Finansiel Gearing | Hvad er det, og hvordan gør man brug af det?\nFinansiel gearing definition\nGearing af finansieringen af en investering gennem lånte penge. Man påtager altså gæld, for at kunne investere mere end sin egenkapital. Dette gør både ens mulige profit og tab større, da man hurtigere både kan tjene og tabe penge.\nNår man “gearer” sin investering, så afspejler gearingen forholdet mellem egenkapital og lånte penge. For at regne dette ud, skal du udføre følgende regnestykke: lånte penge / egenkapital = gearing. Har du altså selv 50.000 kr., hvortil du låner 100.000 kr. til at investere, vil du have en gearing på 2. Du vil derfor være eksponeret på 3x din egenkapital – 1x fra dine egne penge, og 2x fra din gearing.\nFinansiel gearing kan både være godt og skidt. Som sagt kan man både tjene flere penge hurtigere, men passer man ikke på, kan ens tab hurtigt vokse. Både risiko og potentiale stiger. Derfor er det en god ide at være påpasselig, når man gør brug af en høj gearing. Taber du det hele, vil du ende i gæld. Derfor kan det også være en god ide at trække stikket på sin investering, hvis du taber din egenkapital, så du kan betale din gæld tilbage.\nHvad bruges gearing til?\nGearing bruges både inden for investering i aktier, valuta, CFD’er og mere. Samtidig bruges det både af daytradere og investorer, der gerne vil opnå et højere afkast, end de kan med deres egen kapital.\nUden for investeringsverdenen bruges det også af helt almindelige virksomheder, der påtager lån for at væskte. Mange selskaber har gæld, og her forsøger det også at have en respektabel gearing, hvor deres forhold mellem gæld og egenkapital ikke sætter dem i økonomisk fare. Præcis ligesom ved investering, kan en virksomhed vækste væsentligt mere, hvis de har flere penge mellem hænderne. På denne måde kan de generere et afkast hurtigere.\nSådan gearer du\nDen populære online børsmægler eToro gør det ekstremt nemt for investorer at investere for højere beløb. Her er gearing en del af handelsvinduet under overskriften “Lånefinansiere”. Som du kan se på billedet herunder, kan du vælge 1X, 2X, 5X og 10X, alt afhængigt af hvor stor din gearing skal være. Dette kan du både gøre med aktier, råvarer og andre produkter.\nDet er ikke på alle aktiver, at du kan gearer helt op til 10X. Du skal også være opmærksom på, at du skal betale renter af dit lån, da du påtager dig gæld. Denne er bestemt pr. dag og pr. weekend. Jo højere finansielle gearing, jo større gæld og dermed også større renter.\nHvem gør brug af gearing og hvornår?\nGearing er meget populært inden for daytrading. Her handler man ofte med produkter, der i forvejen er gearet. På denne måde vil ens investerede kapital være forhøjet med det samme, i stedet for at man skal ud og tage et lån på forhånd.\nMængden af gearing afhænger af platformen og regionen. I Europa er der et loft på 20x gearing, hvorimod man i andre regioner, kan påføre helt op til 200x gearing. Det betyder altså, at hvis du indbetaler 10.000 kr. i egenkapital, vil du kunne handle med 2 millioner kroner. Den finansielle risiko forhøjes altså markant, da du kun kan tåle et tab på 0,5%, før du bliver stoppet ud af din handel (hvis vi antager, at der er beskyttelse mod negativ balance).\nDu kan handle med gearing hos eksempelvis eToro og Plus500, hvis du gerne vil daytrade.\nVær opmærksom på at omkring 75% af private investorer taber penge, når de handler med CFD’er (og andre gearede produkter). Vil du gerne læse mere om, hvordan du kommer i gang med daytrading, kan du læse vores inlæg: Daytrading for begyndere.\nFor den langsigtede investor vil gearing være helt anderledes. Inden for daytrading er man inde og ude af sin investering hurtigt, men for den langsigtede investor, vil man skulle sidde med sin gæld og gearing over en længere tidshorisont. Her vil risiko, diversificering og tidshorisont være store overvejelser, inden du begynder på finansiel gearing.\nRisiko: Din risiko er det potentielle tab, du vil lide, hvis din investering fejler. Max drawdown er det antagede maksimale tab, og her kan du tage et kig på forholdet mellem kursens ATH (all-time-high) og ATL (all-time-low).\nDiversificering: Når man investerer, er det oftest en god ide at diversificere, hvilket betyder at sprede risikoen. Hvis du har investeret alle dine penge i en enkelt virksomhed, vil du tabe alt, hvis denne virksomhed går konkurs (hvilket altid er en mulighed). Derfor vil du påtage mindre risiko, hvis du spreder din investering over 10 virksomheder.\nTidshorisont: Dette handler i bund og grund om, hvor længe du vil holde din investering, før du sægler den.\nHvis vi antager, at du investerer i et indeks såsom S&P500, der ofte bruges til at se markedets generelle bevægelse, kan vi lave nogle udregninger for, hvornår det giver mening af gøre brug af geaering. Hvis vi antager at din risiko er 50%, hvis du investerer i S&P500, og du har en god diversificering (da indekset betsår +500 aktier), vil du kunne påtage et lån op til 0,75x af din egen investering, og stadig have en sikkerhedsmargen. Dette ved vi, da vi kan gange dit maksimale tab (50%) med 1,75 (din egenkapital + gearing) = 0,875% maks tab med gearing.\nEftersom markedet gennem tiden har givet et positivt afkast, ligemeget hvornår du har købt, så længe du har holdt din investering i 20 år, kan du regne ud, at denne investering i teorien bør give et positivt afkast i sidste ende. Du bør ikke blive stoppet ud af din gæld, da du har en sikkerhedsmargen på 12,5%. Dertil vil du tjene 75% grundet din gearing.\nDette er blot et eksempel. Du bør lave din egen research på forhånd.\nDet meste af FOREX handel er i dag gearet, enten med 20x eller 30x. Her er der både tale om almindelige valutapar som EUR/USD men faktisk også på råvarepar som guld/USD.\nGrunden til gearingen er, at et valutapar oftest kun rykker sig få pips/decimaler om dagen. Ved hjælp af gearing, kan man derfor stadig tjene mange penge. Med en 30x gearing skal markedet kun bevæge sig 3,33%, for at du har tjent 100% på din oprindelige investering. Det samme gælder selvfølgelig din risiko, der også vil være gearet.\nCFD-handel er, ligesom FOREX, oftest gearet på forhånd. Her er det typisk gange 10, dermed en 10x gearing. Dette gælder både CFD-aktier og råvarer. Du skal altså passe på at dine investeringer ikke løber løbsk, da det i disse segmenter kan gå meget hurtigt.\nEksempelvis olie er en råvarer, der kan bevæge sig med store bevægelser både op og ned. Det er førhen set at prisen på olie er steget 8-10% på en dag, hvilket altså vil resultere i et samlet tab på 80-100%, hvis du er på den forkerte side.\nSørg for at du er klar over, hvad du investerer i, før du laver investeringen. Vær også opmærksomheden på forholdet mellem investeringens størrelse og din egenkapital, så du ved hvilken investering, du laver.\nSom nævnt gør virksomheder også brug af finansiel gearing. Dette er oftest i forbindelse med enten vækst eller investeringer. Virksomheden optager et lån i banken eller fra investorer, enten for at kunne indfri forventninger om vækst, eller fordi virksomheden er inden for en branche, hvor egenkapitalen ikke vil være nok (eksempelvis kapitalforvaltere, ejendomsinvestorer eller start-ups). Det er de færreste virksomheder, der udelukkende består af egenkapital. Dette ses også ofte i forbindelse med køb af varelager eller produktionsmaskiner.\nDu finder gearingen hos virksomheder på samme måde som elleres: gæld / kapital. Har virksomheden 1.000.000 kr. selv, og er virksomhedens gæld 500.000 kr., er gearingen 0,5x.\nDer er selvfølgelig forhøjet risiko ved en virksomhed der er gearet, men det afhænger meget af branche, belåningsgrad. En tech start-up vil naturligt indebære større risiko end et ejendomsselskab med samme belåningsgrad.\nGearingsformlen er relativt nem, da du som nævnt blot skal dividere det lånte beløb med dit eget finansielle indskud.\nEksempel: Udregning af gearing\nDu investerer selv 1.000 kroner i en CFD hvis fulde pris er 10.000 kroner. Hvor højt er du gearet?\nForholdet mellem egen investering og prisen udregnes: 10.000 / 1.000 = 10\nDerfor er gearingen 10x.\nEksempel: Udregning af gevinst/tab på gearede investeringer\nDu investerer selv 1.000 kroner, i en CFD der er gearet 10x. Den stiger 2% – hvor meget har du tjent?\nProcentandelen ganges med gearingen: 2% * 10 = 20%.\nDu har altså tjent 20% (det samme gælder ved tab).


HardwareOnline.dk - Forum: Hjælp til kabinet\nAf Gigabruger LasseSoeby | 22-01-2022 22:57 | 574 visninger | 12 svar, hop til seneste\nHåber I kan komme med lidt hjælp. Jeg vil have et kabinet, som jeg har nogle ønsker/krav til: Mit mini-itx bundkor skal der i Min alm. størrelse PSU skal der i Skal være plads i toppen til en Arctic Liquid Freezer II 280 mm Ingen siderude Hvilket vil I kunne anbefale?\nAsus Strix B450-I Gaming, Ryzen 5600X, 1x8 GB Corsair 3000MHz LPX, Samsung 850 Evo 240GB SSD, GTX 1080 Ti\nSsupd Meshlicious dækker dine behov, udover at aio kommer til at sidde i fronten. Har selv lige bygget i det, som mit først SFF build, og har været rigtigt tilfreds med det.\n#1 men fås også kun som gennemsigtigt. Skulle nok tilføje, at mit build ikke behøver være bygget som SFF. Men vil selvfølgelig heller ikke have et tower kabinet ;-)\nFractal Design Nano S: https://www.pricerunner.dk[...] - Med eller uden vindue. Jeg foretrækker uden. Jeg har et stående brugt du kan hente for 200kr. Jeg anbefaler det ikke fordi jeg har det til at stå, men fordi det er et glimrende kabinet til et ITX build. OBS! Hvis du vil bruge det med et 3-slot grafikkort er det ikke sikkert der er plads til en fullsize PSU. Det er værd at være opmærksom på. Hvis det er 2,5 slot burde det gå, men 3-slot går ikke. Jeg prøvede med et ASUS 3080 TUF og det kunne ikke være der.\nSidst redigeret 23-01-2022 11:58\nJeg har lige været i gang med samme proces og fandt ud af at Arctic Liquid Freezer II er lidt udfordret af den ekstra tykkelse, når de skal placeres i toppen. De fleste kølere er ca. 27mm + fans og Arctic Liquid Freezer II er 38mm + fans. Så det er værd at have med i overvejelserne, når du kigger på kabinet. Jeg valgte en Lancool 205 mesh men min køler er kun 240mm, tror ikke der er plads til 280mm fra Arctic.\nCorsair 4000D Airflow kan anbefales selv om det har vindue og så koster det ikke ret meget\nSidst redigeret 23-01-2022 12:23\nUndskyld, det er ikke en 280 mm, men derimod en 240 mm AIO jeg har. #3 Tak for tilbuddet, men tvivler desværre også på, at jeg kan få plads til det hele i det kabinet. #4 Har kigget på det kabinet, men tænker det bliver samme udfordring. #5 Overvejer det, selvom jeg ikke er meget til, at kunne kigge ind i maskineriet :-) Jeg påtænker, at swappe bundkortet ud til en standard ATX kort, og købe et kabinet som er passende dertil. Tak for Jeres input.\n#2 Meshlicious fås da også med mesh sider? Hvis du "siderude" mener at det ikke må være mesh, så kunne et Sliger Cerberus være et bud.\n#6 Der er fint plads i toppen på en Lancool 205 Mesh til en Arctic Liquid Freezer II 240mm. men den har dog siderude. Jeg har deaktiveret rgb på fans så man ser ikke rigtig at den har siderude.\n#6 - Hvilket hardware skal der i kabinettet? Hvis man kun ved at der skal være plads til 240mm AIO og fullsize PSU, er det ikke meget info at gå med. Så er der mange muligheder. Så for at undgå at anbefale noget der alligevel ikke vil passe, ville lidt mere info være en god ide, for at "filtrere søgningen" lidt :)\n#7 tror han mener at mesh er gennemsigtigt. Men det er jo ikke bare af æstetiske årsager, men for at skabe airflow.\n#7 SSUPD fås med dobbelt mesh når det er PCIe 4.0 versionen. Derudover tror jeg ikke jeg vil anbefale ATX PSU + radiator i front, det kan kun næsten lade sig gøre.\nSSUPD Mesh******* - I5-8400 - Strix B360-i - 2x VLP KVR26N19S8L/8 - Strix 1080 - 280mm EK-Watercooled\nJeg har valgt at gå en helt anden vej, og se bort fra det med, om hvorvidt der ingen siderude er i. Så det er endt med: Lian-li PC-O11 Dynamic Tempered Glass Gigabyte X570 Aorus Master, ATX Så bliver mit nuværende ITX bundkort og kabinet solgt senere hen. Så kan jeg nemlig få det som jeg gerne vil :-) Men igen - tak alle sammen for Jeres input. Lukker og slukker den her.\nOpret svar til indlægget: Hjælp til kabinet


