Dovne Robert har ændret vores syn på velfærdsstaten: Nu vil danskerne bruge færre penge på kontanthjælp - UgebrevetA4.dk\nDovne Robert har ændret vores syn på velfærdsstaten: Nu vil danskerne bruge færre penge på kontanthjælp\nMiddelklassen vil hellere end gerne bruge penge på 'kernevelfærd' som børn og ældre, mens man sagtens kan spare på 'udkantsvelfærd' som kontanthjælp og dagpenge. Det viser ny forskning. Socialrådgivernes formand advarer Hr. og Fru Hansen om, at de selv kun er 22 uger væk fra en kontanthjælpslignende ydelse.\n'Dovne Robert' aka Robert Nielsen blev landskendt, da han på DR2 fortalte, at han afviste job på fx McDonalds, fordi han ikke gad den type arbejde. Foto: Martin Sylvest Andersen, Scanpix (arkiv)\nDovne Robert og Fattig Carina har i den grad været med til at ændre danskernes holdning til kontanthjælpsmodtagere. For er folk på kontanthjælp ikke bare dovne? Nasser de ikke bare på systemet, når de hæver en høj kontanthjælp uden at løfte en finger?\nEn omfattende undersøgelse om danskernes holdning til velfærdsstaten, der er gennemført i forbindelse med seneste folketingsvalg i juni 2015, viser, at danskernes opbakning til kontanthjælp er faldet dramatisk i valgperioden mellem 2011 og 2015.\nDa den socialdemokratiske partiformand Helle Thorning-Schmidt dannede S-SF-R-regeringen i 2011, mente et lille flertal af vælgerne, at det var fint at lade de offentlige udgifter til kontanthjælp stige.\nDebatten om Dovne Robert har uden tvivl haft en effekt. Carsten Jensen, valgforsker, Aarhus Universitet\nFire år senere – og post festum-debatten om Dovne Robert og Fattig Carina – var vælgernes syn på kontanthjælp ændret. Nu var der flertal for at bruge færre penge til kontanthjælp.\nSom det eneste velfærdsområde overhovedet ønskede vælgerne i 2015 at spare på kontanthjælpskontoen, mens de hellere end gerne ville bruge flere penge på velfærdskonti som børnehaver, sundhed og hjemmehjælp.\nRobert fik middelklassen på andre tanker\nUndersøgelsen viser ifølge valgforsker på Aarhus Universitet, professor Carsten Jensen, at der er sket et kæmpe skred i vores syn på kontanthjælp, og at middelklassen i dag ikke betragter kontanthjælpen som kernevelfærd.\n»Opbakningen til kontanthjælp glider. Vi har over en årrække set, at opbakningen til kontanthjælpen er faldet, og det er bemærkelsesværdigt, at et decideret flertal af vælgerne mener, at der skal bruges færre penge på kontanthjælpen. Debatten om Dovne Robert har uden tvivl haft en effekt,« siger Carsten Jensen.\nIndustriarbejderen, ingeniøren, kontorassistenten og resten af middelklassen vil ikke betale for Dovne Robert, konstaterer professoren.\n»Mange kender jo kun en kontanthjælpsmodtager fra tv-skærmen. Derfor anses det for irrelevant at betale til kontanthjælp, for Robert er jo selv skyld i at stå uden job. Til gengæld er man uforskyldt, hvis man får kræft og skal behandles. Vi får alle sammen på et tidspunkt brug for sundhed og hjemmehjælp, og derfor vil danskerne godt bruge penge på det,« siger han.\nUdkantsvelfærd får sparekniven\nDanskernes holdning til kontanthjælp og andre velfærdsydelser er en del af den store Valgundersøgelse fra 2015, som præsenteres fredag på Christiansborg.\nUndersøgelsen har fået titlen »Oprør fra udkanten. Folketingsvalget 2015«, og her belyser professor Kasper Møller Hansen fra Københavns Universitet og professor Rune Stubager fra Aarhus Universitet vælgervandringer og vælgeradfærd i et længere tidsperspektiv.\nOg begrebet udkant går igen i professor Carsten Jensen og adjunkt Cristoph Arndts analyse af vælgernes holdning til den danske velfærdsstat.\n»Både kontanthjælpen og dagpenge er ved at blive udkantsvelfærd. Vælgerne bakker i mindre og mindre grad op om ydelser, der er rettet mod det, som middelklassen betragter som marginaliserede grupper i samfundet. Til gengæld er der en stadig stigende opbakning til sundhed, ældrepleje og børnepasning,« siger Carsten Jensen.\n»Nogle vælgere er simpelt hen bekymrede for, at kontanthjælpen er blevet for lukrativ. Rune Stubager, valgforsker, Aarhus Universitet\nValgforskeren fremhæver, at den faldende opbakning til kontanthjælpen gennem de senere år også hænger sammen med holdningen til udlændinge.\n»Der er en overrepræsentation af indvandrere på kontanthjælp, og det fremgår også af debatten og smitter af på vælgernes holdning til kontanthjælp i negativ retning,« siger han.\nValgforsker Rune Stubager fremfører, at tonen i den offentlige debat med mistænkeliggørelse af folk på kontanthjælp har bidraget til, at mange vælgere gerne vil spare på ydelsen.\n»Nogle vælgere er simpelt hen bekymrede for, at kontanthjælpen er blevet for lukrativ,« siger han.\nValgundersøgelsen afslører også, at der er kæmpe store forskelle på venstrefløjen og højrefløjens holdninger til kontanthjælpen.\n»Når regeringen gennemfører det kontroversielle kontanthjælpsloft, har de et overbevisende flertal i deres eget bagland for det,« siger Rune Stubager.\nPortrætteres som syndebukke\nFormand for Dansk Socialrådgiverforening Majbrit Berlau beklager, at danskerne ikke har forståelse for, at kontanthjælpsmodtagere ikke bare skal presses på pengepungen.\n»Når vælgerne i 2015 ikke ville bruge flere penge på kontanthjælp, hænger det i høj grad sammen med, at kontanthjælpsmodtagere både før og under valgkampen blev portrætteret som syndebukke, og det var helt legitimt for mange politikere at være hårde i replikken og tale om dem som nogen, der ikke gider og bare skal tage sig sammen. Det var og er dybt problematisk, fordi det gør et indhug i opfattelsen af vores fælles solidariske velfærdsstat,« siger hun.\nNu har billedet af kontanthjælpen flyttet sig, fordi regeringen har gennemført et kontanthjælpsloft og besparelser, der bekymrer folk. Majbrit Berlau, formand for Socialrådgiverne\nMen Majbrit Berlau stiller spørgsmålstegn ved om danskerne i dag er lige så negative overfor kontanthjælp som i 2015.\nHun anfører, at nye undersøgelser fra Virkelighedens velfærd, der er et fællesskab bestående af blandt andre FOA, BUPL og Socialrådgiverne, peger på, at danskerne i dag bakker mere op om kontanthjælpen. Syv ud af ti danskere er nu bekymrede for en stigende ulighed, mens hver anden dansker mener, at der er skåret for meget på hjælpen til socialt udsatte.\n»Nu har billedet af kontanthjælpen flyttet sig, fordi regeringen har gennemført et kontanthjælpsloft og besparelser, der bekymrer folk,« siger hun.\nDagpenge heller ikke populært\nBlandt Venstres, Konservatives og Liberal Alliances vælgere mener et flertal også, at de offentlige udgifter til dagpenge er gået over gevind. Til gengæld vil Dansk Folkepartis vælgere gerne bruge flere penge på arbejdsløse.\nDet betyder, at tilslutningen til dagpenge blandt vælgerne generelt er uændret fra 2011 til 2015, men samlet set er dagpenge sammen med kontanthjælpen bundskrabere på popularitetsbarometeret over velfærd.\n»Dagpengemodtagerne er sluppet nådigt i forhold til den stigmatisering, der er sket af kontanthjælpsmodtagerne. Men på popularitetsniveauet ligger dagpenge lavt, og det hænger sammen med, at rigtig mange danskere sidder i gode job og ikke regner med, at det er en relevant forsikring,« siger Carsten Jensen.\nUddannelse får et hug\nVælgernes lyst til at bruge velfærdskronerne på uddannelse styrtdykker ifølge valgundersøgelsen. I 2011 var uddannelse det næstmest populære velfærdsområde at bruge penge på for danskerne, kun overgået af hjemmehjælpen. I 2015 falder den opbakning markant, så uddannelse havner på fjerdepladsen langt efter både ældrepleje, sygehuse og daginstitutioner.\n»Uddannelse får virkelig et hug. Normalt betragtes uddannelse som kernevelfærd, hvor opbakningen ikke falder så voldsomt, men her har folkeskolekonflikten og lærer-lockouten sandsynligvis spillet ind,« siger Carsten Jensen.\nHvis en politiker vil gøre noget for at forbedre kernevelfærden, kan man tillade sig næsten hvad som helst. Det er blevet sådan et vinderargument at ville gøre noget ved kernevelfærden. Carsten Jensen, valgforsker, Aarhus Universitet\nOgså professor Rune Stubager vurderer, at styrtdykket i danskernes lyst til at øge budgettet til uddannelse hænger sammen med den langvarige konflikt omkring folkeskolen.\n»Arbejdsgiverne fik det fremstillet som, at man nok godt kunne få lidt mere undervisning ud af de lærere. Pointen fra KL var, at lærerne nok havde haft det lidt for godt, og hvem vil betale til det? Når partier som Socialdemokratiet og SF også talte om lærernes forberedelsestid, forplantede det sig til vælgerne, og mange tænkte, at der er nok noget om snakken,« siger han.\nDerudover mener Rune Stubager, at diskussionen om fremdriftsreform og niveauet for SU spiller ind på vælgernes syn på uddannelse.\n»Det var Helle Thorning-Schmidts regering, der blandt andet begyndte at problematisere niveauet for SU og hvor mange år det tog for nogen at gennemføre en videregående uddannelse. Det har fået nogle vælgere til at tænke, at de studerende måske er en smule dovne og måske kan rubbe neglene, så man kan spare penge,« fastslår han.\nTodeling af velfærdsstaten\nMen ser man på store centrale velfærdsområder som sundhed, ældepleje og daginstitutioner er opbakningen kæmpestor. Også selvom det er udgiftstunge poster.\nHovedkonklusionen er ifølge begge valgforskere, at der er stor og entydig opbakning hos danskerne til velfærdsstaten, men samtidig ændrer vores syn på velfærdsstaten sig og påvirkes af, at middelklassen i stigende grad er sig selv nærmest.\n»Vi ser en todeling af velfærdsstaten. Kernevelfærden som sundhed og ældrepleje er enorm populær, og der er bred konsensus hos alle vælgere om, at det ikke gør noget at øge de offentlige udgifter til kernevelfærd, hvorimod det ikke gør noget at spare på udkantsvelfærd,« Carsten Jensen.\nHan henviser til, at politikere fra højre til venstre slynger om sig med det nydanske begreb ’kernevelfærd’.\n»Hvis en politiker vil gøre noget for at forbedre kernevelfærden, kan man tillade sig næsten hvad som helst. Det er blevet sådan et vinderargument at ville gøre noget ved kernevelfærd ,« siger han.\nDet er middelklassen, der definerer, hvad velfærdsstaten er, og hvad pengene skal bruges til, og middelklassen føler sig ifølge valgforskeren ikke i samme båd som kontanthjælpsmodtageren.\nDen almindelige dansker er ikke længere væk end 22 uger fra at komme på en kontanthjælpslignende ydelse. Vi lider under en forestilling om, at dem der på kontanthjælp er selv skyld i det, men der er altid en årsag. Majbrit Berlau, formand for Socialrådgiverne\n»Folk er interesserede i at få så meget velfærd som muligt for dem selv og deres nærmeste for så få penge som muligt for dem selv og deres nærmeste. Det er udgifterne til kernevelfærd for middelklassen, som vælgerne generelt bakker mest op om, og det udfordrer nok den gængse opfattelse af den danske velfærdsstat af, at vi alle er i samme båd,« siger han.\nHr. og Fru Hansen kan også blive ramt\nSocialrådgivernes formand Majbrit Berlau kan godt kende billedet af den todelte velfærdsstat, men advarer middelklassen mod at tro, at der er velfærd for dem og så en art udkantsvelfærd, de aldrig får brug for.\n»Hr. og Fru Hansen er ikke mange uger fra selv at havne på en kontanthjælpslignende ydelse, hvis de bliver syge og mister deres job. Den almindelige dansker er faktisk ikke længere væk end 22 uger fra at komme på en kontanthjælpslignende ydelse. Vi lider under en forestilling om, at folk på kontanthjælp selv er skyld i det, men der er altid en årsag,« siger hun.\nDerfor håber hun, at vi kan få en debat, der får middelklassen til at vågne.\n»Jo mere fintmasket et sikkerhedsnet, jo mindre risiko for forarmelse og fattigdom har vi i Danmark. Og til sådan et sikkerhedsnet hører, at ydelserne skal have et niveau, som man kan leve af, for vi kan alle sammen ende der,« noterer Majbrit Berlau.\nNej til lavere skatter\nFlertallet af vælgerne foretrækker ifølge undersøgelsen bedre offentlig service frem for skattelettelser. Også her er der klare ideologiske skillelinjer. Kun i Liberal Alliance og Konservative angiver et flertal af partiernes vælgere, at de gerne vil slippe billigere i skat frem for at prioritere velfærd.\nBlandt Dansk Folkepartis vælgere ønsker et pænt flertal at bedre offentlig service frem for en lavere skatteprocent, mens Venstres vælgere er neutrale.\n»Når det gælder skattepolitik må man sige, at Liberal Alliance og Konservative er den rene borgerlige vare. Til gengæld er Venstres vælgere mere forsigtige med at ønske lavere skatter, og det hænger sammen med, at Venstre har kapret mange vælgere hen over midten. De vælgere er lidt venstreorienterede på fordelingspolitiken, mens de på værdipolitikken ligger til højre,« forklarer Rune Stubager.


