DEN DIGITALE SKOLE EN BUSINESS CASE FOR FREMTIDEN - PDF\nDEN DIGITALE SKOLE EN BUSINESS CASE FOR FREMTIDEN\nDownload "DEN DIGITALE SKOLE EN BUSINESS CASE FOR FREMTIDEN"\n1 DEN DIGITALE SKOLE EN BUSINESS CASE FOR FREMTIDEN\n2 Den digitale skole en business case for fremtiden 2. rapport fra Det Digitale Råd, maj 2010 Udgivet af: Det Digitale Råd /v. CEDI Zeppelinerhallen Islands Brygge København S Rapporten kan downloades eller bestilles på Det Digitale Råds hjemmeside raadet.cedi.dk Rapporten kan downloades gratis og trykte eksemplarer koster 695 kr. plus ekspeditions- og forsendelsesgebyr. Det Digitale Råd: Lars Monrad Gylling, KMD Jørgen Bardenfleth, Microsoft, Henrik Schlægel, Scanjour Martin Lippert, TDC Redaktion: Michael Karvø, Troels Andersen, Anders Nørskov, Kristoffer Nilaus Olsen, CEDI Layout: Nego & Brando Oplag: eksemplarer ISBN Gengivelse af analysen er tilladt, når Det Digitale Råd angives som kilde.\n3 Forord... 1 Indledning... 3 Vision for fremtidens folkeskole... 5 Konturerne af fremtidens folkeskole... 6 Fremtidsbillede 1 en dag som elev år Fremtidsbillede 2 en dag som lærer år Et godt udgangspunkt for omstilling En business case for omstilling af folkeskolen Indsatsområde 1: Målrettet brug af blandet læring og intelligente værktøjer Indsatsområde 2: Nytænkning af specialundervisningen Indsatsområde 3: Vidensdeling og fælles faglighed Indsatsområde 4: Et professionelt it-miljø for elever og lærere Sammenfatning business case BILAG A: Modelkommune Fem visioner for fremtidens folkeskole Kort om de fem visioner Nogen gange ved vi mere om computere end lærerne Fremtidens digitale skole er på vej eleverne trækker lærerne med Giv skolen til børnene En digital skole i verdensklasse Om Det Digitale Råd... 83\n5 FORORD Det Digitale Råd udgav i november 2009 rapporten På sporet af den digitale velfærd. Vi har i forlængelse heraf modtaget mange positive tilkendegivelser og opfordringer til at konkretisere visionerne i en egentlig business case. Vi har taget udfordringen op og udarbejdet en business case for omstilling af folkeskolen til den digitale fremtid. Business casen giver et bud på, hvordan der kan skabes en skole, som er bedre rustet til fremtiden, samtidig med at vi står i en situation, hvor der på landsplan vil mangle lærere om få år. Rådets business case viser, hvordan denne vanskelige situation kan bruges som springbræt for en omfattende digital transformation af skolen. Den digitale transformation af folkeskolen er ikke en spareøvelse det er en nødvendig omstilling af skolen. Vi er overbevist om, at Danmarks muligheder i en globaliseret verden er helt afhængige af, at skolen forbereder og udvikler vores børn til fremtidens samfund. I erkendelse af at folkeskolen i praksis formes af de aktører, som til daglig færdes i den, har vi bedt en gruppe elever, en forælder, en lærer og afdelingsleder, en skoleleder og en kommunal skolechef om at tegne deres visioner for fremtidens digitale skole. Hvis bidragsyderne bare tilnærmelsesvis kan tages til indtægt for hele folkeskolen lover det godt, da meldingen synes at være: Kom i gang. Aktørerne er klar i form af elever, forældre, lærere, skoleledere og fagchefer på de kommunale rådhuse. Udforsk mulighederne. Aktørerne synes klar til at udfolde fremtidens skole baseret på digitale medier, og der er lyst, nysgerrighed og begejstring over at være med til at bygge grundstenene til en ny skole. Fremtiden er nu. Ord som visioner, revolution, fremtid, skole i verdensklasse går igen i aktørernes bidrag, men der er også enkelte bekymringer og utålmodighed over, om det hele går hurtigt nok. 1\n6 Denne rapport fra Det Digitale Råd har fået karakter af en antologi med en business case skrevet af Rådet og bidrag fra fem aktører. Rådet og bidragyderne er kun ansvarlige for deres egne bidrag, og de enkelte bidragsydere er således ikke nødvendigvis enige i betragtninger og synspunkter fremført i rapportens øvrige dele. Vi synes, at der gennem den samlede rapport tegner sig