Dr Nyheder Att.: Journalist Lars Munck Rasmussen Vedr.: Anmodning om aktindsigt fra journalist Lars Munck Rasmussen. - PDF\nDr Nyheder Att.: Journalist Lars Munck Rasmussen Vedr.: Anmodning om aktindsigt fra journalist Lars Munck Rasmussen.\nDownload "Dr Nyheder Att.: Journalist Lars Munck Rasmussen rsm@dr.dk. Vedr.: Anmodning om aktindsigt fra journalist Lars Munck Rasmussen."\n1 Klagenævnet for Udbud Adresse: Erhvervsstyrelsen, Dahlerups Pakhus, Langelinie Allé 17, 2100 København Ø Telefon: Telefax: mail: - Internet-adresse: Dr Nyheder Att.: Journalist Lars Munck Rasmussen Journalnummer Dato november 2014 Vedr.: Anmodning om aktindsigt fra journalist Lars Munck Rasmussen. Journalist Lars Munck Rasmussen, DR Nyheder, anmodede den 17. september 2014 om aktindsigt i klageskrift af 4. september 2014 uden bilag afgivet af Falck Danmark A/S og svarskrift af 12. september 2014 uden bilag afgivet af Region Syddanmark i klagenævnets sag j.nr , Falck Danmark A/S mod Region Syddanmark. På denne baggrund anmodede klagenævnet den 17. september 2014 sagens parter om deres bemærkninger til, om der var oplysninger i de pågældende dokumenter, som efter deres mening skulle undtages aktindsigt efter bestemmelser i offentlighedsloven. Parternes bemærkninger: Den 22. september 2014 modtog klagenævnet klageskrift af 4. september 2014 og svarskrift af 12. september 2014 fra Falck Danmark A/S indeholdende Falck Danmark A/S»forslag til ekstraheringer«. Det må antages, at oplysningerne begæres undtaget fra aktindsigt med henvisning til offentlighedslovens 30, nr. 2, hvorefter aktindsigt ikke omfatter oplysninger»om tekniske indretninger eller fremgangsmåder eller om drifts- eller forretningsforhold el.lign., for så vidt det er af væsentlig økonomisk betydning for den person eller virksomhed, oplysningerne angår, at anmodningen ikke imødekommes«, subsidiært 33, nr. 5, hvorefter»retten til aktindsigt kan begrænses i det omfang, det er nødvendigt til beskyttelse af væsentlige hensyn til Private og offentlige interesser, hvor hemmeligholdelse efter forholdets særlige karakter er påkrævet«.\n2 2. Den 24. september 2014 modtog klagenævnet følgende bemærkninger fra Region Syddanmark:»På vegne af indklagede skal det hermed oplyses, at der ikke er oplysninger i de nedenfor nævnte skrifter, som bør undtages aktindsigt efter bestemmelserne i offentlighedsloven (når der bortses fra oplysninger vedrørende klagers egne forretningsforhold, som det antages, at klager selv gør opmærksom på)«den 25. september 2014 modtog klagenævnet følgende supplerende bemærkninger fra Region Syddanmark:»Efter nærmere overvejelse og fornyet vurdering skal jeg oplyse, at de berørte dokumenter ønskes undtaget fra aktindsigt under henvisning til offentlighedslovens 33, nr. 5, sammenholdt med advokatreglen i lovens 27, nr. 4, idet de hensyn, der tilsigter, at processkrifter normalt kan undtages fra aktindsigt efter lovens 27, nr. 4, herunder hensynet til»retsførelsen«må antages at»følge med«, når sagen overgives til klagenævnet. Set fra en offentlig myndigheds synsvinkel gør det således ingen forskel, om sagen verserer for domstolene eller for klagenævnet hensynet til at kunne beskytte processkrifter er det samme. Indklagede ønsker blandt andet at undgå en (fortsat) situation, hvor sagen procederes i medierne. Ud over hensynet til retsførelsen bør hensynet til at sikre en effektiv håndhævelse ligeledes indgå i vurderingen. I det omfang der»generelt«åbnes op for imødekommelse af begæring om aktindsigt i skrifter i klagesager på udbudsområdet er der en risiko for, at det afholder nogle fra at gøre brug af klageinstituttet og i sidste instans muligvis også helt fra at afgive tilbud.«lovgrundlag Efter offentlighedslovens 7, stk. 1, kan enhver forlange at blive gjort bekendt med dokumenter, der er indgået til eller oprettet af en myndighed m.v. som led i administrativ sagsbehandling i forbindelse med dens virksomhed. Efter 7, stk. 2, omfatter retten til aktindsigt med de i nævnte undtagelser alle dokumenter, der vedrører den pågældende sag, og indførelser i journaler, registre og andre fortegnelser vedrørende den pågældende sags dokumenter.\n3 3. Efter 27, nr. 4, omfatter retten til aktindsigt ikke brevveksling med sagkyndige til brug i retssager eller ved overvejelse af, om retssag bør føres. Efter 28 omfatter retten til aktindsigt i dokumenter omfattet af 27, nr. 4, uanset denne bestemmelse oplysninger om en sags faktiske grundlag, i det omfang oplysningerne er relevante for sagen, med mindre ekstrahering vil nødvendiggøre et uforholdsmæssigt ressourceforbrug, de pågældende oplysninger fremgår af andre dokumenter, som udleveres i forbindelse med aktindsigten, eller oplysningerne er offentligt tilgængelige. Efter 30, nr. 2, omfatter retten til aktindsigt ikke oplysninger om tekniske indretninger eller fremgangsmåder eller om drifts- eller forretningsforhold eller lignende, for så vidt det er af væsentlig økonomisk betydning for den person eller virksomhed, oplysningerne angår, at anmodningen ikke imødekommes. Efter 33, nr. 5, kan retten til aktindsigt endvidere begrænses, i det omfang det er nødvendigt til beskyttelse af væsentlige hensyn til private og offentlige interesser, hvor hemmeligholdelse efter forholdets særlige karakter er påkrævet. Af de almindelige bemærkninger til forslag nr. 144 af 2013 til lov om offentlighed i forvaltningen fremgår, at bestemmelsen i offentlighedslovens 27, nr. 4, er en videreførelse af den tidligere 10, nr. 4, og at der ikke er tilsigtet nogen ændring af bestemmelsen. Af bemærkningerne fremgår endvidere bl.a.:» Udtrykket»brevveksling«i 10, nr. 4, indebærer, at det ikke blot er selve den sagkyndige udtalelse, men også f.eks. processkrifter og andre dokumenter, som myndighedens advokat sender til myndigheden, der kan undtages fra retten til aktindsigt.«af betænkning nr om offentlighedsloven, side 545ff, fremgår om den tidligere 10, nr. 4, bl.a.:» Verserende retssager Med udtrykket»retssager«sigtes både til sager, der føres for de almindelige domstole, og voldgiftssager. Også retshandlinger i\n4 4. forbindelse med håndhævelsen eller fuldbyrdelsen af retskrav så som fogedforbud anses for omfattet af bestemmelsen, jf. betænkning 857/1978, side 239. Det er dog en forudsætning for anvendelsen af 10, nr. 4, at vedkommende forvaltningsmyndighed er eller kan blive part i retssagen eller er blevet eller må forventes at blive inddraget som biintervenient Overvejelser om, hvorvidt en retssag bør føres Der kan være grund til at fremhæve, at det antages, at det alene er brevveksling med sagkyndige om juridiske tvivlsspørgsmål - men derimod næppe med hensyn til andre spørgsmål, der ikke har direkte sammenhæng med et aktuelt eller eventuelt sagsanlæg, men hvor dette må underforstås som en nærliggende mulighed i forbindelse med den pågældende sag - som vil kunne undtages fra aktindsigt efter offentlighedslovens 10, nr. 4, Dokumenter omfattet af 10, nr. 4 Udtrykket brevveksling i 10, nr. 4, indebærer, at ikke blot selve den sagkyndige udtalelse, men også f.eks. processkrifter og andre dokumenter, som myndighedens advokat sender til myndigheden, kan undtages fra aktindsigt. Det gælder, selvom dokumenterne har været fremlagt i retten eller i øvrigt er gjort tilgængelige for modparten i retssagen, jf. Vogter, side 207, med omtale af en sag fra Justitsministeriets Lovafdeling (L.A ). Bestemmelsen i offentlighedslovens 10, nr. 4, antages ikke at kunne anvendes på modpartens processkrifter, jf. Vogter, side 207.«Af betænkning nr om offentlighedsloven, side 721, fremgår om den tidligere 13, stk. 1, nr. 6 (nuværende 33, nr. 5) bl.a.:»5.6.5 Generalklausulen Bestemmelsen i 13, stk. 1, nr. 6, har således et snævert anvendelsesområde, og den skal i første række tilgodese beskyttelsesinteresser, der som sådanne er anerkendt i lovens øvrige undtagelsesbestemmelser, men hvor de udtrykkelige bestemmelser har vist sig at være utilstrækkelige.\n5 5. Det er på denne baggrund kommissionens opfattelse, at der fortsat er grundlag for at opretholde generalklausulen i den nye offentlighedslov, og at det stadigvæk skal gælde, at bestemmelsen alene kan anvendes, hvor hemmeligholdelse af hensyn til offentlige eller private interesser er klart påkrævet. Bestemmelsen bør således som hidtil have et snævert anvendelsesområde.«klagenævnets begrundelse og resultat Region Syddanmarks anmodning om begrænsning af aktindsigten Begæringen om aktindsigt i denne sag angår endelige processkrifter, der bevidst er overleveret til klagenævnet, som selv er en del af den offentlige forvaltning. Det beror herefter på de aktindsigtsregler, der gælder for klagenævnet, om der af klagenævnet kan gives aktindsigt i processkrifterne. Der er ikke grundlag for som hovedregel at gå ud fra, at der ikke er ret til aktindsigt i dokumenter i en klagesag for klagenævnet. Udgangspunktet er snarere, at retten til aktindsigt omfatter alle dokumenter, der vedrører sagen, jf. offentlighedslovens 7. Formålet med offentlighedslovens 27, nr. 4, er, at en offentlig myndighed skal have mulighed for at modtage fornøden sagkyndig rådgivning og vejledning, uden at andre gennem offentlighedsloven skal have adgang til at gøre sig bekendt med vejledningen/rådgivningen, idet dette kunne føre til en skævvridning mellem parterne ved, at modparten fik indsigt i myndighedens overvejelser i forbindelse med sagen. Processkrifter indleveret til klagenævnet indeholder ikke vejledning/rådgivning til den myndighed klagenævnet hos hvem aktindsigt begæres, og er heller ikke udtryk for det endelige resultat af en sådan vejledning/rådgivning til klagenævnet. Processkriftet må derimod antages at udtrykke det endelige resultat af den vejledning/rådgivning, som den myndighed indklagede hvis beslutning, der er klaget over, har modtaget fra Kammeradvokaten. Processkrifterne er derfor ikke direkte omfattet af bestemmelsen. Herefter og idet der må lægges afgørende vægt på bestemmelsens formål samt udgangspunktet, hvorefter der er ret til aktindsigt i alle dokumenter, der er indleveret til klagenævnet som led i klagesagen, er der ikke grundlag for at antage, at offentlighedslovens 27, nr. 4, fin-\n6 6. der analogt anvendelse på processkrifter afgivet af offentlige myndigheder i de sager, der behandles af klagenævnet. Offentlighedslovens 33, nr. 5, forudsættes alene anvendt, hvor hemmeligholdelse af hensyn til offentlige eller private interesser er klart påkrævet, jf. betænkning nr om offentlighedsloven og bl.a. FOB , hvor ombudsmanden udtalte:»for så vidt angår trafikministerens henvisning til offentlighedslovens 13, stk. 1, nr. 6, skal jeg bemærke, at denne bestemmelse kun er tænkt anvendt i relativt sjældne tilfælde, og kun hvor anvendelsen er klart påkrævet. Jf. Folketingstidende 1985/86, tillæg A, sp Et afslag på aktindsigt efter denne bestemmelse forudsætter, at der er tale om noget ganske særligt, hvilket der efter min opfattelse ikke er tilfældet i denne sag.«hensynet til, at»indklagede ønsker blandt andet at undgå en (fortsat) situation, hvor sagen procederes i medierne«findes ikke at være en sådan ganske særlig situation, at undtagelse fra aktindsigt er påkrævet efter 33, nr. 5, sammenholdt med 27, nr. 4. Falck Danmark A/S anmodning om begrænsning af aktindsigten Falck Danmark A/S har anmodet om, at nogle ganske få oplysninger i processkrifterne undtages fra aktindsigt. Der er tale om oplysninger om omfanget af tilbudte bemandingstimer, omfanget af tilbudt overdimensionering o.l. samt mulig vægtbegrænsning i forhold til»tunge patienter«. Oplysningerne må antages at vedrøre forretningsforhold, som det må antages at være af væsentlig betydning for Falck Danmark A/S, at der ikke meddeles aktindsigt i, jf. offentlighedslovens 30, nr. 2. På grundlag heraf og efter en afvejning af offentlighedens interesse i de anførte oplysninger finder klagenævnet, at oplysningerne kan undtages fra aktindsigt. Meroffentlighedsprincippet Klagenævnet har overvejet, om der skal meddeles journalist Lars Munck Rasmussen yderligere aktindsigt efter meroffentlighedsprincippet i 14, stk. 1. Afvejningen af på den ene side hensynet til de beskyttelsesværdige interesser, der ligger bag 30, nr. 2, og på den anden side hensynet til de interesser, der ligger bag anmodningen om\n7 7. aktindsigt, har ført til, at klagenævnet ikke finder grundlag for at meddele yderligere aktindsigt efter meroffentlighedsprincippet. ***** Klagenævnet finder derfor, at journalist Lars Munck Rasmussen skal meddeles aktindsigt i klageskriftet og svarskriftet med de specifikke begrænsninger, der fremgår af Falck Danmark A/S begæring om begrænsning af aktindsigten. ***** Klagenævnet vil i overensstemmelse med denne afgørelse sende de oplysninger, der er meddelt aktindsigt i, til journalist Lars Munck Rasmussen senest den 5. november f. Mette Langborg Kristian Aagaard Bach Mortensen fuldmægtig