Arbejdsmarkedsreformen og arbejdsmarkedet - PDF\nArbejdsmarkedsreformen og arbejdsmarkedet\nDownload "Arbejdsmarkedsreformen og arbejdsmarkedet"\nArthur Bjarne Hald\n1 Arbejdsmarkedsreformen og arbejdsmarkedet Evaluering af arbejdsmarkedsreformen III Mona Larsen Klaus Langager København 1998 Socialforskningsinstituttet 98:13\n2 Arbejdsmarkedsreformen og arbejdsmarkedet Evaluering af arbejdsmarkedsreformen III Forskningsleder: Mag.scient.soc. Anders Rosdahl Forskningsgruppen om arbejdsmarkedsforhold Sekretærarbejdet er udført af overassistent Lillian Eckardt og assistent Elsebeth Bohnke Undersøgelsens følgegruppe: Arbejdsmarkedsstyrelsen AF-Roskilde AF-Storstrøm Dansk Arbejdsgiverforening Landsorganisationen i Danmark Kommunernes Landsforening Socialministeriet Arbejdsministeriets forskningsrådgiver Dansk Teknologisk Institut ISSN ISBN Sats og tilrettelæggelse: Socialforskningsinstituttet efter principlayout af Bysted A/S Omslagsillustration: Herman Bailey Oplag: Trykkeri: Holbæk Center-Tryk A/S Socialforskningsinstituttet Herluf Trolles Gade K Tlf Fax Socialforskningsinstituttets publikationer kan frit citeres med tydelig angivelse af kilden. Skrifter, der omtaler, anmelder, henviser til eller gengiver Socialforskningsinstituttets publikationer, bedes sendt til instituttet.\n3 Forord Arbejdsmarkedsreformen er en samlet betegnelse for en lang række ændringer i lovgivningen vedrørende den aktive arbejdsmarkedspolitik, der trådte i kraft 1. januar Loven retter sig mod forsikrede ledige, dvs. ledige der er medlem af en a-kasse, samt offentlige og private virksomheder. Formålet med den aktive arbejdsmarkedspolitik er at give arbejdsgivere, beskæftigede, ledige og uddannelsessøgende tilbud, der kan bidrage til at sikre et velfungerende arbejdsmarked. Denne rapport belyser udviklingen i udbuddet af arbejdskraft og virksomhedernes mangel på arbejdskraft med fokus på perioden under arbejdsmarkedsreformen og diskuterer på baggrund heraf, i hvilket omfang arbejdsmarkedsreformen har bidraget til at sikre et mere velfungerende arbejdsmarked. Rapporten er tredje og sidste evalueringsrapport fra Socialforskningsinstituttet omhandlende den arbejdsmarkedspolitiske indsats under arbejdsmarkedsreformen. Tidligere er udkommet Klaus Langager: Indsatsen over for de forsikrede ledige. Evaluering af arbejdsmarkedsreformen I. Socialforskningsinstituttet 97:20 samt Henning Bach: Virksomhederne og arbejdsformidlingens tilbud. Evaluering af arbejdsmarkedsreformen II. Socialforskningsinstituttet 97:19. Rapporten Indsatsen over for de forsikrede ledige belyser den individuelt tilpassede indsats over for ledige, som den kommer til udtryk gennem udformningen af lediges handlingsplaner, lediges deltagelse i aktivering, lediges udbytte heraf samt aktiveringsforløbenes beskæftigelsesmæssige effekter for deltagerne. Rapporten Virksomhederne og arbejdsformidlingens tilbud belyser omfanget af og virksomhedernes vurdering af AF s formidling af arbejdskraft til virksomhederne samt virksomhedernes brug af arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger rettet mod virksomhederne, dvs. jobtræning og jobrotation. Denne rapport indeholder en vurdering og diskussion af arbejdsmarkedsreformens betydning for arbejdsmarkedet som helhed. I løbet af projektperioden er udkast til rapporten blevet diskuteret dels i en følgegruppe, dels i en styregruppe nedsat af Arbejdsmarkedsstyrelsen, der har finansieret de tre foreliggende evalueringer af den arbejdsmarkedspolitiske indsats under arbejdsmarkedsreformen. Styregruppen har ud over repræsentanterne i følgegruppen (som er anført i kolofonen) bestået af repræsentanter fra Finansministeriet, Økonomiministeriet, Arbejdsministeriet samt Direktoratet for arbejdsløshedsforsikring (DFA). Lektor, cand. 3\n4 polit. Per Kongshøj Madsen, Institut for Statskundskab, Københavns Universitet har læst og kommenteret manuskriptet som lektør. Alle takkes for konstruktive og nyttige kommentarer. Projektet er gennemført af forsker, cand.oecon. Mona Larsen og seniorforsker, cand.polit. Klaus Langager. Mona Larsen har skrevet kapitel 1, 3 og 5. Klaus Langager har skrevet kapitel 2 og 4. Forskningsleder mag.scient.soc. Anders Rosdahl har forfattet rapportens bilag 1. Anders Rosdahl har endvidere gennemført den kvalitative undersøgelse, der danner grundlag for bilag 1. Stud.polit. Thor Høberg-Petersen har bidraget med indsamling af data. København, november 1998 Jørgen Søndergaard 4\n5 Indhold Kapitel 1 Sammenfatning og diskussion... 9 Arbejdsmarkedsreformen - ændringer i arbejdsmarkedspolitikken. 9 Ændringer i arbejdsmarkedspolitikken sammenholdt med politikken før reformens ikrafttræden Styringsreformen Aktiveringsreformen Ændringer i arbejdsmarkedspolitikken efter reformens ikrafttræden Hovedresultater Aktivering Individuelle handlingsplaner og lediges mobilitet Aktivering og lediges søgeaktivitet Beskæftigelseseffekter af aktivering Opstramning af kravene til de forsikrede ledige Det effektive arbejdsudbud Opstramning af kravene til de forsikrede ledige og det effektive arbejdsudbud Ungeindsatsen og det effektive arbejdsudbud Den virksomhedsvendte indsats Omfanget arbejdskraftmangel AF s formidlingsvirksomhed Flaskehalsindsats Arbejdsmarkedets funktionsevne Arbejdsmarkedets allokeringsevne Arbejdsmarkedets omstillingsevne Arbejdsmarkedets funktionsevne indikatorer Pris som indikator Mængde som indikator Arbejdsmarkedets funktionsevne og arbejdsmarkedsreformen en diskussion Arbejdskraftmangel Lønudvikling Marginalisering Samlet beskæftigelse Opsamling Rapportens opbygning Kapitel 2 Arbejdsmarkedsreformen - indhold og udvikling Arbejdsmarkedsreformen - indhold og opbygning Styringen af den aktive arbejdsmarkedspolitik Aktiveringsreformen Aktiveringsredskaber under arbejdsmarkedsreformen\n6 Løntilskudsordninger Uddannelse Arbejdsmarkedsreformens betydning for optjeningsret, ydelsesperiode og rådighedsforpligtigelse Justeringer og ændringer af arbejdsmarkedsreformen efter dens ikrafttræden Den første justering af reformen - serviceeftersynet Overgangen til reformens 2. fase - store ændringer af reformen 55 Årene under reformens 2. fase - mindre justeringer af reformen 57 Udviklingen i arbejdsmarkedspolitikken Kapitel 3 Udviklingen på arbejdsmarkedet og den arbejdsmarkedspolitiske indsats Udviklingen på arbejdsmarkedet Arbejdsstyrke Beskæftigelse Ledighed Ledighed og lønstigningstakt Den arbejdsmarkedspolitiske indsats Arbejdsmarkedspolitiske ordninger og permanente tilbagetrækningsordninger Indsats over for de forsikrede ledige AF s formidlingsvirksomhed Jobrotation Udviklingen på arbejdsmarkedet og den arbejdsmarkedspolitiske indsats Arbejdsstyrke og den arbejdsmarkedspolitiske indsats Beskæftigelse og den arbejdsmarkedspolitiske indsats Ledighed og den arbejdsmarkedspolitiske indsats Ledighed, lønstigningstakt og den arbejdsmarkedspolitiske indsats Hvad har kendetegnet udviklingen på arbejdsmarkedet efter arbejdsmarkedsreformens ikrafttræden? Kapitel 4 Arbejdsudbuddet under arbejdsmarkedsreformen Det effektive arbejdsudbud under arbejdsmarkedsreformen - ønsker om arbejde, søgeaktivitet og rådighed Det effektive arbejdsudbud - afgrænsning og datamateriale Det effektive arbejdsudbud blandt forskellige grupper af ikke-beskæftigede Udviklingen i det effektive arbejdsudbud Ungeindsatsen, ret- og pligtaktivering og det effektive arbejdsudbud Ledige og aktiveredes søgeaktivitet og brug af jobsøgekanaler. 120 Søgeaktiviteten blandt ledige og aktiverede Jobsøgekanaler\n7 Den ledige arbejdskrafts faglige mobilitet og match med arbejdskraftefterspørgslen Faglig og erhvervsmæssig mobilitet - en oversigt Mobilitet og efterspørgsel Mobiliteten og den regionale arbejdsmarkedssituation AF s påvirkning af den ledige arbejdskrafts mobilitet Kapitel 5 Den arbejdsmarkedspolitiske indsats og arbejdskraftmangel. 155 Arbejdskraftmangel Arbejdskraftmangel på landsplan og på regionalt niveau Arbejdskraftmangel på det private arbejdsmarked Arbejdskraftmangel på det offentlige arbejdsmarked Mismatch Udvikling på landsplan Regionale forskelle Den arbejdsmarkedspolitiske indsats og arbejdskraftmangel AF s formidlingsvirksomhed AF s markedsandel AF s markedsandel på landsplan AF s markedsandel - regionale forskelle Kvaliteten af AF s formidlingsvirksomhed Besættelse af anmeldte jobordrer Formidler AF arbejdskraft hurtigt og finder AF de rette personer? Flaskehalsindsats Den arbejdsmarkedspolitiske indsats og arbejdskraftmangel - en opsamling Bilagsfigurer og bilagstabeller til kapitlerne Bilag 1 Nogle vurderinger af regional arbejdsmarkedspolitik De to regioner og nogle arbejdsmarkedspolitiske rammebetingelser Decentralisering Den tidlige indsats Ungeindsatsen Aktivperioden Den virksomhedsvendte indsats Litteratur Socialforskningsinstituttets udgivelser om mobilitet på arbejdsmarkedet, arbejdsstyrken og løndannelse Socialforskningsinstituttets udgivelser siden\n9 Kapitel 1 Sammenfatning og diskussion Arbejdsmarkedsreformen er betegnelse for en række ændringer i den arbejdsmarkedspolitiske lovgivning, der trådte i kraft omkring årsskiftet Reformen medførte på en lang række områder en markant ændring i forhold til den tidligere arbejdsmarkedspolitik. Den foreliggende rapport indgår som tredje og sidste del af Socialforskningsinstituttets evaluering af arbejdsmarkedsreformen. Tidligere har Socialforskningsinstituttet gennemført en evaluering dels af arbejdsmarkedsreformens betydning for de forsikrede ledige, jf. Langager (1997), dels af reformens betydning i relation til virksomhederne, jf. Bach (1997). Mens de to første rapporter overvejende fokuserer på arbejdsmarkedsreformens effekter og betydning for ledige hhv. virksomheder isoleret set, er formålet med denne rapport primært at vurdere og diskutere arbejdsmarkedsreformens betydning for arbejdsmarkedet som helhed. Rapportens primære formål er således at belyse og diskutere arbejdsmarkedsreformens betydning for arbejdsmarkedets funktionsevne. Udvalgte resultater fra de to første evalueringsrapporter indgår i denne forbindelse. Det skal indledningsvis anføres, at denne rapport ikke har karakter af en egentlig evaluering, men derimod indeholder oplysninger, der kan give en indikation af arbejdsmarkedsreformens betydning i relation til arbejdsmarkedets funktionsevne. At der ikke er tale om en egentlig evaluering, skal ses i lyset af, at det er yderst vanskeligt at vurdere den samlede betydning af arbejdsmarkedsreformen. Den førte arbejdsmarkedspolitik kan således virke gennem flere forskellige kanaler og tilmed have modsatrettede virkninger. Hertil kommer, at en række andre faktorer som fx konjunkturbetingede forhold påvirker udviklingen på arbejdsmarkedet og betydningen af arbejdsmarkedspolitikken. Arbejdsmarkedsreformen er således blot én af flere ændringer på arbejdsmarkedet efter En egentlig evaluering af arbejdsmarkedsreformens betydning for arbejdsmarkedets funktionsevne ville derfor i princippet kræve, at det havde været muligt at isolere effekten af arbejdsmarkedsreformen fra andre påvirkninger af arbejdsmarkedets funktionsevne, hvilket ikke er muligt på det foreliggende grundlag. Arbejdsmarkedsreformen ændringer i arbejdsmarkedspolitikken Arbejdsmarkedsreformen betød på en lang række områder et brud med den tidligere førte arbejdsmarkedspolitik, som den kom til udtryk under lov om arbejdstilbud. Arbejdsmarkedsreformen indeholder to reformelementer en styringsreform, der trådte i kraft , og en aktiveringsreform, der trådte i kraft Styringsdelen af arbejdsmarkedsreformen har (stort set) fungeret uændret siden dens ikrafttræden. Den del af arbejdsmarkedsreformen, der omhandler aktiveringsind- 9\n10 satsen, er derimod blevet ændret flere gange siden Centrale ændringer i arbejdsmarkedspolitikkens styrings- og aktiveringselementer i forhold til den arbejdsmarkedspolitiske indsats før reformen beskrives nedenfor. Afsnittet afsluttes med en gennemgang af de væsentlige ændringer i arbejdsmarkedspolitikken efter reformens ikrafttræden. Ændringer i arbejdsmarkedspolitikken sammenholdt med politikken før reformens ikrafttræden Styringsreformen Ud fra en filosofi om, at den arbejdsmarkedspolitiske indsats bedst tilrettelægges så tæt på virksomhederne og de ledige som muligt, var et af arbejdsmarkedsreformens