en rød tråd. Den digitale verden åbner for muligheder og kreativitet og transformationen er allerede i gang på mange skoler rundt om i landet. Meget vil kunne klares lokalt gennem fremsynede initiativer i kommuner og på skoler, men udviklingen vil få yderligere momentum, hvis der fra statslig side følges op i forhold til eksempelvis digitale læremidler, seminarieuddannelser og opkvalificering af lærerne. God læselyst! Det Digitale Råd Lars Monrad-Gylling, KMD Jørgen Bardenfleth, Microsoft Henrik Schlægel, ScanJour Martin Lippert, TDC 2\n7 INDLEDNING Det Digitale Råd har i denne rapport opstillet en business case, der anviser en række konkrete initiativer til omstilling af folkeskolen og med afsæt i en gennemsnitlig modelkommune er der i business casen foretaget beregninger af såvel omkostninger som potentialer ved de foreslåede initiativer. Det er således ambitionen med den opstillede business case at konkretisere debatten om, hvordan vi transformerer folkeskolen fra den nuværende situation til en fremtidig version, der ruster eleverne til det medie- og informationssamfund, som vi kun netop har set konturerne af. Den business case, som Rådet præsenterer i de følgende kapitler, tager afsæt i en erkendelse af, at en transformation af den danske folkeskole på én og samme tid er en bydende nødvendighed og en markant samfundsmæssig mulighed. Dermed ligger business casen i forlængelse af Det Digitale Råds første rapport På sporet af den digitale velfærd, der blandt andet skitserede udfordringer og visioner for fremtidens folkeskole. Nødvendigheden af en transformation kan på den ene side formuleres som et tredobbelt pres fra omverdenen: Første pres: Globalisering og digitalisering betyder, at kravene til læring og kompetenceudvikling ændrer sig. Behovet for at beherske klassiske færdigheder som læsning og skrivning suppleres i stigende grad med efterspørgsel efter nye evner og kompetencer, der gør det muligt for børn og unge at navigere, handle og trives i fremtidens informationssamfund. Andet pres: Folkeskolen er, som den ser ud i dag, ikke i tilstrækkelig grad rustet til at håndtere disse ændringer i samfundets kompetencekrav til børn og unge. Det handler om de fysiske og organisatoriske vilkår, der lægger rammer for tid, sted og tilrettelæggelse af 3\n8 elevernes læring og det handler om adgangen til læringsmaterialer og viden i bred forstand. Tredje pres: Den økonomiske og demografiske virkelighed sætter klare grænser for omfanget af de udviklingsprojekter, den enkelte kommune kan iværksætte. Investeringer i fremtidens folkeskole skal foretages med et klart blik for den økonomiske og samfundsmæssige effekt lokalt og nationalt. En transformation af den danske folkeskole rummer på den anden side også mulighed for at skabe et samfund, der er endnu rigere end det velfærdssamfund, vi kender i dag. OECD 1 har beregnet, at reformer, der over 20 år kan hæve den gennemsnitlige PISA-score 2 i Danmark med 25 PISApoint, vil give en tilbagediskonteret samfundsøkonomisk gevinst på omkring mia. kr. over en 80-årig periode. Hvis man kan hæve den gennemsnitlige PISA-score til samme niveau som i Finland svarende til omkring 47 PISA point mere er gevinsten op mod dobbelt så stor. Når arbejdsstyrken om 60 år alene består af personer, der har gennemgået et forbedret skoleforløb, vil den årlige mervækst i samfundet svare til henholdsvis 0,4% og 0,8% af BNP afhængig af, om PISA-scoren hæves med 25 eller 47 point. OECD s beregninger er naturligvis behæftet med en betydelig usikkerhed, men de illustrerer, at forbedringer af folkeskolen kan give store samfundsøkonomiske gevinster på længere sigt. De viser også, at kvaliteten af folkeskolen og den undervisning, den leverer har en stor og meget langvarig betydning for det danske samfund som helhed. Det betyder, at de fulde samfundsøkonomiske gevinster først bliver realiseret om mange år, men det betyder også, at for hvert år, vi udsætter forbedringer af folkeskolen, vil det betyde samfundsøkonomiske tab mange år frem i tiden. 