SkatteMail 2020, uge 26\nDenne uges SkatteMail indeholder bl.a. ny SKM-meddelse med fastsættelse af grundlaget for ejendomsværdiskat for ejendomme beliggende i udlandet for indkomståret 2019. Desuden kan du læse om at Regeringens sommerpakke for at få gang i oplevelsesøkonomien indeholder en midlertidig forhøjelse af bundfradraget ved udlejning af sommerhuse\nNyt regelsæt: Registreringspligt efter DAC6 for revisorer, advokater m.fl.\nCOVID-19-ansøgningsfrister - hvornår...\nReklame eller repræsentation? 2020\nLempelser for udlandsdanskere,...\nUdskydelse af selvangivelsesfrist\nImmigration News June 2020\nCOVID-19 og håndtering af kantiner\nNyt om skat, uge 25 - Skatteregler i en COVID19-tid\nFastsættelse af grundlaget for ejendomsværdiskat for ejendomme beliggende i udlandet for indkomståret 2019\nAktier - Overdragelse - Partnerselskab - Selskabsskattelovens § 2 D - Ligningslovens § 3\nKautionsstillelse for datterselskab ville ikke påvirke adgang til fortsat kooperationsbeskatning\nUdgifter afholdt til kontante kapitaludvidelser eller køb af porteføljeanparter eller -aktier i selskaber, der udførte kræftforskning, kunne ikke fratrækkes som interne almennyttige uddelinger\nUdenlandsk ejendom - ikke nedsættelse af ejendomsværdiskat\nRette indkomstmodtager af bestyrelseshonorar\nSkattemæssigt hjemsted - Sverige - DBO Norden\nCOVID-19 situationen - fuld skattepligt - registreringsafgift\nForsvarerbeskikkelse - straffesag - beskikkelse med angivelse af maksimal tidsforbrug\nDriftsfremmede udgifter - fradrag - afskrivning for tab ved afståelse - repræsentationsudgifter\nMaskeret udlodning - sagsbehandlingsfejl - præjudiciel forelæggelse\nDer kan måske spares mange penge i arveskat ved til sin tid at lade en udelukkende almenvelgørende organisation få en del af din formue, men det er vigtigt at kende reglerne\nDen 1. juli 2020 træder nye regler om obligatorisk indberetning af grænseoverskridende skatteordninger i kraft. Regelsættet skal medvirke til at minimere omfanget af aggressiv skatteplanlægning.\nHvis du betaler topskat i år, men ikke regner med at gøre det i det år, hvori du bliver berettiget til folkepension, er den førtidige udbetaling af indefrosne feriepenge en ulempe, hvis du er berettiget til ferie med løn\nDen ekstraordinære forhøjelse af det skattefrie bundfradrag ved udlejning af sommerhuse gennem et bureau giver en gennemsnitlig skattebesparelse på lige under 4.000 kr., men vil nok kræve intensiv udlejning resten af året\nCOVID-19 har medført store praktiske begrænsninger for, hvor en person kan opholde sig, hvor arbejdet kan udføres fra, og hvordan en virksomhed kan drive forretning m.v.\nFristen for indsendelse af oplysninger til Skattestyrelsen er udskudt for indkomståret 2019. Der er dog alligevel forhold, som både selskaber og fysiske personer skal være opmærksomme på.\nCompanies and their foreign hires have faced many complex challenges in a time of lock-down and border closures. Danish immigration authorities – founded on close cooperation with the business community - have managed to solve many critical situations for companies who needed expert advice.\nFolketinget har nu vedtaget ”Lov om midlertidig udskydelse af angivelses- og betalingsfrister m.v. på skatteområdet i forbindelse med COVID-19”.\nHar jeres virksomhed styr på de skatte- og momsmæssige forhold ved håndteringen af kantiner i forbindelse med COVID-19?\nCOVID19-krisen har fået stor betydning for de fleste danskeres arbejdsliv, og vi gennemgår i denne episode skattereglerne for tre af de forhold, som berører...\nSKM-meddelelse: Fastsættelse af grundlaget for ejendomsværdiskat for ejendomme beliggende i udlandet for indkomståret 2019\nMeddelelsen indeholder ajourførte oplysninger om salg af fast ejendom i de enkelte lande, som kan anvendes ved opgørelsen af grundlaget for ejendomsværdiskat for udenlandske ejendomme i 2019. Det drejer sig om det svenske indeks for fritidshuse, indekstal fra OECD, Danmarks Statistiks prisindeks for sommerhuse samt afstandsprocenten for 2019.\nBindende svar: Aktier - Overdragelse - Partnerselskab - Selskabsskattelovens § 2 D - Ligningslovens § 3\nBindende svar: Kautionsstillelse for datterselskab ville ikke påvirke adgang til fortsat kooperationsbeskatning\nBindende svar: Udgifter afholdt til kontante kapitaludvidelser eller køb af porteføljeanparter eller -aktier i selskaber, der udførte kræftforskning, kunne ikke fratrækkes som interne almennyttige uddelinger\nBindende svar: Udenlandsk ejendom - ikke nedsættelse af ejendomsværdiskat\nBindende svar: Rette indkomstmodtager af bestyrelseshonorar\nBindende svar: Repræsentationsgaver\nBindende svar: Skattemæssigt hjemsted - Sverige - DBO Norden\nBindende svar: COVID-19 situationen - fuld skattepligt - registreringsafgift\nBindende svar: Værdipapirfonde - overflytning til udlandet\nKendelse: Forsvarerbeskikkelse - straffesag - beskikkelse med angivelse af maksimal tidsforbrug\nDom: Driftsfremmede udgifter - fradrag - afskrivning for tab ved afståelse - repræsentationsudgifter\nDom: Maskeret udlodning - sagsbehandlingsfejl - præjudiciel forelæggelse\nPlanning and management documents. Annual activity report 2019 - Taxation and Customs Union\nBekendtgørelse om forretningsorden for vurderingsankenævn og skatte- og vurderingsankenævn (fælles ankenævn), BEK nr 938 af 21/06/2020. Udstedt af Skatteministeriet\nHenvendelse af 23/6-20 fra KPMG Acor Tax om skattekredit for FoU efter LL § 8 X og bortseelsesreglen i LL § 33 H\nOrientering om kontrolindsats mod social dumping\nOrientering om ekstern høring af lov om børne- og ungeydelsen og lov om skattefri kompensation for forhøjede energi- og miljøafgifter (SKM: 500479)\nSamlenotat vedr. ECOFIN 10. juli 2020\nMinisteren har i svaret på SAU alm. del – spørgsmål 393, 394 og 395 givet følgende udsagn: ”Det kan derfor heller ikke fastslås, om andre EU- eller EØS-medlemsstater har ordninger, der er mere favorable end den danske refusionsordning.” Ministeren bedes oplyse, om ministeren fastholder dette udsagn i betragtning af, at:(i) den danske undtagelse om ”begrænset fart” ikke findes i andre EU- eller EØS-medlemsstater. Der henvises til pkt. 3 i afrapporteringsrapporten vedlagt svaret på SAU alm. del – spørgsmål 396; (ii) den danske undtagelse om, at skibet i en række tilfælde ikke anses at være i ”drift” (og dermed ikke støtteberettiget) ikke gælder i f.eks. medlemsstaterne Cypern og Holland. Der henvises til svaret på SAU alm. del – spørgsmål 397;(iii) at der i Danmark ikke sker refusion af sociale udgifter, hvilket derimod sker i andre EU-lande. Dette har ministeren oplyst i den førnævnte afrapporteringsrapport pkt. 1, tredje afsnit, hvor det hedder, at fire medlemsstater har en sådan ordning;(iv) ministeren i den førnævnte afrapportering under afsnittet ”Konklusion” oplyser, at de fleste medlemsstater – modsat Danmark – har en tonnnageskatteordning for sandsugningsvirksomhed.(v) det i lovbemærkningerne til ændringen af sømandsbeskatningsloven i november 2019 (lovforslag nr. L 72 af 20. november 2019), pkt. 3.2 under overskriften ”Tilpasning af refusionsordningen for sandsugere” nævnes, at ændringerne skønnes at ville lede til et ”årligt merprovenu [til staten] på 20 mio. kr…”\nI forlængelse af ministerens udsagn om, at ”[d]et kan derfor heller ikke fastslås, om andre EU- eller EØS-medlemsstater har ordninger, der er mere favorable end den danske refusionsordning.” bedes ministeren oplyse, om der er undersøgt 1) hos konkrete sandindvindingsvirksomheder, hvor stor nominel refusion der modtages i Holland og Danmark i helt sammenlignelige situationer under EU’s statsstøtteretningslinjer til søtransportsektoren, og 2) om udenlandske sandindvindingsvirksomheder har søgt ind under den danske refusionsordning for sandsugere.\nDe danske undtagelser om ”begrænset fart” og ”ude af drift” ses ikke foreskrevet i EU’s statsstøtteretningslinjer. Eneste relevante undtagelse ses at være pkt. 79 i Europa-Kommissionens godkendelse i 2009 af den danske ordning, der blot siger, at selve sandsugningen må undtages – men intet om kriterier om ”drift” og ”begrænset fart”. Ministeren bedes oplyse, om han er enig i, at disse to undtagelser ikke er krav i henhold til Europa-Kommissionens godkendelse af den danske støtteordning.\nMinisteren bedes oplyse, om han anerkender, at det vil lede til tab af danske arbejdspladser, hvis de øvrige EU-lande har bedre støtteordninger til sandindvindingsrederier og søfolkene ombord. Det er fra branchen oplyst, at det skønnes, at 400-500 arbejdspladser kan gå tabt. Hvor mange danske arbejdspladser såvel på skibene som i den danske leverandørindustri skønner ministeren vil gå tabt?\nDet er fra en dansk virksomhed i branchen blevet oplyst, at den statsstøtte, der gives til besætningen omfattet af den danske refusionsordning for sandsugere, vil blive halveret efter ændringer pr. 1. januar 2020 til sømandsbeskatningsloven. Har ministeren i beregningen af statens ekstraordinære merprovenu på 20 mio. kr. taget højde for den meromkostning, som dette betyder for de danske sandindvindingsvirksomheder, og de afledte effekter den danske stat påføres, når der ikke længere anvendes dansk besætning?\nAnerkender ministeren, at der er en national danske interesse i at sikre dansk beskæftigelse ved at give bedst mulig støtte under de danske regler til danske sandindvindingsrederier og søfolk ansat under den danske ordning? Der henvises til, at det i ministerens nabotjek, jf. afrapporteringsrapporten vedlagt svaret på SAU alm. del – spørgsmål 396, anføres i pkt. 1, at en ”EU-medlemsstat oplyser overordnet, at statsstøtte til stenfiskerfartøjer er et anliggende mellem medlemsstaten og Kommissionen”.\nDen almindelige DIS-ordning medfører, at der kan gives løn til besætningen efter DIS-ordningen, også når skibet er på værftsophold i Europa, herunder Danmark. Som følge af den danske undtagelse for sandindvindingsfartøjer om ”ude af drift” kan den danske refusionsordning for sandsugere ikke anvendes, når et sandindvindingsfartøj er på et europæisk, herunder dansk, værft. Ifølge sømandsbeskatningsbekendtgørelsens § 7, stk. 2, gælder denne undtagelse dog ikke, hvis arbejderne på sandindvindingsfartøjet udføres på et værft uden for EU, dvs. f.eks. England eller Kaliningrad. Er ministeren enig i denne fortolkning og i, at den tilskynder, at sandsugere under den danske refusionsordning ikke søger dansk værft, men derimod værft i England eller Kaliningrad?\nMinisteren oplyser i svaret på SAU alm. del – spørgsmål 393, at ”Regeringen ønsker fortsat en refusionsordning, der i videst muligt omfang ligestiller aktiviteten på sandsugningsfartøjer med aktivet på havet omfattet af DIS-ordningen”. Samtidig siger ministeren tidligere i svaret: ”Det var vurderingen, at det ville være vanskeligt at indrette en skattefritagelsesordning som DIS-ordningen på en sådan måde, at den ville kunne rumme de muligheder, der efter retningslinjerne er for at give statsstøtte til sandsugningsfartøjer”. Er ministeren rede til at indføre en skattefritagelsesordning i tillæg til DIS-ordningen, der rummer alle de muligheder, der efter retningslinjerne (for statsstøtte til søtransportsektoren) er for at give statsstøtte til sandsugningsfartøjer?\nVil ministeren redegøre for reglerne for beskatning af henholdsvis landbaserede og internetbaserede spillemaskiner? Ministeren bedes endvidere skønne, hvad provenuet vil være, hvis afgiften på landbaserede spillemaskiner og internetbaserede spillemaskiner harmoniseres, så begge betaler den afgift, som de landbaserede spillemaskiner gør i dag.\nVil ministeren skønne over de økonomiske effekter ved at afskaffe renteloftsreglen i selskabsskattelovens § 11 B? Ministeren bedes i sit svar angive effekten på den offentlige saldo, beskæftigelsen og BNP for hvert af årene i perioden 2020-2030 samt angive den forventede varige effekt. I beregninger bedes ministeren derudover tage udgangspunkt i to scenarier; Ét med udgangspunkt i Nationalbankens nuværende renteniveau og ét med udgangspunkt i det forventede renteniveau i hvert af årene frem til 2030.\nVil ministeren oplyse henholdsvis den gennemsnitlige årlige indkomst og det gennemsnitlige årlige bidrag til den offentlige saldo i form af skatter, afgifter m.v. for hver af følgende grupper; 1) En gennemsnitlig fuldtidsbeskæftiget, 2) En gennemsnitlig topskatteyder og 3) En gennemsnitlig fuldtidsbeskæftiget, som ikke er topskatteyder? Ministeren bedes endvidere oplyse den gennemsnitlige forventede årlige indkomst, den gennemsnitlige indkomstfremgang og ændring i bidraget til den offentlige saldo, når en person i en af følgende grupper kommer i fuldtidsbeskæftigelse; 1) en gennemsnitlig dagpengemodtager, 2) en gennemsnitlig kontanthjælpsmodtager og 3) en gennemsnitlig studerende.\nDet er kommet frem, at Holland indfører et krav i deres corona-hjælpepakker om, at hjælpepakkerne ikke udbetales til virksomheder, der benytter sig af skattely. Kan ministeren redegøre nærmere for de hollandske tiltag og oplyse, om Danmark kan indføre et tilsvarende krav i dansk lovgivning? Mener ministeren, at Hollands ageren viser, at Danmark ikke er gået så langt i national lovgivning, som man faktisk kunne i henhold til EU-retten?\nMinisteren bedes redegøre for, hvor mange der i 2020 på grund af udbetalingen af 3 ugers feriepenge vil blive rykket fra ikke at betale topskat til at skulle betale topskat, samt hvor mange topskatteydere der uagtet udbetalingen af feriepengene ville skulle betale topskat. Ministeren bedes tillige for de to grupper redegøre for, hvor mange personer der skal betale mellem henholdsvis 0-50 kr., 51-100 kr., 101-250 kr., 251-500 kr., 501-1.000 kr., 1.001-2.000 kr. 2.001-3.000 kr., 3.001-4.000 kr., 4.001-5.000 kr. og over 5.000 kr. i topskat.\nMinisteren bedes redegøre for fordelingsvirkningen, såfremt man fritager udbetalingen af 3 ugers feriepenge fra topskat målt på den disponible indkomst opdelt på indkomstdeciler i henholdsvis kroner og øre og i procent af disponibel indkomst. For den 10. decil bedes tillige om en opdeling på indkomstpercentiler. Endeligt bedes ministeren redegøre for den isolerede virkning af at undtage feriepengeudbetalingen på Gini-koefficienten.\nMinisteren bedes redegøre for, hvad forskellen ville være i provenu for staten mellem en situation, hvor feriepengeudbetalingen er omfattet af topskat forholdt til en situation, hvor de undtages for topskat. Ministeren bedes opgøre dette i henholdsvis umiddelbar virkning, efter tilbageløb og efter adfærd.\nMinisteren bedes redegøre for den samlede fordelingsvirkning, såfremt man fritager udbetalingen af 3 ugers feriepenge fra topskat målt på den disponible indkomst opdelt på indkomstdeciler i henholdsvis kroner og øre og i procent af disponibel indkomst. For den 10. decil bedes tillige om en opdeling på indkomstpercentiler. Dette bedes forholdt til en tilsvarende fordelingsvirkning på baggrund af de vedtagne regler, der fritager feriepengeudbetalingen for modregning i offentlige ydelser.\nMinisteren bedes redegøre for, hvor hurtigt skatteforvaltningen ville kunne tilpasse systemer, såfremt man ønsker at friholde feriepengeudbetalingen fra topskat, og hvor mange personressourcer dette vil kræve samt den økonomiske omkostning for skatteforvaltningen.\nKan ministeren oplyse, om der skal betales AM-bidrag af de indefrosne feriepenge, hvis de udbetales ved pensionering i stedet for i år – altså når man har trukket sig fra arbejdsmarkedet?\nKan ministeren oplyse, hvad adfærds- og provenueffekten er af at afskaffe 15-pct.-reglen i værdiansættelsescirkulæret?\nVil ministeren redegøre for, hvorfor aftaleparterne bag det nye ejendomsvurderingssystem ikke er blevet inddraget i forbindelse med udarbejdelse af udkastet til styresignalet, som lægger op til så mange skønsmæssige vurderinger, at hovedreglen om at kunne familieoverdrage fast ejendom til den offentlige værdi forsvinder og bliver til en undtagelse?\nVil ministeren redegøre for, hvorvidt Skattestyrelsen har kapacitet til at behandle alle de skønsmæssige vurderingssager, som styresignalet lægger op til?