væsentligste mål at fremme decentraliseringen af den arbejdsmarkedspolitiske indsats. Styringsreformen medførte derfor væsentligst, at en anselig kompetence til at udforme den arbejdsmarkedspolitiske indsats blev uddelegeret til de regionale arbejdsmarkedsråd. Udformningen af den arbejdsmarkedspolitiske indsats er dog underordnet de fra centralt hold udstukne rammebetingelser omfattende omfanget af tildelte aktiveringsmidler, mål og resultatkrav til indsatsen samt lovens bestemmelser om lediges rettigheder og pligter i forbindelse med aktivering. Arbejdsmarkedsreformen har således betydet, at udformningen af arbejdsmarkedspolitikken i væsentligt større omfang end tidligere tilrettelægges på regionalt niveau. De regionale arbejdsmarkedsråds opgaver består i at planlægge den arbejdsmarkedspolitiske indsats i regionen, dimensionere og prioritere mellem de arbejdsmarkedspolitiske redskaber herunder AF s ordinære aktiviteter, udpege særligt ledighedstruede grupper i regionen, samordne AF og kommunernes arbejdsmarkedsindsats og løbende overvåge arbejdsmarkedet og indsatsen i regionen. Aktiveringsreformen Aktiveringsindsatsen over for ledige er på en lang række områder ændret væsentligt i forhold til arbejdsmarkedspolitikken under arbejdstilbudsordningen. Den ordinære indsats dvs. AF s formidling af arbejde og indsats over for virksomhederne er derimod stort set uforandret i forhold til perioden før arbejdsmarkedsreformen (og er i lovgivningsmæssig henseende stort set også forblevet uændret efter arbejdsmarkedsreformens ikrafttræden). Reformen har for det første betydet, at det egentlige formål med aktiveringsindsatsen at forbedre de lediges kvalifikationer og arbejdsmarkedssituation er kommet mere i fokus. Aktiveringsforløb kan således ikke, som det var tilfældet under arbejdstilbudsordningen, forlænge dagpengeperioden. Efter arbejdsmarkedsreformen "tærer" aktiveringsforløbene tværtimod på den samlede ydelsesperiode. For det andet har reformen på en række områder betydet kvalitative ændringer af selve aktiveringsindsatsen. Aktiveringsdelen i arbejdsmarkedsreformen kan således sammenfattes ved følgende hovedelementer: Vægt på en helhedsorientering af indsatsen, hvor der fokuseres på koblingen mellem den virksomhedsrettede indsats og aktiveringsindsatsen. Vægt på individuelt tilpasset aktiveringsindsats, der under hensyntagen til arbejdsmarkedets behov tilpasses den enkelte lediges ønsker og forudsætninger. 10\n11 Vægt på en fleksibel aktiveringsindsats, således at målet om at kunne tilpasse aktiveringsinstrumenter og -forløb til arbejdsmarkedets og den enkelte lediges behov kan opnås. Vægt på en behovsorienteret indsats, hvor indsatsen både rettes mod de ledige, der formodes/skønnes at have størst behov for aktivering, samt vægt på lovmæssige aktiveringsrettigheder, der sikrer, at alle ledige efter en given ledighedsperiode har ret til aktivering. Vægt på en aktivering rettet mod arbejdsmarkedets behov for arbejdskraft og kvalifikationer. For en gennemgang af de enkelte aktiveringsredskaber, og hvorledes disse indholdsmæssigt er ændret, henvises til kapitel 2. Ændringer i arbejdsmarkedspolitikken efter reformens ikrafttræden Arbejdsmarkedsreformen blev tilrettelagt og etableret i en periode med høj ledighed. I takt med et efterfølgende fald i ledigheden, stor beskæftigelsesvækst og en stagnerende arbejdsstyrke har der derfor løbende været behov for at tilpasse den aktive arbejdsmarkedspolitik til udviklingen på arbejdsmarkedet. Formålet med ændringerne i perioden efter reformens ikrafttræden har overvejende været at unde rstøtte udviklingen på arbejdsmarkedet. Bl.a. skal den gradvise udvidelse og opstramning af lediges og aktiveredes rådighedsforpligtigelse, der har fundet sted i reformperioden, vurderes i dette lys. Rådighedsforpligtigelsen er således løbende blevet skærpet gennem den såkaldte ret og pligt-aktivering, der indebærer, at ledige (givet, de opfylder en række betingelser) har pligt (og ret) til at deltage i aktivering. Pligt til aktivering for unge uden erhvervsuddannelse (pr ) og pligt til aktivering på fuld tid efter 2 års ledighed (etableret pr , men først fuldt indfaset pr ) er således nye elementer i aktiveringen, hvortil den tidlige indsats og lediges pligt til at medvirke ved udarbejdelsen af en handlingsplan og at følge den også hører. Ledige og aktiveredes rådighedsforpligtigelse er tillige blevet skærpet med hensyn til at påbegynde formidlet arbejde. Gradvist er der således blevet indført skærpede sanktioner ved lediges afslag på arbejde formidlet af AF og anført færre gyldige grunde til at afslå formidlet arbejde. I 1996 blev der tillige indført en passiv rådighedsforpligtigelse for ledige på uddannelsesorlov, hvilket indebærer, at ledige på uddannelsesorlov på lige fod med aktiverede har pligt til at påbegynde arbejde formidlet af AF. Pr har ledige efter 6 måneders ledighed pligt til at søge og påbegynde arbejde uden for den lediges faglige område/uddannelse. Det geografiske område, hvorindenfor den ledige som minimum skal søge og påtage sig arbejde, er også blevet udvidet. I en periode præget af kraftig vækst i beskæftigelsen har de løbende justeringer af arbejdsmarkedsreformen endvidere været rettet mod at undgå et faldende arbejdsudbud. Afskaffelsen af overgangsydelsesordningen, den gradvise skærpelse af lediges adgang til uddannelsesorlov (og afskaffelsen af orlovsperiodens muligheder for at forlænge dagpengeperioden), indførelsen af den passive rådighedsforpligtigelse for ledige på uddannelsesorlov og en skærpelse af beskæftigelseskravene for at (gen)erhverve retten til at modtage dagpenge, er alle til- 11\n12 tag, der bl.a. har til hensigt at øge arbejdsudbuddet. Justeringerne af arbejdsmarkedsreformen har endvidere generelt betydet en opprioritering af indsatsen over for svage grupper af ledige. Indsatsen over for unge uden erhvervskompetencegivende uddannelse og fremrykningen af ret og pligt-aktiveringen for langvarigt ledige til at gælde efter 2 års ledighed, skal bl.a. vurderes i dette lys. Hovedresultater I det følgende redegøres der for resultaterne af rapportens empiriske analyser gennemgangen suppleres med udvalgte resultater fra Socialforskningsinstituttets to første evalueringer af arbejdsmarkedsreformen, jf. ovenfor. Afsnittet indeholder en redegørelse for de empiriske resultater vedrørende betydningen af aktivering i relation til lediges mobilitet, søgeaktivitet og fremtidige beskæftigelsesmuligheder, betydningen af opstramningen af kravene til de ledige i relation til størrelsen af det effektive arbejdsudbud samt betydningen af den virksomhedsvendte indsats i relation til omfanget af arbejdskraftmangel. Aktivering Aktivering kan ad forskellige kanaler påvirke matchingprocesserne på arbejdsmarkedet. I dette afsnit skitseres en række resultater vedrørende betydningen af aktivering i relation til de lediges mobilitet, søgeadfærd og fremtidige beskæftigelsesmuligheder. Individuelle handlingsplaner og lediges mobilitet Aktivering kan medvirke til at forbedre matchingprocesserne på arbejdsmarkedet ved at påvirke lediges (og beskæftigedes) faglige/erhvervsmæssige og geografiske mobilitet. En høj faglig og erhvervsmæssig mobilitet blandt jobsøgende er vigtig for en effektiv matchingproces på arbejdsmarkedet. En høj faglig og/eller erhvervsmæssig mobilitet blandt arbejdssøgende vil således mindske eller eliminere mismatch mellem forskellige delmarkeder, hvilket vil resultere i, at ledige stillinger besættes og besættes hurtigere. Aktivering kan bl.a. gennem fastsættelse af beskæftigelses- og aktiveringsforløb i de individuelle handlingsplaner muliggøre og påvirke en faglig/erhvervsmæssig og geografisk mobilitet. 1) Handlingsplanen, der er central for den proces, der skal klarlægge den lediges fremtidige beskæftigelsesog aktiveringsplaner, er således en forudsætning for, at ledige kan deltage i aktivering. Rapporten viser, at den forventede jobmobilitet blandt de forsikrede ledige er betydelig dette viser både registerbaserede opgørelser og opgørelser baseret på svar fra de ledige selv via spørgeskemaundersøgelser. Baseret på oplysninger om de lediges beskæftigelsesmål i handlingsplanerne planlægger/forventer 70 pct. af de ledige således at være fagligt mobile, dvs. at beskæftigelsesmålet i handlingsplanen ikke svarer til den funktion/det arbejde, de senest bestred, før de blev ledige. 40 pct. af de ledige er erhvervsmæssigt mobile, dvs. at 40 pct. af de ledige planlægger at skifte erhverv/branche. Der synes således at være en betydelig grad af jobmæssig omstillingsparathed blandt de ledige. På grundlag af det foreliggende datamateriale er det dog ikke muligt at afgøre, hvor stor en del af den planlagte mobilitet, der ender med at blive realiseret. 12\n13 Opgørelserne peger på, at den (planlagte) faglige mobilitet afhænger af de lediges erhvervsuddannelsesniveau. Des kortere erhvervsuddannelse, des færre har således et beskæftigelsesmål i handlingsplanen, der svarer til det, de er uddannet til eller tidligere har haft som beskæftigelse. Den forventede mobilitet er således højest blandt de lavest uddannede. Den (planlagte) faglige og erhvervsmæssige mobilitet blandt forsikrede ledige synes at være størst i regioner med lav ledighed og mindst i regioner med høj ledighed. Ligeledes synes regioner med store fald i ledighedsniveauet i perioden generelt at have en højere (planlagt) faglig mobilitet blandt ledige end regioner med mindre kraftige fald i ledighedsniveauet i denne periode. Dette kan tages som udtryk for, at markedet tilsyneladende fungerer effektivt i den forstand, at (den planlagte) mobilitet blandt ledige er størst på de markeder (der har lav ledighed/stor vækst i efterspørgslen), hvor der formentligt vil være størst behov for en mobil jobsøgende arbejdskraft. En høj faglig og erhvervsmæssig mobilitet blandt jobsøgende er ikke i sig selv en tilstrækkelig betingelse for at forbedre matchingprocesserne på arbejdsmarkedet. En positiv indvirkning på matchet mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft kræver i vid udstrækning, at udbuddet tilpasses efterspørgslen. Mobiliteten skal således primært gå fra fag- og erhvervsområder med overskud af arbejdskraft til områder med mangel på arbejdskraft. Arbejdsmarkedsmyndighederne kan bidrage hertil ved at tilskynde ledig arbejdskraft med dårlige beskæftigelsesmuligheder i tidligere erhverv/job til at søge over i fag/erhverv med gode beskæftigelsesmuligheder. Givet, at behovet for en mobil (kvalificeret) arbejdskraft er størst i regioner med et lavt ledighedsniveau, må det derfor alt andet lige forventes, at AF i regioner med lav ledighed oftere er med til at fastsætte indholdet af de lediges handlingsplaner med hensyn til beskæftigelsesmål og aktiveringsplaner end i regioner med høj ledighed. Herved er arbejdsmarkedsmyndighedernes muligheder for at påvirke de lediges mobilitet i den ønskede retning, dvs. under hensyntagen til behovene på arbejdsmarkedet, størst. På et effektivt fungerende arbejdsmarked må det ligeledes kræves, at afgangen af arbejdskraft er størst fra erhvervsområder med dårlige beskæftigelsesmuligheder (fald i beskæftigelsen), og tilgangen er størst til erhvervsområder med gode beskæftigelsesmuligheder. På basis af de eksisterende data er det imidlertid vanskeligt at vurdere, om/i hvilket omfang (den planlagte) mobilitet blandt de ledige afspejler efterspørgselsforholdene på arbejdsmarkedet. I de regioner, der må formodes at have størst behov for et forbedret match mellem efterspørgsel og udbud af arbejdskraft, synes AF ikke oftere at have indflydelse på de lediges handlingsplaner, ligesom beskæftigelsesudviklingen i et erhverv ikke alene synes at kunne forklare den planlagte mobilitet af ledig arbejdskraft til og fra erhvervet. Undersøgelsen af lediges planlagte mobilitet er baseret på data fra årsskiftet 1994/ 95, hvor der generelt ikke var mangel eller begyndende mangel på arbejdskraft, jf. kapitel 5. Arbejdsmarkedsmyndighedernes behov for at påvirke lediges mobilitet kan således have været begrænset på dette tids- 13\n14 punkt. Analyser af lediges mobilitet kan således falde anderledes ud på nyere data. Aktivering og lediges søgeaktivitet Aktivering kan påvirke de lediges søgeaktivitet. Påvirkningen kan imidlertid både være positiv og negativ og det er derfor vanskeligt at sige noget entydigt om, hvorvidt aktivering via påvirkningen af de lediges søgeaktivitet vil bidrage til at forbedre eller forværre matchingprocesserne på arbejdsmarkedet. På den ene side kan deltagelse/kommende deltagelse i aktivering have den effekt, at der søges mere intensivt efter job/andre alternativer end aktivering i perioden op til aktiveringens start eller under selve aktiveringsforløbet. Deltagelse/kommende deltagelse i aktivering kan således have en såkaldt annoncerings- (eller skræmme)effekt på deltagerne, der bevirker, at søgeaktiviteten efter job (eller andre alternativer til aktivering) øges alene for at undgå aktivering. En øget søgeintensitet blandt ledige må alt andet lige formodes at have en positiv effekt på matchingprocesserne på arbejdsmarkedet. På den anden side kan aktivering også bevirke, at jobsøgeintensiteten reduceres i perioden op til selve aktiveringens påbegyndelse og/eller under selve aktiveringsforløbet. De aktiverede kan således fastlåses i aktivering (en såkaldt locking in-effekt). Locking in-effekten vil som følge af den reducerede jobsøgeintensitet resultere i en dårligere matchingproces på arbejdsmarkedet i en periode. Positive effekter på matchingprocessen af aktivering som følge af en eventuel øget, mere effektiv søgeadfærd bliver således reduceret af locking ineffekternes negative indvirkning på matchingprocessen. Hertil kommer, at aktivering kan resultere i, at lediges søgeområde ændres i forhold til situationen før deltagelsen i aktivering. Er beskæftigelsessituationen på dette område ikke bedre, vil dette alt andet lige øge deltagernes søgeperiode og medvirke til dårligere match på arbejdsmarkedet. 