1 The High Cost of Low Educational Performance, OECD OECD s beregninger er baseret på PISA-score for matematik og naturfag 4\n9 VISION FOR FREMTIDENS FOLKESKOLE Det er Det Digitale Råds vurdering, at vi på skoleområdet står over for radikale ændringer, der i vid udstrækning er fremkaldt af den markante udbredelse, som nye digitale medier har fået i hele vores samfund. Så langt vi kan huske tilbage, har folkeskolen og dens historiske forgængere haft som udgangspunkt, at undervisningen blev afholdt på bestemte tidspunkter i et firkantet lokale, hvor eleverne sad bænket i tre rækker en gangrække, en midterrække og en vinduesrække eller måske i hestesko. Tilsvarende har lærerens position været fast nemlig foran tavlen i den ene ende af lokalet. Nutidens folkeskoleelever er imidlertid født ind i en verden, hvor de fysiske og sociale rammer om samvær er under hastig forandring, fordi stort set alle dele af hverdagen efterhånden er gennemsyret af digitale teknologier og nye medier. Nutidens folkeskoleelever er vante brugere af Facebook, Twitter og sms er. Deling af sjove lydklip på mobilen og virale videoklip fra YouTube er blevet en væsentlig del af det sociale samvær for børn. Det er i det lys, vi skal se udviklingen af fremtidens folkeskole. Ny teknologi og digitale medier muliggør helt andre måder at praktisere undervisning på samtidig med, at det kalder på nye definitioner af, hvad læring er og hvilke kompetencer, der bliver de afgørende i fremtidens videnssamfund. Fremtidens folkeskole bliver i sin undervisningstilrettelæggelse nødt til at afspejle den igangværende udvikling ved at tilbyde en langt større bredde i undervisningsformer og brug af medier, end det er tilfældet i dag. Disse ændringer åbner også for et nyt syn på lærerens rolle og på relationerne mellem lærere og elever. Med internettets hurtige og lette adgang til uanede mængder af viden og information om et vilkårligt emne kan den enkelte lærer ikke længere opretholde det monopol på viden, der oprindeligt gav ham plads foran tavlen. Der findes på mange områder 5\n10 ikke længere et rigtigt eller et forkert svar men i stedet ti konkurrerende forklaringer, som den enkelte elev skal kunne navigere i inspireret af sine venner, familie og selvfølgelig sine lærere. Men hvad er lærerens rolle i denne situation? Og hvad er skolens opgaver? Hvilke forventninger og behov er der i resten af samfundet? KONTURERNE AF FREMTIDENS FOLKESKOLE Ligesom man på Gutenbergs tid ikke kunne forudse de fulde samfundsmæssige konsekvenser af, at trykkekunsten blev opfundet, kan vi heller ikke i dag tegne det endegyldige billede af fremtidens digitale folkeskole. Der er dog nogle klare tendenser, der indikerer retningen: Alle elever, lærere, forældre og andre interessenter vil have adgang til internettet altid, alle vegne. Det vil give mulighed for e-læring, videokonferencer og selvlæring med en langt større uafhængighed af skemaer og skolens fysiske rammer end vi kender det idag. Inden for en kort årrække vil undervisningsmaterialer i langt overvejende grad være digitale, hvad enten det drejer sig om tekst, videoklip eller lydoptagelser. Børn vil allerede om få år se på bøger med samme øjne, som mange i dag ser på fortidens lakplader og rejsegrammofoner. Intelligente værktøjer og multimediale interaktive undervisningsforløb vil blive en integreret del af langt de fleste fag i folkeskolen. De fleste elever færdes allerede i dag hjemmevant i denne form for virtuelle miljøer, der er kendt fra computerspil og sociale netværk som Facebook. Det vil betyde markante ændringer i den måde, vi i dag tænker læring på. Mange nye kommunikationsteknologier og brugergrænseflader er ved at være modne til bred kommerciel brug. Det gælder eksempelvis syntetisk tale, automatiseret oversættelse af talesprog til skreven tekst, berøringsfølsomme skærme og stemmestyrede computere. Disse teknologier kan allerede i dag gøre en markant forskel for børn med læse- og