Bloggen | Shoppingguiden på Vores Egedal\nApotekerBageri & KonditoriBlomsterBørnetøj & UdstyrBrillerButikkerButikker - andreCaféer, Spisesteder & Takeaway Pølsevogn & Foodtruck TakeawayCampingCatering - Mad til selskaberCyklerDanseskoleDyr - Pleje - Foder Dyrefoder Dyrehandler Dyrlæge Hestepension HundefrisørFacaderensFjernelse af grafitiFotografer Erhvervsfotograf Privat fotograf VideoFotohandlerFrisørGårdbutikker Æg (Gårdbutik) Biavlere - Salg af honning Frugt & Grønt (Gårdbutik) Kødsalg (Gårdbutik)GenbrugsbutikkerHobby & KreaHørecenterHotelHotel, Kro & OvernatningHus & Have Andre serviceydelser Gulvlægger / Gulvservice Hus & Have - Andre Taglægger & TagmalerIndustri - Produktion - Handel Handelsvirksomheder Industriteknologi Maskinteknik Medico MetalindustriIsenkram & GaveartiklerIT IT - Drift & Support IT - E-learning & UndervisningKioskKøreskoleKropsterapi & Behandling Akupunktur Fodterapi Fysioterapi Japansk Lifting Kraniosakralterapi Massage ZoneterapiKunst - Håndværk & Design Billedkunst Keramik Kunsthandler Metalkunst TekstilkunstMalerMarkedsføring, Kommunikation & Salg Forfatter Forlag Grafik & Webdesign Kommunikation & Branding Lokalmedier Reklame & Skilte Salg & Salgstræning Tolk & Oversættelse TrykkeriMøbler - Indretning - HavemøblerModebutikkerMotion & Træning Kostvejleder Personlig træner TræningscentreMurerMusik & Underholdning Instrumentmager Lydteknik Scenekunstnere & MusikereØkonomi Bogholderi & RevisionOptikerPersonlig udvikling Coaching & Terapi HypnosePsykologRådgivning Finansiel & Økonomisk rådgivning Kvalitetsrådgivning Ledelsesrådgivning Teknisk rådgivning VirksomhedsrådgivningServiceydelserSkadedyrsbekæmpelseSkomagerSkønhed & Helse SkønhedsklinikSkorstensfejerSkrædderi / SystueSlagterSnerydning / VintertjenesteSpecialforretningerStof- og GarnbutikSupermarkeder & DagligvarebutikkerTandlægerTankstationerTøjbutikker - DamemodeTøjbutikker - HerremodeTøjbutikker - TeensTømrer & SnedkerUdlejning af maskiner, materiel & værktøjUdlejning: Fest - Materiel - Lokaler Erhvervslokaler - udlejning FestudlejningUndervisningUre- & SmykkerVarmeselskaberVikarbureauerVinduespudserVinhandelWebshops Webshop - Bøger & Kontorartikler Webshop - Dametøj Webshop - Hobby & Krea Webshop - Isenkram & Gaveartikler Webshop - Møbler & Indretning Webshop - Øl - Vin & Spiritus Webshop - Salg af træningsudstyr Webshop - Skønhed & Pleje Webshop - Specialiteter Webshop - Sport & Træningsudstyr Webshop - Tasker & Accessories\nDu er her: Forside / Bloggen\nBiludstilling i Egedal Centret\nTown-battle i denne weekend: Stenløse vs Nykøbing Falster. Today Egedal battler i disciplinen “Bedste tilbud”\nKarin fra Today Egedal har valgt at sparke corona-depressionerne et langt stykke. I denne weekend har hun og butikken My Apartment i Nykøbing Falster sat…\nNy butik i Egedal Centret: Asiatisk Minimarked & Blomster\nVarmt velkommen til Mesbah! Han har netop overtoget forretningen fra…\nEgedal Centret – Mere en blot et indkøbssted\nKøb julegaverne lokalt\nJeg har været på tur rundt i Egedal Centret. I alle butikkerne står søde mennesker klar til at sikre dig de allerbedste gaver til dine nærmeste.\nUndrer du dig over hvorfor manden pludselig står og tripper for at komme ned og shoppe i Egedal Centret på l\nTown-battle i denne weekend: Stenløse vs Nykøbing Falster. Today Egedal battler i disciplinen "Bedste tilbud"\nKarin fra Today Egedal har valgt at sparke corona-depressionerne et langt stykke. I denne weekend har hun og b\n#Køb lokalt – Egedal Centret\nFotohuset Click Stenløse ligger centralt placeret i Egedal Centret. Her har butikken ligget i 50 år! Når man besøger Fotohuset Click, går det hurtigt op for en, at butikken tilbyder langt mere end blot kameraer og fotoudstyr. Hos Fotohuset Click Stenløse kan du både få fremkaldt dine billeder (også de helt store af slagsen) og få kopieret dine gamle videobånd til mere langtidsholdbare medier. Du kan købe det lækreste fotoudstyr og få blæk og toner til printeren til konkurrencedygtige priser. Du kan også finde de kabler, du står og mangler, eller købe tilbehør til mobilen og computeren. Og sidst, men ikke mindst, kan du få repareret din iPhone eller iPad, hvis skærmen er smadret, eller batteriet er dødt. Indehaveren Martin Nielsen sætter en dyd i at levere en god service og kvalificeret rådgivning til de lokale kunder, der lægger vejen forbi butikken. Han har været indehaver af butikken i 20 år og har mere end 40 års fotoerfaring. Martin tager blandt andet luftfotos for flere kommuner og virksomheder fra sit eget Cessna 172-fly. Fra tid til anden afholder Martin også kurser i brug af spejlreflekskamera for interesserede Egedal-borgere. Fotohuset Click Stenløse kan hjælpe dig med: – Kameraer og fotoudstyr – […]\n1200 kvm. udstilling og det allerbedste udvalg!