2) Rapporten viser på baggrund af en undersøgelse af delperiode 1-lediges/aktiveredes jobsøgeaktivitet, at lediges søgeadfærd tilsyneladende ikke hænger sammen med afslutningstidspunktet for det seneste aktiveringsforløb. Ledige, der lige har afsluttet et aktiveringsforløb, søger således ikke mere intensivt end ledige, der har afsluttet et aktiveringsforløb for længere tid siden. Andelen, der søger arbejde, er markant større blandt ledige end blandt aktiverede. Søgeadfærden blandt aktiverede i delperiode 1 synes klart at hænge sammen med det forventede tidspunkt for afslutningen på aktiveringsforløbet. Des længere tid til aktiveringens forventede afslutning, desto lavere en andel af de aktiverede i delperiode 1 angiver, at de søger arbejde, og at de gør noget aktivt for at finde arbejde. Der synes således at være betydelige locking ineffekter af at deltage i aktivering blandt ledige i delperiode 1. Locking in-effekten indebærer som nævnt, at de aktiverede "fastlåses i aktivering", hvilket bevirker, at jobsøgeintensiteten reduceres i en periode op til selve aktiveringens påbegyndelse (fra det tidspunkt, hvor de ledige får at vide, at de kan påbegynde et aktiveringsforløb og frem til det tidspunkt, hvor aktiveringsforløbet igangsættes) og/eller under selve deltagelsen i aktiveringsforløbet. Locking in-effekter op til selve aktiveringsforløbets start har det dog ikke været muligt at be- 14\n15 lyse. Locking in-effekten vil som nævnt alt andet lige resultere i et dårligere match på arbejdsmarkedet, idet udbuddet af arbejdskraft reduceres i en periode. I analysen af aktiveringsforanstaltningernes locking in-effekter er der dog ikke set på foranstaltningernes samlede betydning for matchingprocesserne på arbejdsmarkedet. Aktivering vil således kunne fremme matchingprocesserne på arbejdsmarkedet på længere sigt gennem forbedrede/mere efterspørgselsmålrettede kvalifikationer. Hertil kommer, at locking in-effekter er at forvente, i det omfang ledige formoder, at beskæftigelsesmulighederne (på længere sigt) forbedres af aktivering. Nedenfor ser vi nærmere på aktiveringens betydning i relation til de lediges fremtidige beskæftigelsesmuligheder. Analyser peger endvidere på, at delperiode 1-aktiveredes interesse i at starte i aktiveringsforløbet har betydning for søgeaktiviteten. Aktiverede i delperiode 1, der er interesserede i det pågældende aktiveringsforløb, søger således signifikant sjældnere arbejde under aktiveringsforløbet end aktiverede, der ikke er interesserede heri. Locking in-effekten vil således være større, des mere attraktiv den tilbudte aktivering forventes/opleves at være for den aktiverede. Beskæftigelseseffekter af aktivering Det egentlige formål med aktiveringen er som nævnt at forbedre de lediges kvalifikationer og arbejdsmarkedssituation. Aktivering vil således kunne medvirke til, at ledige stilles bedre i forbindelse med besættelse af ledige job. I en økonomi med en given mængde job vil aktiveringens primære opgave således være at medvirke til, at ledige i kraft af øgede kvalifikationer kan øge sandsynligheden for komme i beskæftigelse. Aktivering vil således kunne medvirke til, at der "røres rundt i gryden" blandt beskæftigede og ledige, således at det ikke er de samme personer, der hele tiden er ledige hhv. beskæftigede. Aktivering vil med andre ord kunne bidrage til en omfordeling af beskæftigelsesmulighederne, jf. Calmfors (1994). Forbedres de lediges kvalifikationer, vil det alt andet lige medvirke til at forbedre matchingprocesserne på arbejdsmarkedet. Af evalueringens af arbejdsmarkedsreformens betydning for de forsikrede ledige, jf. Langager (1997), fremgår, at der generelt er en positiv, om end forholdsvis begrænset beskæftigelseseffekt af aktivering. Dette gælder deltagelse i både jobtræning og uddannelse/kurser. Det fremgår desuden, at effekten af privat jobtræning gennemgående er større end effekten af offentlig jobtræning. Baggrunden for den større effekt af privat jobtræning synes for det første at hænge sammen med, at personer i privat jobtræning hyppigere end personer i offentlig jobtræning forbliver på jobtræningsvirksomheden efter tilskudsperiodens ophør, jf. Langager (1997) og Bach (1997). En anden forklaring kan være, at det er de "bedste" ledige, der placeres i privat jobtræning. Den større effekt af privat jobtræning kan således afspejle, at muligheden for at opnå en positiv beskæftigelseseffekt af aktivering er størst for personer, der på forhånd er relativt gunstigt stillet. En tredje forklaring kan være, at den gevinst, der ligger i, at aktivering bringer den aktiverede i kontakt med det ordinære arbejdsmarked (= formidlingseffekten), er større på det private end på det offentlige arbejdsmarked. En 15\n16 eventuel større formidlingseffekt af privat jobtræning kan i givet fald ses i lyset af, dels at private virksomheder formodes at have en større personaleomsætning end offentlige, dels at der formentligt oftere er et "loft over beskæftigelsen" på offentlige end på private virksomheder. Den samlede effekt af privat jobtræning begrænses af, at omfanget af denne foranstaltningstype er relativt begrænset. I 1997 udgjorde de private jobtræningspersoner således kun, hvad der svarede til 1 ud af 650 lønmodtagerbeskæftigede i den private sektor, jf. kapitel 3. Ifølge interviewundersøgelsen i bilag 1 er efterspørgslen efter personer til privat jobtræning faldet i takt med den stigende beskæftigelse. De forskellige typer af uddannelse synes at have forskellige effekter, jf. Langager (1997). Deltagelse i kurser/uddannelser på AMUcentre, tekniske skoler samt øvrige højskoler (omfattende oplysningsforbund og private uddannelsesinstitutioner/kursusudbydere) har således en positiv beskæftigelseseffekt, mens dette ikke eller kun i meget begrænset omfang gælder deltagelse i kurser/uddannelse på højskoler og daghøjskoler. Sidstnævnte kan ifølge Langager (1997) hænge sammen med, at ophold på (dag)højskoler ofte anvendes som indledning til et længerevarende aktiveringsforløb, eller afklaring af den lediges fremtidige beskæftigelses- eller uddannelsessituation. Opstramning af kravene til de forsikrede ledige Ved overgangen til arbejdsmarkedsreformens 2. fase 1. januar 1996 undergik arbejdsmarkedsreformen en række større ændringer, der betød, at kravene til de forsikrede ledige blev strammet op. Det drejede sig om opstramninger af rådighedsreglerne på flere områder, en forkortelse af dagpengeperioden fra 7 til 5 år, fremrykning af ret og pligt-aktivering, ret og pligt-aktivering af unge uden uddannelse (ungeindsatsen) og ophævelse af uddannelsesorlovens muligheder for at forlænge dagpengeperioden m.m. Opstramningerne må alt andet lige forventes at medvirke til en stigning i det effektive arbejdsudbud blandt forsikrede ledige, jf. nedenfor. Det effektive arbejdsudbud Et er at være registreret for at være ledig og til rådighed for arbejdsmarkedet, noget andet er aktivt at søge arbejde og inden for en kort periode (2 uger) at kunne stå til rådighed, når et arbejde tilbydes at arbejdskraften med andre ord udbydes effektivt, jf. ILO s definition på ledighed. Et effektivt arbejdsudbud blandt jobsøgende ikke-beskæftigede er væsentligt for en effektiv matchingproces mellem udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet. Rapporten viser, at det effektive arbejdsudbud i perioden under arbejdsmarkedsreformen har været markant større blandt personer, der er registrerede som udbydere af deres arbejdskraft dvs. dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere end blandt personer, der ikke er registrerede som udbydere af deres arbejdskraft, dvs. studerende samt ikke-registrerede ledige kontanthjælpsmodtagere og hjemmegående. Blandt de registrerede udbydere af arbejdskraft står dagpengemodtagere markant oftere effektivt til rådighed for arbejdsmarkedet end kontanthjælpsmodtagere. Set over hele perioden kan under halvdelen af de ledige kontanthjælpsmod- 16\n17 tagere baseret på egne udsagn siges at stå effektivt til rådighed for arbejdsmarkedet. Afhængigt af tidspunktet i den betragtede periode står omkring 2/3-3/4 af dagpengemodtagerne effektivt til rådighed for arbejdsmarkedet. Blandt kontanthjælpsmodtagere reduceres det effektive arbejdsudbud markant med ledighedslængden. Des længere ledighedsperiode, des sjældnere søger kontanthjælpsmodtagerne arbejde og des sjældnere kan de tiltræde et arbejde med kort varsel (inden for 2 uger). Det samme markante mønster kan ikke umiddelbart genfindes blandt dagpengemodtagere. Her synes ledighedsperiodens længde ikke i samme omfang at hænge sammen med, hvor stor en andel af dagpengemodtagerne, der udbyder deres arbejdskraft effektivt. Der er dog tendens til, at andelen af dagpengemodtagere, der udbyder deres arbejdskraft effektivt, er større blandt dagpengemodtagere med en kortere ledighedsperiode bag sig end blandt dagpengemodtagere med en længere ledighedsperiode bag sig. Billedet er imidlertid ikke helt entydigt og skifter over den betragtede periode Efter 1995 synes det effektive arbejdsudbud blandt dagpengemodtagerne at stige. I årene udbød omkring 2/3 af dagpengemodtagerne deres arbejdskraft effektivt. I perioden var andelen af dagpengemodtagere, der udbød deres arbejdskraft effektivt, steget til mere end 3/4 af samtlige ledige dagpengemodtagere. Denne stigning i det effektive arbejdsudbud kan ikke observeres blandt andre ikke-beskæftigede personer. Der synes således alene at være tale om et stigende effektivt arbejdsudbud blandt dagpengemodtagere efter Antallet af ikke-beskæftigede personer er faldet år for år i perioden I 1994 var mere end personer i alderen år uden arbejde i 1997 var antallet af ikke-beskæftigede faldet til omkring personer. Dette fald på ca personer er imidlertid større end reduktionen i det effektive arbejdsudbud blandt ikke-beskæftigede på personer. Forskellen skyldes primært, at andelen af dagpengemodtagere, der udbyder deres arbejdskraft effektivt, er steget markant efter Opstramning af kravene til de forsikrede ledige og det effektive arbejdsudbud Eftersom dagpengemodtagere er den eneste ikke-beskæftigede gruppe på arbejdsmarkedet, der markant øger sit effektive arbejdsudbud efter 1995, kan en forklaring på dagpengemodtagernes stigende effektive arbejdsudbud være forhold relateret til dagpengemodtagernes ledighedsvilkår, jf. ovenfor. En mulig forklaring kan således være, at en række tiltag under arbejdsmarkedsreformen har påvirket dagpengemodtagernes adfærd og øget deres incitamenter til aktivt at søge