skrivevanskeligheder og på sigt vil udviklingen kunne 6\n11 ændre vores syn på hvilke færdigheder og kompetencer, fremtidens elever skal lære i folkeskolen. Udviklingen vil efter al sandsynlighed få væsentlige konsekvenser for selve undervisningssituationen. Den enkelte lærer kan i nogle situationer gennem e-læring og videokonferencer undervise et meget stort antal elever. I andre situationer kan hun til gengæld være i dialog med ganske få elever eksempelvis via en chat mellem 18 og 20 på en hverdagsaften for at hjælpe de elever, der har ekstra spørgsmål eller brug for hjælp. Tilsvarende kan en stor del af undervisningen lægges i virtuelle læringsrum, hvor der er mulighed for interaktiv undervisning. Her vil lærerens rolle være en helt tredje, da undervisningen kan tilrettelægges af eleven eller eleverne selv, når det passer ind i deres dagligdag. Svaret på, hvordan disse forskellige nye undervisningsformer komplementerer hinanden og bedst kombineres, vil gradvist blive klart i takt med, at stadig flere skoler begynder at eksperimentere med nye måder at tilrettelægge undervisningen på. Udviklingen vil også få afgørende betydning for, hvordan eleverne arbejder og løser opgaver. I takt med, at digitale medier i alle afskygninger bliver stadig mere udbredt og lettilgængelige, kan eleverne inddrage dem som aktive elementer i deres opgaveløsning. En opgave om fremtidens rumfart kan blive til et videoproduceret indslag, en podcast, en samling stillbilleder eller en digital præsentation, der inddrager flere af ovenstående elementer og som præsenteres på en interaktiv tavle eller lægges på internettet. Tilsvarende kan de metoder, eleverne anvender, være meget forskelligartede. Brug af simuleringsværktøjer på nettet til at foretage beregninger, videoopkald og interviews med en informationsmedarbejder på Kennedy Space Center i USA eller en dansk rumforsker, søgning efter og vurdering af film, lydoptagelser og artikler på internettet samt produktion af opgaven. På den måde kombinerer projektet om fremtidens rumfart klassiske skolefærdigheder fra fysik, matematik, dansk, engelsk og samfundsfag med kompetencer som 7\n12 informationssøgning, kildekritik, præsentationsteknik og projektplanlægning. I det følgende har vi beskrevet to tænkte fremtidsbilleder, som det kunne se ud med henholdsvis en elevs og en lærers øjne. FREMTIDSBILLEDE 1 EN DAG SOM ELEV ÅR 2013 Mads er 15 år og går i 9. klasse på Højvangskolen. Han har en travl dag forude. Skolen blev opført i starten af 60 erne, men har netop været igennem en omfattende renovering, så den i dag minder mere om et moderne kontormiljø med storrum, arbejdsøer, grupperum, trådløst højhastighedsnet og en underliggende it-infrastruktur med høj driftsstabilitet. Alle kommunens elever har egen computer. Mads er i gang med at løse en opgave om fremtidens byggeri. Opgaven skriver han sammen med fem andre elever, hvoraf de tre går på andre skoler i kommunen. Kl kobler han sig på skolenettet hjemmefra for sammen med 100 andre elever fra hele landet at deltage i en videokonference med en medarbejder fra Dansk Arkitektur Center i København mere end 200 kilometer fra, hvor Mads befinder sig. Konferencen varer en lille time, og Mads får undervejs svar på et par uddybende spørgsmål, han stiller via chatten. Især synes han, det er interessant, at han kan få adgang til Arkitekturcenterets 3D-modelleringsværktøj, der kan hjælpe ham med at tegne bygninger, foreslå materialevalg, beregne miljøbelastninger, indeklima og holdbarhed. Efter videokonferencen holder Mads et online projektmøde med de fem andre elever. De aftaler, hvem der gør hvad, inden de i morgen eftermiddag skal mødes fysisk på kommunens bibliotek. Efter videokonferencen skynder Mads sig hen på Højvangskolen, da han kl har engelsk, hvor de i dag skal træne forståelse af sproget. Undervisningen i sprogforståelse er fælles for alle elever fra klasser i kommunen. Da Mads når frem, tænder han sin pc og kobler på skolens net. På en storskærm dukker en