Harddisk problem? - Software - Tweak.dk\nsøndag, 17. december 2017, 12:58\nHar en ven hvor computeren ikke kan starte op.\nVi har prøvet at starte på usb med det nyeste windows (1709) og sletter/formater partitionerne. Den melder bare fejl 0x80070057 på dem alle.\nNogen der har en ide til hvad man ellers kan?\nDet er denne min ven har LINK\nVi har prøvet at sætte den almindelige harddisk over i et andet system, men der var ingenting på?\nDesværre kan vi ikke gøre det med NVME drevet\nsøndag, 17. december 2017, 13:33\nEr det Windows 7 eller 10 I prøver at installere?\nHar I prøvet at formatere harddisken 100% i en anden maskine hurtigt?\n(Med Diskpart - https://www.windowscentral.com/how-clean…part-windows-10)\nHar I prøvet en frist Windows 10 installation fra et USB stik (Man kan hente det fra Microsoft's hjemmeside)\nsøndag, 17. december 2017, 17:01\nDet er windows 10 1709 fra usb, havde overvejet og se om det hjalp med et usb med windows 7.\nProblemet er et os disken er den nvme som vi ikke har en anden maskine at sætte i, desværre\nHar du et link til den friske installation? For synes ikke jeg kunne finde den\nOg få lige kigget på diskpart\nsøndag, 17. december 2017, 17:54\nDownload værktøjet, så vil installationen spørge om du vil hente en ISO fil, eller lægge det direkte over på et USB stik.\nsøndag, 17. december 2017, 18:57\nDiskpart gjorde jobbet, eller i hvert fald så langt jeg kan få lov til at installere windows. Giver en update senere på hvordan det går\nTak for de hurtige og gode svar!!\nmandag, 18. december 2017, 09:41\nEr nået så langt at vi har fået installeret windows 10 1709 på et af de to ssd' drev.\nNu er det bare at få sat dem i raid 0, min ven ville gerne have den var som han købte den. Har aldrig selv prøvet at sætte noget op til nogen form for RAID.\nSå ved ikke om man skal sætte dem til RAID 0 i bios før man installere windows på eller hvordan?\nHar fundet frem til denne side:\nså prøver at installere windows på den alm. harddisk og ser om jeg kan sætte de 2 ssd'er i raid, for kunne nemlig ikke sætte dem til raid 0, da jeg havde installere windows på den ene af dem.\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "mikk3l" (18.12.2017, 09:48)\nmandag, 18. december 2017, 10:17\nJeg har ikke super meget praktisk erfaring med RAID, men såvidt jeg kan huske plejer det at være en boot Option mens PC'en POST'er, hvis bundkortet understøtter det direkte. Så lander du i en menu, hvor du laver et Array ud af X harddiske (som sletter alt indhold), og derefter installerer du Windows på array'et\nmandag, 18. december 2017, 17:21\nJeg fik det til at virke. Fik sat raid 0 op i bios og derefter skulle jeg har et extra usb stik med intel RST driver på som kunne læses fra windows installeren, køre den også kunne den finde raid 0 disken(diskene).\nDerefter kørte at som det skulle\ntirsdag, 19. december 2017, 01:09\nPrimær harddisk problem (26.02.2013, 14:15)\nDefekt harddisk med OEM (17.07.2011, 20:45)\nWin7 "Harddisk problem" (09.09.2009, 20:49)\nHELP: Harddisk fejl (19.08.2007, 23:18)


Super seje pigers klub - Playful Parenting - Leg jer til en lettere hverdag\nSkriv en kommentar\t/ Forslag til lege / Af Ankh Media\nMin datter er fem år og helt indtil i for godt et halvt år siden, var hun på ingen måde glad for at være blevet født som pige. Hun har en storebror og alle hendes legekammerater har derfor hovedsageligt været drenge. Hun er især stødt på piger i underholdningsbranchens fortællinger om piger, og så når hun har oplevet lyserøde, tøsede piger på legepladser rundt omkring.\nHun ville ikke være pige!\nNår hun legede, ville hun altid have en drengerolle. Hendes storebror spillede gerne pigerollen, hvis der var sådan én i legen. Hun ville for intet i verden eje eller bære “pigetøj” – tøj i farverne lyserød og lilla, med flæser eller blonder og selvfølgelig ingen kjoler. Hun ville helst stå op og tisse og hun gad ikke lege med piger. Ind i mellem tænkte jeg, at det måske virkeligt stak dybt i hende. At det vitterligt var en inderlig oplevelse af, at være forkert i sin krop og sin rolle. Men så i foråret opfandt jeg legen “De Super Seje Pigers Klub”. Den ændrede alting meget, allerede efter første leg.\nLegen opstod på fugleredegyngen på den lokale legeplads. Jeg skubbede hende, og hun ville gynge højere og vildere. Jeg stoppede gyngen og sagde: “Ok, nu bliver det rigtigt vildt. Men det er altså kun en tur for de super seje piger. Er det dig?” Hun grinede og svarede ja. Jeg blev ved at understrege, at hun skulle forstå det ville blive meget vildt, og at man virkelig skulle være sej for at kunne klare turen. Hun grinede videre. Jeg begyndte at gynge hende. Undervejs kommenterede jeg på, at nu blev det vildere og vildere – og højere og højere. Om hun stadig kunne holde til det osv. Hun grinede og grinede. Da jeg stoppede gyngen sagde jeg: “Hvor er du sej. Du er nok den sejeste pige, der har fået den her tur. Du skal have et stempel.” Og så trak jeg op i hendes ærme og gav hende et imaginært stempel, så man kunne se, at nu var hun kommet med i De Super Seje Pigers Klub. Hun var virkelig stolt. Og nogle dage efter, afviste hun sin storebror på gyngen, fordi den tur hun skulle have, altså kun var for de super seje piger!\nVi har leget den samme leg, eller variationer af den flere gange. Måske skulle hun ride på min ryg, mens jeg stod på alle fire og forsøgte at få hende smidt af (hvilket jeg selvfølgelig ikke kunne) eller også skulle hun selv rutsje ned fra en meget høj rutsjebane eller hoppe ned fra et højt sted. Hun har aldrig været bange af sig, så legene udfordrede ikke som sådan hendes mod, men de gav hende en følelse af, at det er ok at være pige. Og at man kan sagtens være pige OG sej!\nI dag har hun balletdragt, hun elsker at danse og pynte sig og lege med sminke og neglelak . Hun tager gerne kjole på. Men hun har lige så tit sin storebrors aflagte tøj på, klatrer i træer og leger vilde magi-lege. I dag er hun i kontakt med både sine feminine og maskuline sider.\nI bogen om Playful Parenting er der et kapitel om, hvor vigtigt det er, at vi hjælper vores piger og drenge til at blive hele mennesker. Drenge må gerne græde og vise følelser og piger må gerne være stærke og stå op for sig selv.


følelsesmæssige sundhed: Børn med ADHD: Familie Rejsetips\nFormålet får dig til at føle dig så meget bedre, siger MS Advocate\nAAP opfordrer til universel narkotika screening for teenagere\nTilpas mere fysisk aktivitet i hver dag Daglig sundhed\nKunne lave vitamin D-niveauer ved fødslen medføre højere MS-risiko?\nMS på den tid i måneden\nSneaky Chef Triple Fyldte Kartofler\nHåndtering af atrialfibrillering\n7 Sunde vaner til at hjælpe dig med at administrere osteoporose\n6 Bedste fødevarer til karpaltunnelsyndrom\nForskere opdager hvordan man laver en "ubrydelig" form for lungekræft sårbar\nHvordan kost kan forårsage og forbedre overgangsalderen Symptomer\n7 Idrætsudøvere med MS, der sparker Butt\n5 Strategier til at opbygge bedre ben på trods af IBD\nBørn med ADHD: Familie Rejsetips\nBørn med ADHD: Familierejse Tips\nAf Madeline R. Vann, MPH\nBedømt af Cynthia Haines, MD\nRejse kan være vanskeligt for børn med ADHD, men en lille struktur kan hjælpe med at gøre din familie tur sjov og givende. Her er tips, der kan hjælpe.\nDrømmer om at ligge på en strand og læse en bog i sommer? En afslappet, doven familieferie er muligvis ikke i dine kort, men du kan planlægge en sjov og mindeværdig tur med dit ADHD-barn. Tricket: lidt avanceret planlægning og masser af ros for god opførsel.\nHusk, at børn med ADHD bedst har struktur og klare forventninger. "De rejser, som folk har fortalt mig om det, er sværest for børn, er når der er meget uforudsigelighed", siger psykolog Timothy Verduin, ph.d., en klinisk assistent professor i børne- og ungdomspsykiatri på børneundersøgelsen på New York University i New York City. Her er nogle tips til at gøre din næste tur til en succes for hele familien.\nBørn med ADHD og rejse: Struktur og planlægning\nTal med dine børn om regler. Dine sædvanlige regler vil sandsynligvis stadig gælde, men du må muligvis kortlægge dit barn om regler, der gælder under rejsen. For eksempel:\n"Hvis du bliver sur på din søster, skal du tale med mig først."\n"Spil med din iPod eller Game Boy under rejser eller venter, men ikke under familieaktiviteter."\n"På fly og i hotellet bruger vi vores indendørs stemmer, fordi vi er indenfor. "\nLav et belønningsdiagram. Dette er især nyttigt for at understøtte god adfærd under en flyve eller en begivenhed, som et bryllup, hvor du har brug for dit barn til at være stille. Sæt dine "regler for vejen" på diagrammet, og med jævne mellemrum belønne stjerner, hvis disse regler bliver opbevaret. Tillad dit barn at tjene en godbid for en vellykket adfærd.\nLad dem hjælpe med at planlægge. At få dine børns indkøb er nyttigt. Hvis de elsker delfiner, lad dem vælge en tid til at gå til akvariet. Ældre børn med ADHD kan muligvis undersøge og udvælge nogle rejsestop på egen hånd.\nInkluder måltider, badeværelsespauser og lur. Planlægning af små detaljer vil hjælpe dit barn med at føle sig godt tilpas med din dagsorden. > Glem ikke søvn.\nDu kan blive oprejst senere og sove i flere, men børn med ADHD har mindst den samme samlede søvn for at kunne opføre sig godt. Planlæg rejse-spil.\nLav en plan for, hvordan de kan blive underholdt under rejser ned gange, som lange perioder i bilen eller venter i lufthavne. Spil, du kan lege med dem, er bedst, siger Verduin, fordi børn med ADHD har brug for deres forældre til at være forlovet med dem. Brug pauser med forsigtighed.\nSelv pauser skal struktureres, rådgiver Verduin. At køre i hviletid kan bare gøre det sværere at slå sig ned igen. Vælg en rolig gåtur eller en snack i stedet. Børn med ADHD og rejser: Godt adfærd\n"Mange børn med ADHD klager over, at vi ikke holder øje med dem, før de gør noget forkert," siger Verduin.\nI stedet for at vente på, at dine børn begynder at optræde, ros god adfærd tidligt og ofte rådgiver Verduin. Du kan nævne, hvor behageligt det er, når alle kan være stille i bilen, hvor stolt du er af dem, for at være tålmodige under en forsinkelse, eller hvor meget du nyder dit barns deltagelse i et familiespil.\n"De har virkelig hård tid regulerer deres adfærd og deres humør nogle gange, så en udenfor fortæller dem, at de har det godt kan være meget hjælpsomme, "siger Verduin.\nHvis du tager alle disse anbefalinger i betragtning, når du planlægger din ferie, kan det virke som en masse arbejde, men udbetalingen vil være et mindeværdigt eventyr, der rejser sammen - med din skønhed intakt.\nSidst opdateret: 7/3/2014\nMajor Depression Disorder: Hvad du behøver at vide\nMajor depression Disorder: Hvad du behøver at vide Af Barbara Sadick Bedømt af Lindsey Marcellin , MD, MPH Major depression rører så mange aspekter af livet, det kræver en flerlags tilgang. Lær hvordan behandlingen kan skræddersyes til dine symptomer. Læs Mere\nGør venner, når du har depression\nGør venner, når du har depression. Af Madeline R. Vann, MPH Bedømt af Lindsey Marcellin, MD, MPH At have venner og danne nye relationer kan være en vigtig del af din depression ledelse. Sådan udbygger du dine venskaber. Læs Mere\nDel 3: Bedst og værste selvomsorgsstrategier til depression\nDel 3: Bedst og værste selvomsorgsstrategier til depression Af Natalia Macrynikola To eksperter og tre personer med stor depression snakker om selvomsorgsstrategierne, herunder meditation og medicin, som kan være nyttige til din følelsesmæssige sundhed. Læs Mere\nVedligeholdelse af relationer, når du har depression\nAf Chris Iliades, MD Bedømt af Pat F. Bass III, MD, MPH Depression symptomer er ikke kun hårdt på den deprimerede person. De kan tage en vejafgift på alle mennesker i hans eller hendes liv. Lær vigtigheden af kommunikation, forståelse og depression. Læs Mere\nBipolar behandling og doktorgradssammenhæng\nBipolar behandling og doktorgradssammenhæng Af Diana Rodriguez Anmeldt af Pat F. Bass III, MD, MPH Behandling af bipolar lidelse kræver ofte en livslang forpligtelse til bipolar behandling. Et stærkt forhold til din læge vil hjælpe dig med at genvinde en følelse af kontrol over dit liv. Læs Mere\nOlympian Emily Cook: Den forfærdelige ulykke, der gjorde mig til en bedre idræt\nVi respekterer dit privatliv. Aerial skiløber Emily Cook svæver efter en udfordrende 12-årig rejse for at hoppe tilbage fra en ødelæggende skade. Fotografi © Kirk Paulsen Cook eksemplificerer modig olympisk ånd. Læs Mere\n6 Måder at reducere risikoen for medicinske id tyveri\nSådan bekæmpes symptomer på lavt testosteron\nBattle of the Bulge: Lav T og Vægtstyring\nHold mænds hormoner i balance\nSpørgsmål til at spørge din læge om hiv / aids\nKalorieinfo hjælper teenagere Vælg vand over sukkerholdige drikkevarer\nDet er smerte i halsen\nEn WNBA Star's bedste råd til MVP-tillid\n8 Fakta om HPV-vacciner\n10 Næringsrige Græsk-og-Go-fødevarer til mennesker med MS\n8 Tips til styring af stress\n6 Sunde alternativer til smør\nCopyright følelsesmæssige sundhed 2018 \_ da.healthyinhighschool.com