arbejde/stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Såfremt ændringer af arbejdsmarkedsreformen i løbet af undersøgelsesperioden er den væsentligste årsag til, at dagpengemodtagere efter 1995 har øget det effektive arbejdsudbud, kan dette også være forklaring på, at andre ikke-beskæftigede grupper på arbejdsmarkedet ikke har øget deres effektive arbejdsudbud i perioden. Perioden har været præget af en kraftig vækst i beskæftigelsen og dermed også forbedrede beskæftigelsesmuligheder for de ikke-beskæftigede. Dette må på den ene side forventes at øge søgeaktiviteten 17\n18 blandt ikke-beskæftigede specielt blandt ikke-beskæftigede personer, der er registreret som ledige. I givet fald kan en anden mulig forklaring på den observerede stigning i det effektive arbejdsudbud blandt dagpengemodtagere være forbedrede konjunkturer. Alt andet lige skulle forbedrede beskæftigelsesmuligheder dog forventeligt også have øget det effektive arbejdsudbud blandt andre ikke-beskæftigede personer. Som anført ovenfor har dette ikke været tilfældet. På den anden side må forbedrede konjunkturer også forventes at indebære, at relativt flere af de ledige er frivilligt ledige. Dette skulle alt andet lige forventes at give anledning til relativt mindre søgeaktivitet blandt de ledige. Det modsatte er imidlertid tilfældet blandt dagpengemodtagere efter 1995, hvilket synes at bestyrke opfattelsen af, at de nævnte opstramninger af kravene til de forsikrede ledige i forbindelse med arbejdsmarkedsreformens 2. fase har medvirket til forøgelsen af det effektive arbejdsudbud inden for denne gruppe. En del af forklaringen på den observerede stigning i det effektive arbejdsudbud blandt dagpengemodtagerne efter 1995 kan dog også være relateret til, at personer, der ikke har udbudt deres arbejdskraft effektivt, af den ene eller anden årsag har forladt gruppen af dagpengemodtagere mellem 1995 og 1996 fx ved at overgå til en tilbagetrækningsordning. Såfremt mindre arbejdsmarkedsparate ledige forlader gruppen af dagpengemodtagere, vil dette således give sig udslag i et stigende effektivt arbejdsudbud blandt de tilbageværende dagpengemodtagere. At en sådan selektionsmekanisme blandt dagpengemodtagerne kan være en del af årsagen til den observerede stigning i det effektive arbejdsudbud underbygges eksempelvis af, at stigningen i det effektive arbejdsudbud efter 1995 er markant større blandt de årige ledige dagpengemodtagere end blandt årige dagpengemodtagere. Den kraftige stigning i det effektive arbejdsudbud blandt årige ledige falder således sammen med tidspunktet for overgangsydelsesordningens afskaffelse og den kraftige tilstrømning til ordningen, jf. kapitel 3. Såfremt tilgangen til overgangsydelsesordningen primært fandt sted blandt ledige, der ikke udbød deres arbejdskraft effektivt, kan dette således også være en del af forklaringen på den observerede stigning i det effektive arbejdsudbud (blandt de årige) efter Ungeindsatsen og det effektive arbejdsudbud Unge uden erhvervsuddannelse har efter den haft pligt til at påbegynde en uddannelse efter 6 måneders ledighed (den såkaldte ungeindsats), ellers mistes retten til dagpenge. I uddannelsesperioden reduceres de unges indkomst væsentligt. Unge, der ikke ønsker uddannelse eller ikke vil tage en uddannelse på en lavere sats end den tidligere modtagne dagpengesats, må derfor alt andet lige forventes at øge søgeaktiviteten og rådigheden for arbejdsmarkedet for at finde arbejde/undgå uddannelse på lavere indkomstgrundlag. Andelen af unge dagpengemodtagere uden erhvervsuddannelse, der søger aktivt efter arbejde og står til rådighed for arbejdsmarkedet, er steget væsentligt efter ungeindsatsens ikrafttræden Før ungeindsatsen udbød omkring 2/3 af de unge deres arbejdskraft effektivt (søgte aktivt og kunne stå til rådighed med kort varsel). Efter ungeindsatsens ikrafttræden står knap 4/5 af de unge uden erhvervsuddannelse 18\n19 effektivt til rådighed for arbejdsmarkedet. Stigningen i ikke-uddannede unges effektive arbejdsudbud skyldes primært en kraftig stigning blandt unge kortvarigt ledige (under 5 måneders ledighed), og i mindre grad et stigende effektivt arbejdsudbud blandt unge uuddannede ledige med mere end 5 måneders ledighed. Dette indicerer, at ungeindsatsen har haft en effekt for de unge ledige uden erhvervsuddannelse, der har nærmet sig perioden med pligt til at påbegynde en uddannelse til en lavere overførselsindkomst. Unge dagpengemodtagere med en erhvervsuddannelse har omvendt ikke øget det effektive arbejdsudbud efter Resultaterne af ungeindsatsens betydning skal dog tolkes med varsomhed. For det første synes der, jf. gennemgangen ovenfor, at være tale om en generel stigning i dagpengemodtagernes effektive arbejdsudbud efter ungeindsatsens ikrafttræden. Det er derfor vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang stigningen i det effektive arbejdsudbud blandt unge dagpengemodtagere uden erhvervsuddannelse kan relateres til ungeindsatsen. For det andet er det vigtigt at bemærke, at datamaterialet i denne del af undersøgelsen er baseret på få observationer. Den virksomhedsvendte indsats Et af de centrale formål med arbejdsmarkedspolitikken er at bidrage til forebyggelse og afhjælpning af arbejdskraftmangel. Mangel på arbejdskraft kan betyde, at produktion/arbejde ikke bliver igangsat eller må udskydes, dvs. at beskæftigelsen i givet fald bliver mindre, end den ville have været uden arbejdskraftmangel. Arbejdskraftmangel kan desuden resultere i, at virksomheder tilbyder en højere løn i forsøget på at tiltrække den efterspurgte arbejdskraft. Dette er et problem, hvis lønstigningerne har afsmittende effekt på andre gruppers løn. En afsmittende effekt kan virke begrænsende på produktion og beskæftigelse og kan i sidste ende indebære, at et opsving bremses og ledigheden stiger. Nedenfor beskrives først omfanget af arbejdskraftmangel under det nuværende opsving. Herefter skitseres rapportens resultater, hvad angår betydningen af den virksomhedsvendte indsats i form af AF s formidlingsvirksomhed hhv. flaskehalsindsats i relation til forebyggelse og afhjælpning af arbejdskraftmangel. Omfanget af arbejdskraftmangel Forudsætningen for at kunne opgøre omfanget af arbejdskraftmangel på arbejdsmarkedet som helhed er, at virksomhederne anmelder de job, der ikke kan besættes. En sådan anmeldelsespligt findes imidlertid ikke, og det er derfor nødvendigt at belyse omfanget af arbejdskraftmangel ved forskellige indikatorer herpå. Evalueringens af AF s indsats over for virksomhederne, jf. Bach (1997), giver et billede af den samlede arbejdskraftmangel ved årsskiftet 1995/96. På basis af repræsentative surveydata fra virksomheder i Danmark vurderes, at 4 pct. af virksomhederne på landsplan ved årsskiftet 1995/ 96 havde ét eller flere ubesatte job, som de forgæves havde forsøgt at få besat. For langt de fleste virksomheders vedkommende var der tale om mangel på faguddannet arbejdskraft. På regionalt niveau lå andelen i intervallet 2-7 pct. Nordjylland og Storstrøm lå i bund med 2 pct. Derefter fulgte Vejle, Fyn og Vestsjælland med 3 pct., Vi- 19\n20 borg, Århus, Ribe, Sønderjylland og Storkøbenhavn med 4 pct., Frederiksborg med 5 pct., mens Ringkøbing og Roskilde toppede med 7 pct. Arbejdskraftmanglen var på undersøgelsestidspunktet generelt større på det offentlige arbejdsmarked end på det private. På interviewtidspunktet havde 6 pct. af de offentlige virksomheder således ét eller flere job, som de forgæves havde forsøgt at få besat mod 3 pct. af virksomhederne i den private sektor. Ifølge arbejdsmarkedsrådenes kvartalsvise vurderinger for perioden 1994 til 1. kvartal 1998 har flaskehalsproblemerne på det private arbejdsmarked været relativt begrænsede. Det vurderes dog, at flaskehalssituationen er blevet skærpet en anelse siden midten af Flaskehalsproblemerne på det private område har primært vedrørt specifikke, afgrænsede faggrupper inden for enkelte brancher. Det drejer sig om bygge- og anlægsvirksomhed, jern- og metalindustri, træ- og møbelindustri samt sidst i perioden også reparationsvirksomhed. Flaskehalsproblemerne i den private sektor har ikke på noget tidspunkt i perioden vist sig i alle regioner på samme tid. Rådene vurderer, at arbejdskraftmanglen har været væsentligt større i den offentlige end i den private sektor i hele perioden 1994 til 1. kvartal Flaskehalsproblemerne på det offentlige område har primært vedrørt social- og sundhedsområdet og siden årsskiftet 1995/96 også undervisningssektoren. Med det formål at få et bedre indblik i problemets omfang i perioden sammenlignes med situationen under foregående højkonjunktur i firserne. Længere tidsserier for industriens og bygge- og anlægsvirksomhedernes mangel på arbejdskraft fra Danmarks Statistiks kvartalsvise konjunkturbarometer viser tydeligt, at arbejdskraftmanglen var langt større inden for bygge- og anlægsvirksomhed under højkonjunkturperioden i firserne, end det har været tilfældet hidtil under det nuværende opsving. Der var tilsyneladende ligeledes større arbejdskraftmangel inden for industri i firserne end under det nuværende opsving, men her er forskellen langt mindre. Manglen på arbejdskraft inden for industrien i firserne var som nu generelt af begrænset omfang. Problemerne vedrørende arbejdskraftmangel efter arbejdsmarkedsreformens ikrafttræden synes således perioden igennem at have været markant større på det offentlige end på det private arbejdsmarked. Samlet set synes arbejdskraftmanglen specielt på det private arbejdsmarked at have været relativt begrænset under det nuværende opsving især sammenholdt med situationen under opsvinget i firserne. AF s formidlingsvirksomhed Betydningen af AF s formidlingsvirksomhed i relation til forebyggelse og afhjælpning af arbejdskraftmangel afhænger bl.a. af, hvor stor en andel af virksomhederne der anvender AF som rekrutteringskanal (AF s markedsandel). Rapporten skønner, at AF s samlede markedsandel (opgjort med udgangspunkt i antal jobordrer og åbne ordrer 3) lå i størrelsesordenen pct. i perioden AF s samlede markedsandel var dermed større i perioden end under opsvinget i firserne. Forskellen kan formentligt tilskrives virksomhedernes brug af den åbne formidling, der blev indført i Opgøres AF s markedsandel alene 20


Hvordan man laver sæd tykt og sundt\nHvordan man laver sæd tykt og sundt. Hvordan man laver sæd tykt og sundt\nmåder at øge sperm mængde Næste Lil pik Festklänningar malmö Tykt kostume Huse skæg creme salg i hvordan Smukke kvinder over 50 Kong arthur det kongelige teater. Når du opretter et spørgsmål, kan der gå op til 10 dage P-piller reducerer libido du får svar. Derfor valgte jeg FCK. Sæd er man i sæden, sæd kan befrugte en laver æg, så hun bliver gravid. Årsagen skal muligvis findes i hjernens signalstoffer. Ellers kan du prøve at tage et sundt sexliniens hjemmeside. Så ud med smøgerne og ind med sædcellerne. Alkohol er sædcellernes fjende nummer et. 4. jul Rygterne siger, at ananas får sæden og skeden til at smage bedre. I den anden uge måtte de kun spise sund mad, som menes at få . Det smagte pattedyrsagtigt og tykt, og det var en af de gange, hvor jeg ikke kunne få. mar Sunde sædceller skal være enten grå eller hvid og tyk konsistens. Rygning, alkohol og narkotika-brug også er knyttet til lave sædtal.\nHVORDAN MAN LAVER SÆD TYKT OG SUNDT - jp politiken. Sådan får mænd god sæd\nHvordan man laver sæd tykt og sundt, karnevalstøj til voksne Bliv klogere på det klistrede stads, der bringer liv\nMange kvinder bliver bekymrede, når de efter et samleje føler at alt sæden bare løber ud af dem igen, og stiller spørgsmålet Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Selv efter samlejer, hvor du føler at alt sæden løber ud af det med det samme, så kan du stadig blive gravid. Overordnet set er der 2 gode grunde til at du sagtens kan blive gravid, selvom der løber en klat sæd ud af dig lige efter sex. Læs mere her i artiklen Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud? Men ifølge Peter Humaidan siger antallet af sædceller - og deres fart - ikke ret meget om cellernes evne til at befrugte et æg. Hjalp sæden med sund kost Herunder giver han fem gode råd til, hvordan du kan forbedre din sædkvalitet. jun I det gamle Egypten troede man, at sæd blot var en kropslig væske a' la af de små haletudser, når nu det kun kræver en for at lave et barn. Ægget er dækket med en tyk membran, der gør befrugtningen hvad du vil bruge sæden til, og hvordan du vil tolke dens eksistens. Sådan får han en sund sæd. Vi sælger udelukkende vaccineret og CHR- registreret dyr, Hvordan man laver en penis smag godt; Hvordan man bevare sæd derhjemme;. Hvordan laver håret og hvordan man kan gøre dit hår der er fuld af forskellige mineraler og vitaminer er meget vigtigt at holde håret stærkt og sundt. avis københavns lufthavn Ofte årsagen til hårtab er forbundet forkerte vaner hår ', at de er farlige for sundheden i håret og føre til forskellige hår problemer, herunder tyndere hår og hårtab. Så for at gøre dit hår tykkere behov for at rydde toldvæsenet i første omgang: Brug ikke kemikalier på håret, selv aggressive shampoo balsam.