engelsklærer fra naboskolen op og går i gang med at introducere, hvad der skal ske. Først vil læreren selv læse nogle tekster op, og på hver elevs computerskærm vil der undervejs være nogle forståelsesmæssige spørgsmål. Derefter vil der blive vist en række engelske og amerikanske filmklip, hvorefter hver elev via headset skal give en fem minutters mundtlig beskrivelse. Elevens 8\n13 mundtlige fremstilling optages på computeren og sendes til et centralt system, der screener præstationen for sprogforståelse, grammatik og ordforråd. Resultatet sendes med det samme via e- mail til både Mads og hans lokale vejleder i engelsk. Samtidig får Mads en besked på mobilen om at mødes med engelsklæreren og de 20 andre elever i skolens ældste klasser, der ifølge dagens rapport er på samme sproglige niveau som Mads. De samler i fællesskab op på dagens lektion, og læreren tager en snak med hver enkelt af eleverne og giver dem en opgave, de skal løse til næste dag. Efter frokost har Mads fællestime med det, man i gamle dage kaldte klassen og klasselæreren. I fællestimen arbejder man temaorienteret om dansk eller samfundsfag. I dag skal de færdiggøre en lydmontage om lokale nulevende krønikefortællere, digtere og lokalhistorikere. Personerne har de fundet via søgninger på Facebook, research på nettet og via lokalradioindslag. Montagen udgives som podcast og vil, når den er færdig, blive lagt på både skolens intranet og på skolens åbne hjemmeside. Endelig er det sidste time. Mads har glædet sig til at slutte skoledagen af med idræt, hvor de i dag skal træne svømning. Kommunens svømmebassin er blevet moderniseret, og Mads får udleveret en chip, som han monterer på anklen. Derefter kan Mads løbende tjekke sine tider på storskærmen i svømmehallen, og når han er færdig, ligger der en rapport klar til ham på computeren. Med rapporten kan han bedre analysere sin træning sammen med gymnastiklæreren. Da Mads kommer hjem fra skole om eftermiddagen, tænker han, at han lige vil løse sin engelskopgave. Opgaven ligger på nettet og består af en række mindre tests og en kort fristil. Da han er færdig, trykker han send og opgaven bliver lagret i det centrale system, hvor den automatisk bliver tjekket for stavefejl og grundlæggende grammatik. Efter aftensmad vil Mads lige kigge nærmere på Arkitekturcenterets modelleringsværktøj og bliver fuldkommen opslugt af det. Han får straks flere gode ideer til, hvordan de skal løse deres opgave med fremtidens byggeri. Mads vil foreslå de andre, at de baseret på modelberegningerne skal bygge en fysisk model af et fremtidshus på skolens værksted. Så kan de i deres fremlæggelse både præsentere et skriftligt prospekt med tegninger, beregninger, prisoverslag og bud på valg af materialer 9\n14 fra Arkitekturcenterets modelleringsværktøj og samtidig vise en rigtig model, ligesom arkitekter gør. Endelig synes Mads, at de også bør lave en kort videopræsentation, hvor de præsenterer sig selv, deres vision og hvis de er lidt heldige også får en videoudtalelse fra Arkitekturcenteret. Tilfreds og træt slukker han for sin computer og siger godnat til sine forældre. FREMTIDSBILLEDE 2 EN DAG SOM LÆRER ÅR 2013 Merete Sørensen er 51 år gammel og har altid undervist i dansk og engelsk. Merete har været lærer i godt 25 år og var indtil for nylig ved at køre sur i det hele og overvejede et skift væk fra skolen, men kunne bare ikke se til hvad. Hun kan stadig huske, hvordan søndag og onsdag aften fast var afsat til at rette opgaveark i diktat, danske stile og engelsk grammatik samtidig med, at der skulle skrives beskeder via skolenettet til de forældre, hvis børn ikke havde afleveret. Det er slut nu: Alle elever har et virtuelt læringsrum, hvor de blandt andet kan træne grammatik og stavning, udvide deres ordforråd og øve sig i tekstforståelse. Merete får af systemet løbende en samlet statistik og et overblik over den enkelte elev, ligesom systemet selv varsler elev og forældre, hvis opgaverne ikke er løst. For to år siden skete der