Succes med gående robot på Aalborg Universitet\nSucces med gående\nrobot på Aalborg Universitet\nSyv års forberedelser kulminerede, da ”AAU-BOT1” mandag d. 27. maj skrev dansk robothistorie ved at tage de første menneskelignende skridt i laboratoriet på Aalborg Universitet\nArbejdet på robotten startede i 2006, da professor Jakob Stoustrup fra Institut for Elektroniske Systemer valgte at bruge en forskningspris fra Dannin-fonden til opbygning af en gående robot i menneskestørrelse. Robotten skulle ikke bare kunne gå, men også kunne gå på samme dynamiske måde, som mennesker gør.\n- Et projekt af den type regnes af robotforskere for at være blandt de absolutte "sværvægtere", og normalt ville man afsætte et budget, der ville være 30-40 gange større end det, der var til rådighed i dette tilfælde. Så vores vision var i stedet at udnytte den særlige projektorienterede undervisningsform ved Aalborg Universitet som løftestang til at få bygget robotten. Tanken var, at AAU-BOT1 skulle komme til verden og komme til at gå ved en samlet indsats fra et antal projektgrupper fra flere institutter. AAU har god erfaring fra lignende forløb i forbindelse med konstruktionen af racerbiler og satellitter, siger Jakob Stoustrup.\nIndtil videre har seks projektgrupper fra tre forskellige miljøer arbejdet på AAU-BOT1. Hver gang er robotten kommet et stykke nærmere målet, og det sidste afgørende ryk frem mod den succesfulde gangprøve har de nuværende studerende Niels H. Andersen og Rune Madsen stået for.\n- Det, vi har arbejdet på, er hvordan vi får lært robotten, hvordan man rent faktisk går. Det er ikke noget, vi mennesker tænker over i hverdagen. Så at omsætte det fra, at vi bare skal sætte den ene fod foran den anden, til noget en computer forstår, har været en stor udfordring. Vi har lavet optagelser i et motion-tracking rum for at se, hvordan vi flytter vægten fra side til side, hvornår vi løfter foden og så videre, så vi er i stand at gå, forklarer Niels H. Andersen.\nEn anden vigtig indsats har været at gøre robotten i stand til at holde balancen under gang.\n- Hvor andre gående robotter har meget store fødder i forhold til deres størrelse, er AAU-BOT1 født med fødder, der størrelsesmæssigt svarer til et menneskes. Det gør opgaven med at holde balancen sværere. Vi har løst det ved at måle, hvordan kontakten med jordoverfladen er via sensorer, samtidig med at vi måler vinklen på overkroppen. Desuden har vi fokuseret rigtig meget på, hvordan den svinger foden og sætter den ned igen, og alt det der sker i den forbindelse. Der skal være en eftergivenhed i benene. Hvis en robot bare er helt stiv, vil den falde ned på en meget ubehagelig måde, siger Rune Madsen.\nNyttig på flere måder\nChampagnepropperne sprang og der blev high-fivet og jublet blandt de mange gæster i robot-laboratoriet, da AAU-BOT1 efter nogle indledende test-øvelser begav sig hen ad gangbåndet med forsigtige korte skridt. Selv om skridtene var små, var de ifølge professor Jakob Stoustrup betydningsfulde af flere grunde. Der er rationelle grunde til at lade robotter tage ved lære af mennesker, når det kommer til bevægelse.\n- Sammenlignet med robotter er mennesker flere størrelsesordener mere energieffektive. Det er derfor af stor interesse at kunne få robotter til at gå på samme måde, som mennesker gør. Hidtil har robotter fortrinsvis gået på en langt mere kontrolleret, men også langt mere energikrævende måde. Det er håbet, at AAU-BOT1 med sin dynamiske gang kan bane vejen for, at gående robotter får et mere realistisk energiforbrug, der kan muliggøre en praktisk udnyttelse af gående robotter, siger professoren.\nMen robot-projektet er også vigtigt i mere overført betydning, fordi de anvendte teknologier spiller en stor rolle i industrien generelt.\n- AAU-BOT1 er først og fremmest en uddannelses- og forskningsmæssig platform, der kan demonstrere anvendelsen af den mest moderne og avancerede reguleringsteori på et ekstremt komplekst system. Erfaringerne fra AAU-BOT1 peger altså ikke alene frem mod robotteknologi, men også mod anvendelse af avanceret regulering inden for stort set alle andre industrielle sektorer, siger Jakob Stoustrup.\nT. +45 2612 6059


Skal jeg vælge Fastspeed som udbyder af mit internet derhjemme?\nHvem er Fastspeed og hvad tilbyder de?\nHvad koster et abonnement på internet hos Fastspeed?\nSkal jeg så vælge Fastspeed som min bredbåndsudbyder eller ej?\nFastspeed er en nystartet udbyder af bredbånd i Danmark, der tilbyder et helt nyt produkt. De har nemlig valgt at tilbyde en maksimal hastighed til en lavere pris pr. måned.\nDer er derfor kun mulighed for at vælge en enkelt pakke hos Fastspeed, hvor du her får op til 1000 Mbit. Dette er typisk meget mere end de fleste hjem har brug for, hvorfor hastigheden burde være hurtig nok ligegyldigt, hvad du laver på internettet.\nHer i starten tilbyder Fastspeed bredbånd og internet med YouSees kabel-tv net. De har dog allerede i tankerne, at de nok på et tidspunkt også kommer til at tilbyde fibernet til de danske kunder. Men hvem har så overhovedet valgt at starte Fastspeed op? Fastspeed er startet op af tre forskellige mænd, der alle har erfaring inden for denne verden.\nHer kan der nævnes Peter Mægbæk, stifter af Fullrate og Plenti, Morten Boe Andersen og Jens Raith, der også har en fortid hos blandt andet TDC, YouSee, CyberCity med mere.\nSom vi tidligere har nævnt er der kun mulighed for at finde et enkelt abonnement hos Fastspeed. Med dette abonnement får du 1000 Mbit med kabel-tv-netværket. Selve abonnementet koster 249 kroner om måneden, hvor du lige nu får den første måned til 0 kroner.\nMinimumsprisen er derfor i alt 1.544 kroner for seks måneder. Du skal dog også være opmærksom på, at oprettelsen ved bestilling af abonnementer koster 299 kroner.\nDer kan ikke gives noget konkret svar på, om du skal vælge Fastspeed som din bredbåndsudbyder eller ej, da dette naturligvis er dit helt egen personlige valg. Men en ting, som vi anbefaler dig, at du er opmærksom på, er tidligere eller nuværende kunders oplevelser med selskabet - dette gælder selvfølgelig ligegyldigt, hvilket selskab du er ved at finde ud af, om er noget for dig.\nHer kan du tage et kig på sider som for eksempel TrustPilot. Lige nu kan du se, at Fastspeed har 9,7 ud af 10 baseret på snart 600 anmeldelser.\nDet vil altså sige, at Fastspeed har rigtig gode anmeldelser fra forskellige kunder, hvilket altid er en god start, når du er på udkig efter en ny bredbåndsudbyder. Det er altid en god idé løbende at holde øje med anmeldelserne, hvis du ikke tager beslutningen lige med det samme.


Vi køber alt på nettet - Zapp.dk\nDette indlæg er sponsoreret 8 Views\nVi danskere er blevet helt vilde med at handel på nettet. Efterhånden køber vi alt fra tøj til dagligvarer på det store internet, og der er stort set ingen grænser for, hvad man kan få leveret lige til døren. Det er nemlig ikke længere kun småting og dyre, amerikanske varer, vi køber over nettet. Også store produkter som en ny bil eller gynger til haven kan klikkes hjem direkte fra sofaen.\nNettet kan konkurrere med fysiske butikker\nLangt de fleste danskere har prøvet at købe noget på nettet. Især blandt unge er det helt naturligt at tjekke online først, når de mangler noget. For eksempel er købet af tøj online eksploderet de seneste år. Virksomheder, der tilbyder gratis fragt og gratis retur kan således i dag konkurrere med fysiske butikker, fordi det er så nemt at prøve tøjet hjemme foran spejlet. Det, der ikke passer, kan nemt leveres tilbage i den lokale kiosk eller det nærmeste supermarked. Faktisk er det efterhånden blevet så nemt at handle tøj på nettet, at de fysiske butikker med lange køer og udsolgte varer ikke kan konkurrere.\nStort som småt kan købes på nettet\nSom nævnt er det dog ikke kun tøj, vi køber på nettet. Der er næsten ingen grænser for mulighederne, og selv ting, man tidligere skulle i byggemarkedet efter, kan nu fås på nettet. For eksempel kan et gyngestativ nu nemt købes over nettet, i stedet for at skulle slæbes hjem fra en stor butik. Hvis vi sammenligner med IKEA, sparer du altså alt besværet med at notere varenummeret, finde varen på lageret, slæbe den ud til bilen og til sidst stille vognen på plads. Især i en travl hverdag er det virkelig noget, der kan mærkes.\nSå kan du også nemt bestille gyngestativet hjem en onsdag aften, og så er det klar til opsætning lørdag formiddag, når du faktisk har tid. Det gør opgaven mere overskuelig for dig, og du sparer en hel masse tid.\nNår du handler online, kan du dog stadig blive narret. Det er derfor en god idé at handle på en side, der er e-mærket. E-mærket er en dansk ordning, som sikrer, at du handler på en ordentlig side. Folkene bag e-mærket kontrollerer løbende medlemmerne, og du er dækket op til 10.000 kr., hvis det alligevel skulle gå galt. Det vil sige, at du kan få dine penge tilbage, hvis det for eksempel viser sig, at de gynger, du har købt, aldrig har fandtes.