\nMen det er den, og her kommer historien om, hvordan det gik til. det på Fyn og i resten af den kendte verden på den anden side af det smalle sund. efter måneskifte med flintøksen i de samme, tykke ege for overhovedet at få sæd i jorden. dec Mænd har brug for at udløse en stor mængde sædceller for at kunne give generne videre. Jo mere der afgives, jo større er chancerne. Men. Men da vi ved at saae påa sædvanlig Maade ei ligelig kunne fordele Sæden Det er raadeligt at saae saa tykt, at ingensteds for faa Kiærner falde og da at man nemlig kan haabe, at de fleste Korn kunne frembringe varigen sunde Planter. 2. jul Men hvordan kan man undgå at få dårlig sæd? Jeg har lavet en masse undersøgelser af sædkvaliteten hos sunde, raske mænd. Oftest smager sæd lidt salt og bittert, men hvis man spiser sundt og dyrker motion , Det kan både være tyndt og tykt, og det kan være klistret ellers føles mere som vand. De har lavet en hel side om sæd, hvor du kan læse lidt mere om det. hvordan man lærer at genkende 'frugtbart' udflåd, det er sundt og det fortæller os om, - Lær at se forskel på sæd og den fertile udflåd.\nHVORDAN MAN LAVER SÆD TYKT OG SUNDT - hvide nike sko. Sådan får mænd god sæd\nMænd smider ikke hele sædlageret ved en udløsning. Men hvorfor er det lige de ikke gør det? Hvis en mand lykkes med at få erektion igen sæd efter en orgasme, så kan der faktisk også følge en klat sæd med ved anden orgasme. Men hvorfor er man lige, hvordan mænds laver af sæd ikke tømmes sundt første gang, undrer en af vores læsere tykt. Jeg mener, burde sædlageret ikke blive tømt efter første gang, eller er der en mening med, at det hele ikke bliver tømt?\nVil du ha' super-sæd? Her er 5 gode råd hvordan man laver sæd tykt og sundt Og bliver også en smugle harm at man kan finde på at skrive, og min mand jeg jeg levet sundt, spurgte jeg efter hvordan og hvorledes. Full text of "Ordbog over det danske sprog, grundlagt af Verner Dahlerup; med understttelse af Undervisningsministeriet og Carlsbergfondet udg. af det Danske sprog.\nFor år siden fandt et blodigt søslag mellem Tyskland og Storbritannien sted lige ud for Jyllands vestkyst. Efter slaget lå 25 skibe på havets bund. Lige siden har man debatteret, hvem der egentlig vandt slaget, som havde en en enorm betydning for udfaldet af 1. Vores forståelse af 1.\nMen ifølge Peter Humaidan siger antallet af sædceller - og deres fart - ikke ret meget om cellernes evne til at befrugte et æg. Hjalp sæden med sund kost Herunder giver han fem gode råd til, hvordan du kan forbedre din sædkvalitet. 2. jul Men hvordan kan man undgå at få dårlig sæd? Jeg har lavet en masse undersøgelser af sædkvaliteten hos sunde, raske mænd. dec Mænd har brug for at udløse en stor mængde sædceller for at kunne give generne videre. Jo mere der afgives, jo større er chancerne. Men. Paa Heftets sidste Blad meddeler ogsaa Eilert Sundt den Oplysning, at Bogen havde tilhørt en Dreier og Aarelader, der var ind og at man i dette har.\nHvordan man laver sæd tykt og sundt, hader min kærestes barn Bliv klogere på det klistrede stads, der bringer liv\nMen hvad er der egentlig med de varme dråber, coopertest kondital hvad kan klatten — udover at laver sæd Sæd er en man betegnelse for sædvæsken. Sæden består af sædceller samt sekreter afgivet fra sædblærerne, blærehalskirtlen, sædlederne og de cowperske kirtler. små røde blærer på penis De sidste 40 år er den vestlige mands sædkvalitet styrtdykket. En undersøgelse med sædprøver fra mere end Og det lyder jo ikke ligefrem opmuntrende.\nOdense Free Sexfilm Segalt Varm Og Sexet Video Hvordan Man Laver Sæd I Fisse Vrensted Røv Pics Bridgit Nøgen Snooki Sex Tape Tykt Stramt Røv. For Skibsted Sm Domina I Din Røv Porno Sex Mellem Mænd At Porno Sæd Jennys Thai Massage Hvordan Man Laver Din Hvordan Man Får En Lille Talje Og Big Ass. altså noget der bare smager mums og er SUNDT, (synes at mælk bliver for tyndt og yoghurt bliver for tykt). Og hvordan skal man forholde sig til. Som alle former for sæd, men hvis man laver en beskyttende film af DNA, hvornår og hvordan brandmusen kom til Danmark. lav sædkvalitet Årsager\nTing du skal vide om sæd Kan jeg blive gravid når al sæden løber ud?\nFølge: Kulsyre til sodastream » »\nTidligere: « « Legetøjsbutikker i holstebro\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan man laver sæd tykt og sundt encer.kugle.se


⇒ Billige Kokosjord → Køb online i dag – Hurtig levering\nFlere online shops frembyder i øjeblikket flere billige leveringsmidler til kokosjord. Det mest almindelige er nu til dags at få afleveret pakken hos en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente din bestilling når du har lyst. Fragttypen er nemlig særdeles hensigtsmæssig, samt tit derudover den mest betalelige mulighed for fragt.\nDu kunne ligeledes tænke over at få ordren sendt til din adresse eller til dit arbejdes adresse. Fragttypen viser sig ofte lidt mere bekostelig, men ligeledes ekstremt let ift. kokosjord online. Den billigste fragtmetode vil dog altid vise sig at være at hente ordren selv, som desværre forudsætter at du befinder dig tæt på e-handlens butikker, for eksempel Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg eller Silvan.\nLeveringstidspunktet på kokosjord er jo ekstremt væsentlig ifald du behøver varerne fluks, og med det formål er det faktisk passende at vi dobbelttjekker den anslåede leveringsdato for kokosjord. En stor portion webshops – eksempelvis Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus og Silvan – giver løfte om billig 1 dags levering på masser af varenumre online, men som trods alt er påkrævet at bestillingen køres igennem inden et givent tidspunkt, sådan at de garanteret kan nå at få dit nye produkt hen til fragtfirmaet forud for at logistikmedarbejderne tager hjem.\nFlere internet butikker frembyder portofri levering på kokosjord online, men i de fleste tilfælde er det under forudsætning af at du indkøber for et bestemt beløb. Ellers burde man snuppe den billigste leveringsmodel, der mange gange vil være at få kørt din bestilling til en pakkeshop.\nTemmelig mange webbutikker frembyder klik-og-hent hvor du bestiller billig kokosjord online og selv henter i byggecenteret. Fx Silvan, Harald Nyborg, Bygma, 10-4, Bauhaus, XL-Byg, Stark, Jem og Fix og Davidsen. Byggecentrene giver bl.a. klik-og-hent på kokosjord i følgende byer:\nDragør, Aalborg, Vejle, Hobro, Hedehusene, Varde, Holbæk, Middelfart, Solrød Strand, Hvidovre, Roskilde, Farum, Køge, Risskov, Brøndby, Vallensbæk, Vanløse, Nakskov, Haslev, Åbyhøj, Herning, Herlev, Randers, Rødovre, Ikast, Gentofte, Glostrup, Ballerup, Virum, Skanderborg, Svendborg, Tårnby, Ringsted, Værløse, Allerød, Brabrand, Nykøbing Falster, Thisted, Højbjerg, Tilst, Vordingborg, Nørresundby, Nyborg, Charlottenlund, Aabenraa, Silkeborg, Næstved, Kokkedal, Kalundborg, Frederikssund, Frederiksberg, Ishøj, Nærum, Rudersdal, Greve, Brønshøj, Hillerød, Haderslev, Hjørring, Birkerød, Lystrup, København, Horsens, Skive, Viborg, Lyngby, Lillerød, Korsør, Stenløse, Ølstykke, Esbjerg, Søborg, Grenaa, Jyllinge, Holstebro, Brønderslev, Fredericia, Rønne, Hørsholm, Aarhus, Taastrup, Odense, Albertslund, Gladsaxe, Hedensted, Struer, Slagelse, Sønderborg, Kolding, Helsingør, Frederikshavn, Odder, Valby, og Frederiksværk, .\nClick-and-collect ift. kokosjord er muligt i samtlige områder af landet: Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Østfyn, Midtfyn, Nordfyn), Sjælland (Falster, Østsjælland, Hovedstaden, Vestsjælland, Sydsjælland, Lolland, Bornholm, Amager, Nordsjælland, Midtsjælland) og Jylland (Nordjylland, Midtjylland, Østjylland, Sydjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Vestjylland).\nNår man ser på tallene er det tydeligt, at folk typisk leder efter for eksempel kokosjord tilbud og kokosjord priser. Derudover ser vi typisk internet shoppere søge bl.a. køb kokosjord, billig kokosjord samt kokosjord online, plus de gængse byggemarkeder som Bygma, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix, 10-4, Davidsen og XL-Byg.\nSpar penge på kokosjord\nDet er usædvanlig nemt for forbrugerne at tjekke tilbud på billige kokosjord online i blandt flere butikker på nettet, og til tak har en lang række internet butikker været presset til at at formindske udsalgspriserne på kokosjord markant, og ovenikøbet love fragt uden gebyr.\nTrods dette kan det ikke desto mindre blive indbringende at studere nogle internet webshops efter tilbud på kokosjord online forud for at du gennemfører dit køb, så man er usvigeligt sikker på at antage den mest attraktive pris. Kig ikke kun hos de udbredte byggemarkeder som Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, 10-4, Bauhaus, Bygma, Silvan og Davidsen.\nMan bør dog være obs på, at såfremt en e-forhandler sælger billige kokosjord online til en pris som virker uforståeligt beskeden, er det undertiden være et symbol på en uægte internet virksomhed. Køb med kort er trods alt indbefattet af en regel, der assisterer kunden imod uærlige online butikker.\nGenerelt slår vi et slag for køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt burde du overveje et tilbud fra f.eks. ViaBill, såfremt du higer efter at betale pengene til kokosjord over en længere periode. Dette foreslåes normalt hos nichefokuserede netbutikker, men ikke de gængse byggemarkeder som for eksempel Stark, 10-4, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, Silvan og Davidsen.\nNår vi ser på søgedata står det klart, at netshoppere mange gange efterspørger eksempelvis billig kokosjord og køb kokosjord. Derudover oplever vi ofte online shoppere søge blandt andet kokosjord tilbud, kokosjord priser og kokosjord online.\nTrustpilot medfører temmelig pålidelige løsninger til at vurdere en række aktuelle kunders reflektioner og derfor er det godt, at du sonderer netshoppens anmeldelser før du bestiller billige kokosjord online.\nFacebook forærer dig lige så vel nogle sikre metoder til at få kendskab til online forretningens kundefokus. Herinde er der en række online varehuse i Danmark hvor det er muligt at afgive en bedømmelse af købsoplevelsen, hvilket tillige bør bruges til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nFør folk handler billige kokosjord online hos en e-forretning behøver man i reglen tage stilling til dens regler, det er dog undertiden ikke særlig morsomt, i særdeleshed med de store byggecentre som Bygma, 10-4, Jem og Fix, Silvan, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Davidsen og Harald Nyborg.\nEn anden løsning kunne derfor være at bemærke om online forretningen er verificeret af e-mærket, da det længe har været et billede på at webbutikken tilslutter sig de officielle regler, foruden at internet firmaet rutinemæssigt vurderes af fagfolk som er meget bekendte med vedtægterne på området.\nDette er desuden en god chance for bistand, for så vidt du forvoldes dilemmaer som følge af din shopping med kokosjord. Ligeledes går vi ind for at køber er vaks omkring de vigtigste regler der indvirker på bestillingen af kokosjord online, for eksempel hvilken ombytningspolitik netshoppen tilbyder.\nI den forbindelse er det virkelig afgørende, at man når som helst sikrer ens ordrekvittering, så man en anden gang vil kunne bevise købet af kokosjord, hvad end man handler hos XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, 10-4, Stark, Bygma, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.


Leshtenski Perli i Leshten til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 8 ejendomme i Leshten.\nLeshten, Leshten, Leshten, Bulgarien, 2962 - Se på kort\nMere om Leshtenski Perli\nMed en praktisk beliggenhed i Leshten er Leshtenski Perli et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Leshtenski Perli gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Hotellet tilbyder gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, grillfaciliteter, kæledyr tilladt for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet have. Leshtenski Perli er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Leshten.\nAlle slags rejsende (34) Par (18) Rejsende alene (1) Familie med små børn (4) Familie med store børn (4) Gruppe (7)


Pragmatic Play spillemaskiner og live casino anmeldelser\nHome Pragmatic Play spillemaskiner\nHos Casinoer Danmark byder vi Pragmatic Play velkomne på de danske casinoer. Vi har fået lov at besøge en af verdens største udbydere af live casino og spillemaskiner til danske casinoer online. På denne side kan du få et bedre indtryk af Pragmatic Play, som firma – og selvfølgelig også deres imponerende udvalg af spillemaskiner og live casino spil.\nPragmatic Play blev grundlagt i 2015, og er dermed også en af de nyere aktører på spiludviklermarkedet. Det mærker man i innovationen der ligger i deres spil, men samtidig skinner det også igennem virksomheden, at grundlæggerne i forevejen bragte tonsvis af erfaring fra gaming industrien med sig.\nPragmatic Play skiller sig ud fra konkurrenterne som Micrograming og Evolution Gaming, ved aldrig at have haft et fokus på landbaserede casinoer. Spillemaskiner fra Pragmatic Play og live casino er, og har hele vejen igennem været udviklet specifikt mod online casino.\nPragmatic Play’s historie begyndte for blot 7 år siden. Det var med et enkelt casinospil, der kunne downloades fra England udelukkende. Men i dag snakker vi en virksomhed med over 200 medarbejdere og kontorer i Rumænien, Malta, Indien og Gibraltar blandt andre.\nFind et dansk Pragmatic Play casino fra listen herunder\nNyheder fra Pragmatic Play casinoer\nSpillemaskiner med bonusspil.\nPragmatic Play live casino spil\nDet bedste Pragmatic Play casino\nFra listen herunder, kan du finde pragmatic play casinoer i Danmark. Efterhånden tilbyder de fleste danske spillesider spil fra Pragmatic. Der er dog visse casinoer, såsom Lanadas f.eks. som har en lang række begrænsninger. Her vil du kun se ældre spilleautomater.\nHerunder finder du seneste nyt fra Pragmatic Play casino i DK. I vores nyhedssektion publicerer vi alt fra free spins til specifikke spillemaskiner, bonusser og selvfølgelig nye spillanceringer. Pragmatic Play har været aktive med spiludgivelser indtil videre i 2020. Alt dette og meget mere, kan du holde øje med fra vores nyhedssektion – du finder de fire seneste herunder.\nGems Bonanza er en af mange gode spillemaskiner Pragmatic Play har udgivet i 2020. Mange af dem, er kommet med rigtigt sjove bonus spil. Her kan du se mere om spillemaskiner med bonus spil, fra bl.a. Pragmatic Play\nEt kendetegn ved Pragmatic Play’s spillemaskiner er den høje kvalitet i grafik og lyd. Der er ikke sparet på noget, eller lavet nogle hurtige løsninger i et eneste af de spil, jeg har siddet og testet. Rent faktisk endte jeg med at blive en lille smule bidt af The Dog House MEGAWAYS. Lyden og grafikken har bærer en stor andel i det. Det er med til at løfte spiloplevelsen et niveau højere op – og så har jeg ikke engang kommenteret på det bedste endnu. Nemlig spillenes gennemtænkte bonus- og free spinsfunktioner.\nVil du opleve en spillemaskine med en vanvittig fed grafik og lyd? – Så tjek eksempelvis den nyeste udgivelse ud. Peaky Blinders spillemaskinen, baseret på de vilde 1920’ere i Londons brutale gader. Her får du let en fornemmelse af, hvad jeg mener, når jeg siger den fede grafik og lyd, er at allerhøjeste kvalitet hos Pragmatic Play.\nSpillemaskiner med bonusspil og free spins features fra Pragmatic Play, findes der også et stort antal af. Førnævnte The Dog House MEGAWAYS er blot en af disse. I Peaky Blinders spillemaskinen introduceres du for Shelby Betting Shop Bonus og By The Order Of The Peaky Blinders.\nWild, bonus og free spins spil ved Pragmatic Play, er super godt skruet sammen. De er underholdene, og så er de (vigtigst af alt, for mig) varierende. De er varierende i den forstand, at du ikke lynhurtigt føler, at efter en halv time, så har du set det hele. Igen er Peaky Blindes et godt eksempel, med flere forskellige spil. Men et endnu bedre eksempel kunne være Street Racer spillemaskinen. I dette bouns spil vil du selv skulle vælge din racerkører. Du kan vælge en af fem, og alle fem giver adgang til “hver deres” form for bonusspil.\nPragmatic Play laver faktisk mange spændende live casino spil. De har deres eget imponerende live casino studie i Bucharest, Rumænien. Der er ingen danske dealere i live casinoet, men tilgengæld spil af den ypperste kvalitet. Dette gælder både klassikere så som Live Roulette spil, live blackjack og Baccarat. Men også mindre kendte spil så som Mega Sic Bo. Mega Sic Bo er et live casino spil med en sjov feature i form af forskellige tilfældige indsatsmuligheder. Her kan du finde, at din standard indsats pludselig erstattes med en Mega Multiplier der giver dig op til 1000x den oprindelige indsats i gevinst.\nHolder du dig til klassikkerne så som Blackjack live, finder du også en helt unik måde at spille det på. Atmosfæren i spillet, spændingen og de mange forskellige multi-seat og multiplayer funktier. De understøtter allesammen en super velfungerende oplevelse.\nØnsker du at vide mere om Pragmatic Play, og lære dem endnu bedre at kende, kan du blandt andet læse vores inteview med Sarah fra Pragmatic Play\nNederst på siden kan du finde en liste over Pragmatic Play casino med spillemaskiner her fra landet. Jeg har selvfølgelig selv investeret adskillige timer i at researche sortimentet på Pragmatic Play casinoer rundt omkring. Her stikker 888 casino i min optik ud.\nPartnerskabet med 888 er ganske nyt, som du også kan læse om i vores anmeldelse af 888 casino. Men spillene er en glimrende tilføjelse til et i forevejen imponerende udvalg af live casino og spillemaskiner. Prøv f.eks. Hot Safari og Black Diamonds, Kender du dem ikke, kan du finde en videoanmeldelse af de to spil her.\nUng – men prisvindende spiludvikler\nSom sagt er Pragmatic Play en forholdsvis ny aktør på markedet. Men erfaringen, de har med i bagagen, den vidner tydeligt om et spiludviklerfirma, som har erfaringer i branchen. De har ihvertfald ikke famlet i blinde, med de spil, der er udviklet indtil i dag.\nOg det er dog ikke kun os, her på Casinoerdanmark.dk, som bider mærke i, at Pragmatic Play casino er kommet for at blive – og at de har noget at byde på.\nDette understreges også i 2017 hvor de vinder prisen for den mest lovende software udvikler hos EGR awards. 2 år senere i 2019 kåres de hos Video Slots casino også som deres “rising star”. Og i dag, i 2020 har Pragmatic Play bl.a. sammen med NetEnt været nomineret til en af de mest prestigefyldte priser af dem alle i industrien: årets mobil casino software udvikler. Prisen gik dog i sidste ende til Red Tiger gaming. Men det er med til at understrege hviklen størrelse Pragmatic Play er.\nOg det stemmer, ikke desto mindre overens med min egen oplevelse. Dette vil jeg gerne vise yderligere. Herunder kan du læse mere omkring hvilken type af spil der udvikles hos Pragmatic Play.


Brothers | Babyer, børn og graviditet - Et magasin for gravide kvinder, forældre og hele familien | December 2021\nBørn med søskende har en lavere risiko for depression\nSøskende argumenterer ofte, men de er de første mennesker, du henvender dig til, når du har et problem. Vi ved, at de ikke vil dømme os, og at deres støtte er ubetinget. Faktisk bekræfter flere undersøgelser fordelene ved at vokse op i virksomheden, og ikke kun det, de taler om det faktum, at børn med søskende har mindre risiko for at lide af depression.\nÆndringer i barnets adfærd, når et søskende ankommer\nAnkomsten af en ny baby er en enorm glæde, men også vigtige ændringer i familiens struktur og rutiner. Ankomsten af en ny lillebror betyder, at vores daglige liv er fuldstændigt ændret, nye tidsplaner, nye rutiner, nye behov at tage sig af ... Og det er de ældre brødre, selv om de er begejstrede og glade for det nye medlem af familien. hvem ellers kan lide denne ændring i familiestruktur.\nTraditionelle børns aktiviteter for søskende at lege sammen\nHvis du har en bror eller søster, husker du helt sikkert med stor kærlighed de timer, du har brugt på at lege sammen som børn. Du kunne ikke vente med at komme hjem fra skolen for at tilbringe hele eftermiddagen ved hans side med at gøre dette eller det. Og det er, at barndommen med en bror ved siden af er den smukkeste der er, synes du ikke?\nHvis din søn ønsker at have en bror, giver du ham den? Dette er hvad jeg gjorde\nVil din søn have en bror, og har han fortalt dig det? Hvad har du svaret? At ønske sig en lillebror er noget, som før eller senere næsten alle børn beder om. I disse linjer vil jeg fortælle dig om min oplevelse, og hvad jeg gjorde, da min lille fortalte mig det, da han skulle blive den ældre bror.


Barnepiger dagbøger gratis online - filmetelenovele.com\nVigtigste > Gratis > Barnepiger dagbøger gratis online\nBREVKASSE Hvad er sponseret indhold? Få sunde komplette måltidskasser leveret lige til døren - prøv os! Han har til gengæld kompenseret os ekstra i form af en lønforhøjelse folk med penge tror penge redder alt.\nDet var meget at skulle bære for en lille dreng. Vi opnåede kun at henlede fjendens opmærksomhed på os, og at de overdængede os med granater. Barnepiger dagbøger gratis online. Forlegen nøgne kvindelige billeder. En sådan mild sommernat i den dejlige egn, når månen skinnede, kunne være aldeles uforlignelig.\nI morgen kunne det hele være forbi. Jeg havde lige forsynet Anders med et forråd af tobak, som det jo altid skortede på om bord, nu fik Frederik tobakken. Danske kendte 2 timer siden. Læs mere om vores brug her. Moder blev strengt opdraget og godt opøvet i orden og pligttroskab. Gratis nøgne billeder af varme kvinder. I blev mine forældre gifte og lejede en lejlighed hos Smed Melsing i Vendersgade.\nSengerand Nørgaard Madsen, Råhvid sengerand af mærket Nørgaard Madsen sælges. Og den har integrerede låse, så du ikke mister dine elskede gadgets. Kaptajnen færdedes allevegne mellem vagtportene, og kom endelig kl 11 om aftenen op på marken, hvor 1ste deling stod i reserve.\nKongen holdt manøvrer og inspicerede Dannevirke, og havde ingen ro på sig. Sengen har forhøjerben på ca 10 cm, og skufferne er derfor markant dybere og mere rummelige end Flexas standardskuffer.\nBøger, film, tv-serier, musik, spil og apps til store og små gør den uundværlig for børnefamilier og andre, der har brug for underholdning, når sommerregnen trommer på taget.\nFodbold Håndbold Cykling Tennis Motorsport Formel 1 Golf Boksning Ishockey Resultater LIVE. Få noget fysisk ind i dit liv, så du ikke lever for meget i hovedet — dyrk yoga eller sæt dig ned og luk øjnene engang imellem. Omkring skete der noget. En ung mand, »Ham fra Halvrimmen«, kolliderede med en skinnebus og blev dræbt. Fora og Emner Museum Vejledning Adfærdsregler Opsætning Kontakt Heste-Nettet.\nMedbring dette elektriske legetøjsbil hjem at bringe dine børn en vidunderlig barndom og din familie masser af lykke.\nDet var en fest for os at komme til Middelarrt og besøge ham og faster Sara med de sorte øjne og det sorte krusede hår. Den måtte så være fin for en periode og i ville få lidt flere penge.\nDet må du ikke skrive på Facebook. Jeg har oplevet med børn der er i behandling for leukæmi og lymfeknudekræft, at de tåler kemoen bedre for hver gang, og jeg tror det hænger sammen med at tumorbyrden bliver mindre og mindre, kroppen får dermed mindre at skille sig af med ved hver kur, og ens almentilstand blever bedre, så man dermed også tåler kemoen bedre.\nSe mere i Bøger. Min mand har ikke lyst til sex. Litteatur med kræftpatienters og pårørenes beretninger kan også hjælpe lidt. Dejligt at spore din altid fantastiske humor gennem dine indlæg, med god humor kommer man lettere gennem mange ting. Hot våd fisse pix. Ved siden af dem så vi jo rigtignok også ud som nyslagne toskillinger, og jeg havde da heller ikke tænkt mig muligheden af at man kunne færdes i tjenesteanliggender i en sådan tilstand af urenlighed, som de befandt sig i.\nMen om dagen, i solens skin, nede på den lille skrænt tog jeg mig revanche og sov mine 7 timer. Lego Duplo 49 Staedtler 63 Faber-Castell 64 Smallstuff Disney Infinity 61 Paw Patrol Skylanders 71 Doktor Mcstuffins 14 Postmand Per Hæren samledes nede ved Dannevirke.\nFilm Til Børn 1.\nDu kan se de tidligere numre og tilmelde dig påSygeforsikringen danmarks hjemmeside. Jeg førte forreste deling, da vi rykkede ind i byen og hen på Torvet, hvor kvarterbilleterne blev uddelt. Barnepiger dagbøger gratis online. For dem der kom fra et lunt og hyggeligt hjem, var overgangen til kasernelivet hård nok. Her er alle stjernerne fra Lykkehjulet i dag.\nKan købes enkelt vis, men det sjove er mængden , så kom med et bud.. TV-Serier På DVD 1. Arbejdslygter arbejde, når der trykkes på fodpedal. På billedet mangler 2 røde klodser på bommen, men de er fundet. Skakspil Zelda Kabale Slange Lego-spil Prøvespil Bilspil Brætspil Gådefuldt Street Fighter.