Hold sommerferie i Danmark - eglobe\nDet er ikke alle, som har mulighed for at holde sommerferie i udlandet, men det betyder ikke, at de skal ende med at kede sig derhjemme. Her kan du læse, hvordan du holder ferie i Danmark, så din sommer også får fest og farver.\nEr der alternativer til ferie?\nDer er ingen, som siger, at man skal tage på ferie hvert år, og der er mange, som vælger at holder alternativer til en almindelig sommerferie. Hvis du ikke har planer om at tage til udlandet om sommeren, så er der også mange andre ting, som du kan lave. Der er mange, som vælger at udskifte deres sommerferie med en festival, hvor de kan være sammen med deres venner og høre god musik. Her kan man sagtens spare op til at betale for billetten og alt det campingudstyr, som man skal bruge, så man kan få den fedeste festivals oplevelse.\nSelvom du bor i Danmark, så har du garanteret ikke set alt, hvad vi har at byde på. Der er mange, som ikke har prøvet at besøge storbyerne i Danmark, som kan byde på en masse attraktioner. København har et hav af aktiviteter at byde, som du sagtens kan bruge flere dage på at udforske. Det samme gælder Århus, Aalborg og Odense. Også mindre byer har en masse charme, som du kan udforske.\nDer er især mange gode museer i Danmark, hvor du kan bruge din dag på at lære mere om vores kultur og se smukt kunst. Derudover findes der også mange museer, hvor du kan lære mere om vores natur og forhistorie.\nHvis museer ikke helt er noget for dig, så er der også en masse teatre i Danmark, hvor du næsten altid kan finde en ny og spændende forestilling at tage til. Derudover er der også utrolig mange lækre restauranter, hvor du kan nyde et lækkert måltid.\nHvis du gerne vil slappe af i din ferie, så er en sommerhustur perfekt. Her kan du bruge tiden på at falde til ro og nyde den smukke natur. Hvis du kan finde et sommerhus i nærheden af vandet, kan du også bruge din tid på stranden. Der sker som regel ikke så meget i sommerhuse, så det er en god ide at forbedrede noget underholdning. Det kan være alt fra brætspil til at lære funny jokes for kids, som du kan fyre af, når I er afsted.


Der må sgu godt være en hæl! - På bloggen med Line\nJeg har de sidste par dage fulgt den opildnede debat om kvindelige tv-værter i høje hæle. Som de fleste måbende og lettere chockeret. For helt ærligt: Der må sgu godt være en hæl!\nMin egen sidste TV-optræden på TV2 Lorry – i høje hæle forstås!\nDen gode journalist og tidligere sportschef Rasmus Bech fra Politiken har fået store dele af nationen på nakken. Hans brøde er, at han i en tv-anmeldelse i Politiken harcelerede over kvindelige nyhedsværter i sylehøje hæle. Min første tanke var: Kære Rasmus – hvad er værst: Små sko eller høje hæle?\nRasmus Bech antydede bl.a., at de kvindelige værter mere var klædt på til natklub end til TV.\n’Hvad er det egentlig de skal signalere i et nyhedsprogram TV-Avisen? At værten er en stærk feminin autoritet? Vi har en kvindelig vært? Hvis vi skulle være i tvivl? At nyhederne er den rene fest? Eller at værten efter vejrudsigten fløjter afsted til den nærmeste natklubs dansegulv? Ved det ikke, men jeg kan ikke lade være med at tænke det udstyrsmæssigt er noget overdrevet.’\nJeg ved om nogen, hvad påklædningen betyder for en vært. Jeg har selv fået hug for alt fra mine kortærmede kjoler, tænder, stemme, hårfarve, hudfarve, briller – ja sågar størrelsen på mine bryster! Ikke kun af småsure mandlige tv-anmeldere men af helt almindelige danskere m/k. Og ja, der hviler faktisk et stort ansvar på bøjlestængerne i værternes garderober og i deres skoskuffer.\nBriller, tøj, hår og jakke der gav ‘smæk!\nJeg har tidligere skrevet om ‘Alt det kvinder ikke må’ her på bloggen, ligesom jeg holder foredrag om ’At skabe sig bevidst’. Det handler i al korthed om, hvilke signaler vi sender til andre mennesker via vores tøj, sko, ure, tasker, frisure, hygiejne og kropssprog. Og når Rasmus Bech spørger, om kvindelig autoritet sidder i hælene – så er det hurtige svar JA, det gør den i nogle jobs. Helt ligesom en mands autoritet sidder i slipset.\nForskellen er bare, at mænd yderst sjældent får verbale smæk for slipset og deres påklædning generelt, mens kvinder ret ofte må stå model til lidt af hvert. Mit yndlingseksempel er Helle Thorning – vores første kvindelige statsminister, som for altid må slæbe rundt med prædikatet ’Gucci-Helle’. Kunne man forestille sig, at Lars Løkke fik sat ’Armani-Løkke’ på sit eftermæle? Nej, vel… (forudsat han altså har en Armani i klædeskabet)\nNynne Bjerre i Berlingske\nMin tv-kollega Nynne Bjerre mente i Berlingske , at det handler om, at kvindelige værter skal have ’fuckability’. Det synes jeg næsten er mere nedværdigende. Og jeg er aldrig selv stødt på chefer i tv-branchens nyheds- og sportscirkus, der tilstræbte ’lækkerhed’ fremfor faglighed. Det handler meget mere om ’likability’: Hvem kan vi som seere lide at være i selskab med. Hvem stoler vi på. Hvem virker troværdige og ægte. I den sammen spiller tøj og sko selvfølgelig en rolle – men ikke hovedrollen.\nAt invitere sig selv indenfor i danskernes stuer morgen, middag og aften kræver nemlig, at man som vært ikke træder for mange over tæerne i sin samlede fremtoning og dermed forstyrrer for sit budskab. En dygtig vært må gerne have kant og personlighed – så HUSKER vi personen og dermed programmet lidt bedre.\nSå kære Rasmus: Af med de små sko … Der må altså godt være en hæl.\nPS. Ben og sko på det øverste billede er min – men jeg ville aldrig være så lårkort på tv!\nKære Line, hvor er det godt skrevet!\nSommetider bliver jeg sgu het bekymret over, hvem der har fucket med mænds hjerner – har de kun haft kvindelige rollemodeller og er blevet hjernevasket den vej rundt, lige fra fødslen, eller hvad sker der…?\nSom du selv sige, så er der længder på kjoler og nederdele, om kan diskuteres, men hælhøjder kan og bør aldrig blive et diskussions emne, da hæle sender forskellige signaler alt efter om de bæres sammen med kjoler, nederdele (stramme eller løse) eller bukser…


ARBEJDERFAMILIEN I KØBENHAVN SIDST I 1800-TALLET\nSådan var det at være barn dengang\nSidst i 1800-tallet boede der kun halvt så mange danskere herhjemme som i dag, og heraf var der dobbelt så mange mennesker på landet, i forhold til i byerne.\nEfterhånden var der flere og flere landarbejdere, der flyttede ind til byerne, for at få en bedre tilværelse sammen med deres familie og for at få et arbejde. Danmark fik flere fabrikker, og de lå alle i de større byer.\nNår så mange mennesker flyttede til byerne, og især København, skulle der skaffes flere og flere boliger. Man begyndte at bygge baghuse og mellemhuse, så der var ikke megen plads i gårdene, hvor børnene kunne lege. Det gjorde også at der blev meget mørkt i lejlighederne, fordi sollyset ikke kunne slippe ind, så der var ofte fugtigt og halvkoldt derinde.\nDer blev også indrettet lejligheder i kældre, i pakhuse og i udhuse. I mange lejligheder var der kun ét værelse og lidt færre havde en toværelses. Her boede både mor, far og flere børn. Og nogle skulle endda dele køkken med andre familier. Husene havde fælles lokum nede i gården, så det må have været mega koldt at sidde nede på dasset en vinterdag og ikke nok med det, man havde jo ikke noget ”privatliv”, for de var mange om at dele, de få lokummer der var.\nKUN FÅ MØBLER VAR DER RÅD TIL\nDengang var møbler meget, meget dyre, så der var ikke mange, der havde råd til at købe nogen. Hvis man var heldig, kunne man købe dem på afbetaling, og hvis faren eller en anden i familien var lidt af en handyman, kunne man selv lave lidt møbler. Men de fleste havde kun lige et bord, nogle spinkle stole, træ- eller jernsenge, kommode eller kasser som kunne anvendes som kommode og måske en sofa.\nFaren fik som regel flere måltider end resten af familien, fordi han skulle klare et hårdt arbejde og var hjemmefra i mange timer hver dag. Når han kom hjem fra arbejde om aftenen, spiste hele familien et måltid, hvis han altså ikke kom hjem før senere på aftenen, hvor børnene var lagt i seng. Det var dog ikke alle familier, der havde råd til et måltid varmt mad hver dag, de måtte klare sig med fedtemadder. Men ellers bestod middagsretterne som regel af kogt hvidkål, øllebrød, gule ærter eller kartofler med flæsk.\nBØRNENE MÅTTE OGSÅ ARBEJDE\nBørnene var mest knyttede til moren, og de hjalp hende med arbejdet i hjemmet. Når faren kom hjem, var han som regel træt efter den lange og hårde arbejdsdag og han var også mange gange småfuld, så han blev hurtigt vred og det gik ud over børnene, som fik smæk. Dengang var det tilladt at opdrage børnene med tørre tæsk.\nI nogle familier arbejdede både moren og faren, så måtte børnene passe hjemmet, gøre rent og se efter de mindre søskende.\nDet var nødvendigt i flere familier, at børnene også arbejdede. Så kom de på fabrik, var bybud eller var mælkedrenge, men forholdene for børnene, var desværre slet ikke gode, de var hårde og usunde – især på fabrikkerne.\nEfter 1873 kom der en lov om børns arbejde. Børn under 10 år, måtte fx ikke arbejde på fabrikker.\nLønnen var også meget, meget lav.\nDe børn, der arbejdede, gik jo også i skole, så de var naturligvis altid trætte, når de sad på skolebænken. Men heldigvis var der en lov om, at alle børn skulle gå i skole. Man havde to hold; et formiddags- og et eftermiddagshold. Børnene ude på landet gik dog kun i skole hver 2. dag.\nArbejderfamilien havde ikke råd til at købe ret meget tøj. Alle i familien var nødt til at gå med det tøj, man nu havde, til det var slidt op. Børnene arvede hinandens og de voksnes tøj.\nMoren reparerede tøjet. Hun syede også nyt tøj, syede det gamle om og strikkede sokker til hele familien.\n1 KR. OM MÅNEDEN I SYGEKASSEN\nFor at få lægehjælp og medicin, måtte man være medlem af en sygekasse. Det kostede 1 kr. om måneden. Hvis man ikke havde råd til det, måtte man gå på fattighjælp. Det var der mange arbejderfamilier, der var nødt til, når de blev syge, gamle eller arbejdsløse.\nMANGE BØRN LEGEDE NEDE I GÅRDEN\nMeget sjov og ballade var der ikke luft til dengang for børnene, hvis man både skulle arbejde og passe sin skole. På gaden var der jo masser af plads, for der var kun hestekøretøjer dengang, men børnene legede mest nede i gården, hvor de legede fangelege og lign. Det var ikke altid populært, dels fordi der var mange børn, så det skabte jo en del larm og ballade og dels fordi der også skulle være plads til vasketøj og andre ting.\nÉn gang om året tog hele familien som regel på en skovtur, hvor moren havde pakket en stor madkurv, og man iklædte sig det pæneste tøj, man havde. Så havde man en sjov og hyggelig dag.\nIKKE DE ”GO´E GAMLE DAGE”\nSom I her har kunnet læse, var det slet ikke spor romantisk at være ud af en arbejderfamilie dengang. Så det var absolut ikke ”de go´ gamle dage!” for dem, som nogen af os måske troede.\nDe børn, der voksede op i borgerskabet, havde det langt bedre, men det er jo en anden historie, som vi kan tage op en anden god gang.\nI forhold til dengang kan vi jo konkludere, at vi er meget privilegerede i dag og de fleste af os herhjemme vokser op i middelklassen. Selvom far og/eller mor bliver arbejdsløse, har vi stadig mulighed for at få tøj på kroppen, et sted at bo, få mad på bordet hver dag, gå i skole, få en uddannelse osv. osv.\nHvis du har lyst til at læse mere om København før og nu – Børn i gamle dage - Arbejderfamilien før i tiden eller lign., så gå en tur på biblioteket og lån nogle bøger.\nKilde: LO Skolekontakt