Skandalen om hvidvask kan kaste Danmark i armene på EU's Bankunion - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nThomas Lauritzen | 11. oktober 2018 kl. 5:00 | Print\nBRUXELLES: Nogle gange betaler det sig at hænge på helt til enden af den maratondebat, der åbner folketingsåret. Tag nu bare sidste torsdag 4. oktober, hvor statsministeren få minutter før afslutningen pludselig gav et glimt af en af Danmarks vigtigste europapolitiske beslutninger forude – og kædede den sammen med danmarkshistoriens største finansskandale.\nDa Lisbeth Bech Poulsen fra SF spurgte til den gigantiske sag om hvidvask i Danske Bank, greb Lars Løkke Rasmussen (V) chancen for at kæde skandalens perspektiver direkte sammen med medlemskabet af EU’s Bankunion.\n”Det er oplagt, at det her må føre til, at vi overvejer, om vores mekanismer er stærke nok,” sagde Løkke og fortsatte:\n”Skal Danmark tiltræde Bankunionen? Det ser mere åbenlyst ud, at det skal vi nok, end det gjorde, før vi stod med den her skandale.”\nSkal Danmark tiltræde Bankunionen? Det ser mere åbenlyst ud, at det skal vi nok, end det gjorde, før vi stod med den her skandale.\nTænketank: Bankunion mindsker konsekvenser af en ny finanskrise\nLars Løkke tilføjede, at sagen vil være et ”meget tungt lod” i vægtskålen, når regeringen næste år skal tage endelig stilling til, om Danmarks banker bør underlægges europæisk finanstilsyn.\nSpørgsmålet er sprængfarligt for statsministeren, fordi både regeringspartiet Liberal Alliance og støttepartiet Dansk Folkeparti er imod dansk deltagelse i Bankunionen. På venstrefløjen er også Enhedslisten modstander.\nMen nu har Danske Banks skandaleramte estiske filial måske givet Løkke – eller en kommende socialdemokratisk regeringsleder – det afgørende argument for at tage skridtet alligevel.\nFor det kan jo blive lidt svært for modstanderne fortsat at fremstille den danske banksektor som en ø af national stabilitet og retskaffenhed og det danske finanstilsyn som alt rigeligt, når landets største finansielle koncern nu er under efterforskning for otte års systematisk hvidvask af op til 1.500 milliarder kroner.\nDanmark har behov for at sende et signal\nStatsministeren er på jagt efter gode argumenter. Bag kulissen betragter regeringen og det danske embedsværk nemlig Bankunionen som en ekstremt vigtig beslutning, der får stor betydning for Danmarks indflydelse i fremtidens EU efter Brexit.\nI et EU uden den skeptiske stormagt Storbritannien vil eurozonen komme til at fylde så meget, at det bliver svært for medlemslande uden for den fælles valuta at blive hørt.\nDanske diplomater ser til med stigende bekymring, mens forbundskansler Angela Merkels dage som samlende kraft begynder at rinde ud – og den franske præsident, Emmanuel Macron, presser på for at koncentrere dagsordenen om et styrket økonomisk samarbejde i eurozonen. Der bliver mindre tålmodighed med forbehold og tøven i fremtidens EU.\nI den situation ville det være et ”kanonstærkt” signal fra Danmark at melde sig ind i Bankunionen, som en diplomat formulerer det. Et potentielt afgørende bevis på, at også lande uden for euroen kan og vil engagere sig i samarbejdets videre udvikling.\nAndre medlemslande uden for eurozonen er langtfra klar: Sverige har hidtil været skeptisk, og de central- og østeuropæiske lande uden for møntunionen er enten uvillige eller decideret uvelkomne set fra Élysée-palæet i Paris. Danmark har derfor chancen for at gå forrest, lyder ræsonnementet.\nDisse mere langsigtede, diplomatiske og europapolitiske argumenter kan imidlertid være svære at få til at brænde igennem over for den brede danske befolkning, når Dansk Folkeparti og Enhedslisten står på hver sin fløj og kræver en folkeafstemning.\nGanske vist vurderede Justitsministeriet allerede i 2015, at en tiltrædelse af Bankunionen ikke behøver at udløse en folkeafstemning ifølge grundlovens regler. Men andre, både eksperter og politikere, betragter beslutningen som så stor en reel suverænitetsafgivelse, at vælgerne alligevel skal spørges.\nPå den ene eller den anden måde får regeringen og folketingsflertallet derfor behov for konkrete eksempler på, hvorfor Danmark har brug for Bankunionen. Sagen om Danske Bank er næsten det bedst tænkelige eksempel og kan derfor blive en gamechanger i dansk politik.\nMilliardfond for Europas nødlidende banker\nFaktisk er det ikke Bankunionen – styret af Den Europæiske Centralbank (ECB) – der har til opgave at håndhæve de europæiske regler om bekæmpelse af hvidvask. Selv i eurolandene, som automatisk er medlemmer af Bankunionen, er det stadig en opgave for de nationale finanstilsyn.\nMen det er ECB, der har det overordnede ansvar for tilsynet med alle bankerne, og centralbanken i Frankfurt fører selv direkte tilsyn med Europas største og vigtigste banker. Hvis Danmark tiltræder Bankunionen, får ECB derfor direkte ansvar for som minimum Danske Bank, Nykredit, Nordea Danmark, Jyske Bank og BRF Kredit.\nBankunionen består ikke blot af et fælles tilsyn, men også en europæisk myndighed for afvikling af nødlidende banker. Der er en afviklingsfond, som skal træde til med penge, hvis ikke banken selv er i stand til at betale omkostningerne ved et krak. Det er de europæiske banker selv, der frem til 2024 skal indbetale de omkring 410 milliarder kroner, som fonden til den tid skal råde over.\nKun som allersidste udvej – hvis der ikke er flere penge i afviklingsfonden – skal regeringerne i Bankunionen kunne træde til med statslige penge. Den del af aftalen er ikke helt på plads endnu, men den forventes at blive forhandlet færdig under et topmøde for eurolandene i december. Det er blandt andet betingelserne for at bringe skattekroner i spil, som den danske regering venter på at se i den endelige form.\nHidtil har de danske modstanderes mest hyppige kritik været, at Danmark kan blive tvunget til at være med til at betale for nødlidende banker i andre lande. Danskerne har haft svært ved at forestille sig, at det modsatte også kunne blive tilfældet.\nDet er den situation, der måske er ved at ændre sig.\nBankunionen kan afværge en dansk tillidskrise\nSkandalen om hvidvask i Danske Bank er så enorm, selv i et internationalt perspektiv, at den afslører en hidtil ukendt sårbarhed i landets største bank. Hvis netop den bank i de kommende måneder og år bliver ramt af sanktioner, mistillid og kundeflugt i stor stil, så kan det få store konsekvenser for hele Danmarks økonomi.\nDanske Bank er for stor til, at den danske stat med sikkerhed ville kunne redde den eller sikre alle kundernes penge ved en kontrolleret afvikling af banken. Derfor er det farligt, hvis der på internationalt plan rejser sig en tillidskrise over for Danske Bank og over for det danske Finanstilsyns evne til at håndtere situationen.\nDen tillidskrise kan afværges, hvis Danmark melder sig ind i Bankunionen og dermed bringer landets største banker ind under Den Europæiske Centralbanks vinger.\nIndtil videre ligger beslutningen om Danmarks deltagelse i en syltekrukke, der først bliver hentet frem igen efter næste års folketingsvalg. I sommeren 2017 bad regeringen et udvalg under ledelse af Finansministeriet om at analysere situationen og levere et grundlag for politisk beslutning i efteråret 2019.\nUdskydelsen skete officielt for at give EU tid til at bygge Bankunionen færdig og vurdere de første års erfaringer med dens funktion. Uofficielt var det uden tvivl også for at undgå en intern regeringskonflikt med Liberal Alliance i denne valgperiode.\nNu begynder beslutningen imidlertid at nærme sig. Bankunionen kunne godt blive et væsentligt emne i næste års valgkampe op til både europaparlamentsvalget og folketingsvalget.\nSet fra statsminister Lars Løkke Rasmussens stol har Danmark alt at vinde og intet at tabe – både politisk og økonomisk – ved at tage det skridt næste år.\nAndre vil være rygende uenige. De vil hævde, at Bankunionen vrister finanskontrollen ud af danske hænder, åbner en ny bagdør til euroen og stikker sydeuropæiske snabler ned i den danske statskasse.\nI den debat kommer skandalen om Danske Bank til at spille en ny og potentielt afgørende rolle.\nUnder den internationale finanskrise fra 2008 og frem måtte en række af EU’s medlemslande bruge enorme offentlige beløb på at redde en række store banker fra kollaps.\nI årene efter besluttede EU-landenes regeringer at skabe en europæisk Bankunion, der skal forhindre den situation i at gentage sig.\nBankunionen består af fælles regler for alle EU’s cirka 8.300 banker (bl.a. krav om størrelsen på bankernes reserver), samt et fælles banktilsyn og en fælles myndighed for afvikling af nødlidende banker.\nDe første forslag om Bankunionen kom fra EU-Kommissionen i 2012.\nDet fælles tilsyn trådte i kraft i 2014 under ledelse af Den Europæiske Centralbank (ECB), fulgt af den fælles afviklingsmekanisme i 2016.\nI 2016 begyndte Bankunionen at opbygge en fælles afviklingsfond, betalt af bankerne selv, som i løbet af otte år skal nå op på cirka 410 milliarder kroner til indgreb over for nødlidende banker.\nUnder forhandlingerne om Bankunionen insisterede ikke mindst Danmark på, at systemet også skulle være åbent for lande uden for eurozonen. Det blev det, men foreløbig er det kun de 19 eurolande, der er med.\nI sommeren 2017 besluttede regeringen at nedsætte et udvalg under ledelse af Koordinationsgruppen for Finansiel Stabilitet, som skal aflevere en analyse i efteråret 2019.\nDen analyse bliver grundlaget for Danmarks endelige beslutning om at deltage i Bankunionen eller ej. Justitsministeriet har vurderet, at en eventuel tiltrædelse ikke kræver en folkeafstemning ifølge grundloven.\nForrige artikel Rigsrevisionen i voldsom kritik af tilskud til fiskeriet Næste artikel Tidligere borgmester valgt som folketingskandidat i Ballerupkredsen


Akademi- & Diplomuddannelser\nRammer for FVU & OBU\nGrundlæggende Voksen Uddannelse (GVU)\nEr GVU noget for dig?\nEksempler på GVU\nHjælp til AKUT-ledige\nSådan kommer du i gang Udgangspunktet for GVU er en uddannelsesplan, som bliver skræddersyet til dig. For at komme i gang med GVU skal du henvende dig til en uddannelsesvejleder på Tietgen KompetenceCenter. Husk at medbringe dine kursus- og skolebeviser. De 4 GVU-trin Trin 1Kompetencevurdering &- afklaring\nTrin 1: Kompetencevurdering & -afklaring\nSammen med dig laver uddannelsesvejlederen en kompetencevurdering, hvor I tager udgangspunkt i din nuværende og tidligere joberfaring\ndine fritidsaktiviteter og eventuelle tillidserhverv dine personlige kompetencer dine kurser og din uddannelse.\nAl dokumentation på relevant erhvervserfaring, kurser og uddannelse indgår i vurderingen. Hvis du har udokumenterede kompetencer, f.eks. inden for skriftlig kommunikation, it eller engelsk, vil du blive tilbudt tests eller uddybende samtaler, der kan afklare dine kompetencer i niveau og omfang. Trin 2: Uddannelsesplan\nPå basis af kompetencevurderingen laver vejlederen en uddannelsesplan for de kurser, du mangler for at blive faglært. I fællesskab planlægger I uddannelsesforløbet. En GVU kan gennemføres i dit eget tempo, men må max. vare 6 år.\nTrin 3: Uddannelsesforløbet\nUddannelsesforløbet kan gennemføres gennem f.eks. AMU-kurser eller enkeltfag. Når kurserne er en del af en GVU-uddannelsesplan, er de uden deltagerbetaling, og der ydes VEU-godtgørelse efter gældende regler. Uddannelsen slutter med en fagprøve. Fagprøven er en skriftlig opgave, som kombinerer teori og praksis. Ved fagprøven skal du vise, at du kan formulere en idé, fastsætte et mål, planlægge og gennemføre et projekt. Forløbet afsluttes ved at fremlægge dit projekt ved en mundtlig eksamen.\nDer kan ikke gives merit for projektopgaven. Projektopgaven skrives i forbindelse med praktisk beskæftigelse, som kan være praktik i mindst 3 måneder, jobtræning eller ordinær beskæftigelse. Der afsluttes med eksamen.\nTrin 4: Uddannelsesbevis\nNår du har gennemført dit uddannelsesforløb og bestået fagprøven, modtager du et uddannelsesbevis. Beviset er det samme, som udleveres til faglærte, der har gennemført uddannelsen i det ordinære uddannelsesforløb.\nTillykke - du er faglært!