Rasmus Elm Rasmussen 06 januar 2014 Bærbar computer 0 kommentarer\nSå er det blevet mandag og tid til nye anbefalinger til dig, der vil have den bedste elektronik til den billigste pris\nÅrets første arbejdsdag falder for rigtig mange mennesker lige netop i dag. Skal du være ordentlig rustet til at klare opgaverne på kontoret såvel som derhjemme og på farten, er der behov for en god bærbar computer med kræfter til det hele. Det får du med Lenovo IdeaPad U510, som er udstyret med en hurtig Core i7-processor samt 8 GB ram og en stor harddisk på 1 TB. Således udgør den en ret ideel arbejds-bærbar, og den fik da også en stor anbefaling med på vejen, da den var til test hos Datatid – læs anmeldelsen af Lenovo IdeaPad U510 her.\nDen kom på markedet til 6.700 kroner, men der er rigtig gode penge at spare på den nu – se prisen på Lenovo IdeaPad U510 her.\n[pt id=’2028782′ size=’large’ link=’file’ html_attrs=’title=”Lenovo IdeaPad U510.”‘]\nLenovo IdeaPad U510.\nEr det i stedet din mobil, der trænger til en opgradering, så er det værd at overveje en kinesisk model. Huawei kan godt finde ud af at skrue en flot og rimelig velfungerende smartphone sammen. Ascend P6 er den tyndeste smartphone på markedet og udformet i utrolig lækkert design. På trods af et skidt tastatur og uimponerende kamera er brugeroplevelsen også udmærket – læs anmeldelsen af Huawei Ascend P6 her.\nPrisen var 2.689 kroner ved lancering, men den er nu væsentligt lavere – se prisen på Huawei Ascend P6 her.\nLigger et kamera højere på prioriteringslisten, og vil du gerne have et, der kan gå på nettet og dele fotos til Facebook og lignende tjenester, så er Samsung NX300 måske det rigtige valg for dig. Her er tale om et systemkamera, der tager billeder af høj kvalitet, har indbygget billedredigering samt WiFi og direkte adgang til internettet. Vi var ret begejstrede for kameraet – læs anmeldelsen af Samsung NX300 her.\nNX300 blev sendt på markedet med en pris på 5.390 kroner, men fås nu betydeligt billigere – se prisen på Samsung NX300 her.\n[pt id=’2027835′ size=’large’ link=’file’ html_attrs=’title=”Samsung NX300.”‘]\nApps er det vigtigste for forbrugeren i 2014


En bydel for dig og mig | Magasinet KBH\nHvad skal der ske med den nye bydel på Carlsbergs gamle produktionsarealer i Valby? Christian Cold fra tegnestuen Entasis har klare visioner for området: Den nye bydel skal ikke kun være for hr. og fru friværdi, men også for ganske almindelige københavnere.\nDer kommer ikke nogen storcentre i Carsbergbydelen. I stedet kommer der åbne pladser og et markedsområde.\nTegnestuen blev stiftet af ægteparret Christian og Signe Cold i 1996.\nDe holder til i Skt. Peders Stræde i det indre København.\nDer er pt. 10 ansatte på tegnestuen.\nForuden Carlsbergprojektet har Entasis blandt andet også tegnet hovedindgangen til Zoologisk Have, Forsvarsakademiet og udvidelsen af Kildeskovshallen i Gentofte.\nTegnestuen har været indstillet til Mies Van der Rohe-prisen og har netop vundet Nykredits Arkitekturpris og Betonelementprisen.\nDen nye bydel forventes færdig om ca. 20 år.\nOmrådet strækker sig over 33 hektar der ligger på Carlsbergs gamle produktionsarealer i Valby.\nEntasis vandt konkurrencen om at tegne den nye bydel i 2007. Deres forslag hedder ’Vores Rum’ som pendant til Carlsbergs slogan ’Vores Øl’.\nBydelen kommer til at rumme boliger, erhverv og kulturbygninger. Der bliver bygget både eksklusive og billige boliger – bl.a. en del toværelses lejligheder.\nDe nye bygninger og byrum holdes små, for bygningernes gennemsnitsstørrelse må ikke overstige 4.000 m2.\nBryghuspladsen, der bliver bydelens største uderum, kommer til at brede sig over et område svarende til halvanden gange Gråbrødre Torv.\nDer åbner en ny S-togsstation i bydelen. Den forventes at blive en af Danmarks ti mest trafikerede stationer.\nAllerede nu kan man komme ind på Carlsberg Besøgscenter i den nye bydel.\nLæs mere om den nye Carlsbergbydel og Entasis' drømmeprojekt for København i artiklen i Magasinet KBH nummer 46. Du kan læse det i vores arkiv.\nKlokken har kun lige passeret et, men en storsmilende Christian Cold begiver sig uden tøven ud i dagens tredje interview.\nFørst var det livsstilsmagasinet Monocle og derefter TV2 Lorry. Alle er tilsyneladende interesserede i at høre hvad der kommer til at ske i Københavns nye bydel på Carlsberggrunden.\nMens en af de ansatte fra arkitektfirmaet henter kaffe, bakser Christian Cold den store model af projektet hen på bordet.\nDen fylder meget – både fysisk og som identitetsemblem for tegnestuen. Men faktisk var det lidt af et tilfælde at bydelen overhovedet endte med at blive tegnet med Entasis’ streger, fortæller Christian Cold:\n”Vi var i gang med stort byggeprojekt i Ørestad, og alt tegnede lyst. Men så kom byggestoppet, og pludselig stod vi uden arbejde. I dén situation havde vi som virksomhedsledere tre måneders opsigelsespligt over for vores medarbejdere, så vi skulle lave et eller andet den sidste tid.\nNogle foreslog at vi kunne tegne et udkast til Carlsberggrunden. Det anså jeg som en temmelig sindssyg idé da vores tegnestue ikke vidste noget om at bygge en by i den skala.”\nFarvel til centermentaliteten\nMen hvad der startede som et nødtvungent beskæftigelsesprojekt endte med at snuppe førsteprisen i den store arkitektkonkurrence om at bebygge de godt 33 hektar mellem Valby, Frederiksberg og Vesterbro.\nEntasis bankede faktisk hele 210 andre forslag af banen undervejs.\n”Paradoksalt nok mener vi som bygningskunstnere ikke at det er bygningerne der skal råbe højt i den nye bydel. Det er byrummene der skal være i fokus,” siger Christian Cold og giver et eksempel:\n”Vi prøver at trække de omgivne kvarterers identitet med ind på Carlsberggrunden. For eksempel bygger vi tættere ved grænsen til Vesterbro, men mere åbent mod Valby.”\nDet er meningen at Carlsbergområdet skal deles op i mindre byrum der får hver sin særlige identitet. Nogle byrum får en udpræget grøn profil, mens andre skal have et højt aktivitetsniveau hele døgnet.\nDer bliver også plads til et egentligt markedsområde, fortæller tegnestuechefen, mens hans fingre energisk danser fra den ene ende af projektmodellen til den anden.\n”Der skal ikke være nogen storcentre i Carlsbergbydelen. Der kommer ikke noget med ’blåbærtærte på tilbud kl. 8’, og ’Martin og Ketil underholder kl.13’. Alt det må selvfølgelig gerne være der, men så bliver det altså på en åben plads og ikke i et center.”\nHvad området kommer til at undvære i form af storcentre, får det til gengæld på kulturfronten. Carlsbergbydelen skal simpelthen bugne af kreative tilbud, forklarer Christian Cold, mens han for én gangs skyld læner sig tilbage i stolen.\n”De eksisterende bygninger på Carlsberggrunden kan alle bruges til kulturelle formål, og det er kun fantasien der sætter grænser for ideerne. Det gamle kedelhus ville for eksempel være ideelt som koncertsal,” siger Christian Cold drømmende, inden han ivrigt udbryder: ”Og kraftværket kunne så omdannes til tango- restaurant, museum eller svømmehal”.\nBaggårdshuse til Middelindkomster\nDe mange kulturplaner ligger dog et stykke ude i fremtiden. Bydelen forventes først færdig om cirka 20 år, men allerede nu bliver der taget de første spadestik til områdets boligbyggeri. Mere end 2.000 nye lejligheder skal det blive til – og ikke kun de dyre af slagsen.\n”Det ville jo være et problem hvis det kun var det grå guld der havde råd til at rykke ind i bydelen. Det er vigtigt at der også bliver bygget kollegier og ungdomsboliger, og det har Carlsberg forpligtet sig til ved at indskrive i lokalplanen at 10 procent af boligerne skal være billige”, forklarer Christian Cold.\nEn af de bærende ideer hos Entasis er at genindføre baggårdshusene. Men ikke baggårdshuse a la 1930’ernes skummelmørke beskaffenhed vel at mærke. Christian Cold fortæller ivrigt at man sagtens kan bygge fine og tidssvarende baggårdshuse med udsigt til små grønne arealer der tilfredsstiller ethvert behov for lys og luft.\n”Det bliver boliger der kan betales af dig og mig. I baggårdshusene bliver det ikke hr. og fru Webergrill der rykker ind med deres tremillioners friværdi fra Farum. Det bliver mere almindelige mennesker, for det er super vigtigt at alle typer har mulighed for at flytte til området. Ellers bliver det en død bydel,” ræsonnerer Christian Cold.\nEntasis’ positive forhold til baggårdsbebyggelse kan måske skyldes at tegnestuen selv har til huse i en baggård i Indre By. I de lyst malede lokaler hersker en beroligende stilhed trods heftigt aktivitetsniveau hos stedets ansatte der alle sveder over skærme og tastaturer. Overalt er indretningen holdt i douce – nogle ville nok sige kedelige – farver, og trods udsigten til en meget lille baggård får man hverken fornemmelsen af at være mast eller celleforvaret.\nTrods succesen med at tegne Carlsbergområdet er Christian Colds pande ikke helt rynkefri. Der er nemlig ét altoverskyggende problem med den nye bydel: tidsmangel.\n”Alt afhænger nu af hvor dygtig Carlsberg er til at finde investorer der kan sætte gang i hjulene i området,” forklarer arkitektchefen. ”Andre kan sagtens nå at overhale os indenom. Nordhavnen kan for eksempel få en kickstart i kraft af det allerede eksisterende kreative kvarter omkring Århusgade. Desuden har Nordhavnen vand. Det har vi ikke. Så Nordhavnen er en stor konkurrent.”\nIngen slatten bydelssalat\nAlligevel er Christian Cold overvejende optimist på vegne af den nye bydel: ”Hvis du går til sammenskudsgilde med en slatten pastasalat, er det nok ikke din ret der bliver spist. Det her er en åben lækkerhedskonkurrence, og vi er altså ret lækre. Vi ligger allerede i forbindelse med den omgivne by, og vi har en bakke, smukke haver og fredede bygninger”, fortæller han.\nIfølge Christian Cold besidder de andre nye bydele, som Carlsbergområdet uvægerligt vil blive sammenlignet med, heller ikke lutter positive egenskaber.\n”I Nordhavnen har de splittet det hele meget op, så der ikke bliver sammenhængskraft nok til at skabe en hel by,” siger Christian Cold.\nHan er heller ikke er bleg for at give Ørestad én på sinkadusen: ”Vores Carlsbergprojekt er langt hen ad vejen en indirekte kritik af Ørestad. Byrummene derude er i en skala der får østeuropæisk planarkitektur til at blegne af skam. Vores projekt er det modsatte. Vi tænker ned i skala,” udbryder han målrettet, mens han lader hånden hvile på bordet ved siden af den store bydelsmodel.\nMåske al den Carlsberg-snak ligefrem er ved at gøre Entasis-stifteren mat i koderne? ”Det er klart at de fleste henvendelser fra offentligheden går på Carlsbergprojektet i øjeblikket, men det æder os ikke. Vi har faktisk brugt de sidste 12-13 år på at lave bygningskunst og ikke byplanlægning, så nu vil vi gerne i gang med at tegne bygninger igen,” slutter Christian Cold, inden han går over mod sit arbejdsbord hvor den ivrige telefon skriger på sin ejer.\ncarlsberg De tegner København Entasis


Posted on\t15. maj 2015 10:48 by Mølgaard\nAlle mennesker og andre levende væsener på denne jord har behov for vand. Uden vand kan vi ganske enkelt ikke overleve, sådan er det bare. Derfor er det så sandelig da også bare med at få drukket en masse vand i løbet af en dag. En af de bedste og letteste måder at få en masse vand på, er ved at have sin egen vandflaske. Den kan du hele tiden have ved din side, og på den måde har du let adgang til dejlig og forfriskende vand. Du skal ikke rende frem og tilbage hele tiden for at få det. Der er rigtig mange fordel ved at få drukket en masse vand om dagen. Man skal faktisk gerne op på omkring tre liter om dagen. Hvis man gør det, så er det godt for ens krop og helbred, det er videnskabeligt bevist.\nBrug vandflasker som reklamesøjle\nOg når nu vand og vandflasker er så yderst populære, så er det altså med at benytte sig af det. Her tænkes der i form af reklame. En vandflakse er den perfekte platform for en masse god reklame, så hvis du har et firma eller et produkt, som du gerne vil have, at folk skal have kendskab til, uden at det kommer til at koste dig en formue, så skal du få lavet vandflasker, som har din reklame på. Det er nemt, og din reklame kommer rigtig hurtig rundt til en masse forskellige mennesker, og dermed får du bredt dit budskab med lynets hast, og det er da smart. Få lavet en fed etikette på vandflasken. Det kan være med dit firmas logo og/eller slogan. Det vil folk med garanti kunne huske, og det er jo ligesom formålet med reklamer, ikke sandt? Så skynd dig at få lavet en masse vandflasker.\nKlik her for at se et udvalg af vandflasker