store forandringer på skolen. Skolen skulle i den digitale førertrøje, og digitale medier skulle erstatte de hidtidige lærebogssamlinger og opgaveark. Samtidig investerede skolen i en professionelt drevet it-infrastruktur, mens alle elever og lærere fik udleveret en bærbar computer. Lærerne blev organiseret i forskellige læringsklynger, som sammen skulle planlægge undervisningsforløb og finde ud af, hvordan de kunne supplere eller erstatte hinanden. Lidt uoverskueligt og abstrakt virkede det i starten, men det gør det ikke længere. Merete har sammen med tre andre lærere lavet et samlet undervisningsforløb over de næste fire uger om Middelalderen for 108 elever fordelt på fire klasser i 5. og 6. klasse. Lærerne vidste på forhånd, at de skulle integrere matematik, fysik, historie, dansk og engelsk samt de praktiske fag gymnastik og hjemkundskab. For at sikre, at eleverne ville nå de nationalt 10\n15 fastsatte undervisningsmål, udviklede lærerne også en afsluttende test. I løbet af de fire uger har eleverne konstrueret små kopier af kastemaskiner og på nettet beregnet, hvor meget ballast, der kræves til forskellige skud. De har lavet middelaldermad over bål og ud fra gamle opskrifter selv foretaget omregninger til nutidige mål og givet anmeldelser ud fra fem objektive kriterier, som de har lagt på nettet. De har været på virtuel tur i forskellige middelalderbyer og leget middelalderlege og via videokonferencer og chatrooms om middelalderen været i kontakt på engelsk med flere hundrede personer. Samtidig har eleverne været opdelt i faste hold, der har haft forskellige opgaver med at formidle middelalderen med afsæt i de fem omfattede fagområder. Det er ikke kun eleverne, der har knoklet. Lærerne har også haft travlt og nogle dage har været lange især i sidste del af projektet, hvor Merete har været rigtig meget på chat og virtuel konference med eleverne næsten hver eftermiddag og tidlig aften for at hjælpe dem med at producere deres opgaver. Nu er forløbet afsluttet, og Merete kan se frem til en rolig måned, hvor hun skal planlægge et fagligt dybt undervisningsforløb for alle 7., 8. og 9. klasser om amerikansk kultur i det 20. århundrede. Meretes mål er at lave nogle videoforedrag med eksempler på amerikansk kultur, og så vil hun gå på nettet for at finde ud af, hvad der i forvejen findes af læringsressourcer og materiale om emnet. Hun vil også lave en aftale med en repræsentant fra den amerikanske ambassade om et videomøde med alle eleverne, ligesom hun skal have fat i den danske ambassade i Washington. Meretes store inspiration kommer fra kollegaen Susanne, der underviser i fransk. Undervisningsforløbet ligger på skolens server, og der er flere af de elementer, Susanne har udviklet, som Merete kan genbruge og videreudvikle i sit tema om USA. I dag har Merete genfundet undervisningsånden, og hun synes, det er vildt spændende selv at være med til at udvikle og gennemføre de tværgående undervisningsforløb. Selv om det kan være hårdt, er det samtidig også mere inspirerende, og hun synes, 11\n16 hun i langt højere grad end tidligere udnytter sine kompetencer som lærer. ET GODT UDGANGSPUNKT FOR OMSTILLING Det er Det Digitale Råds vurdering, at folkeskolen i lyset af behovet for ændringer står med gode forudsætninger for at igangsætte en gennemgribende omstilling. Det gælder eksempelvis: Folkeskolens elever er digitalt parate og kendskabet til nye digitale teknologier og medier er hos langt de fleste også blandt forældrene ganske højt. Elever og forældre er åbne over for de nye muligheder, og det giver folkeskolen et godt udgangspunkt for at arbejde målrettet med nye former for læring, kommunikation og formidling. Lærerne i folkeskolen er uddannelsesmæssigt meget homogene og har generelt et højt kompetenceniveau. Samtidig er der i folkeskolen en mangeårig tradition for at videreuddanne sig og lære nyt. Der er derfor gode muligheder for, at lærere kan trække på hinanden og lære nyt om digitale medier og it i undervisningen på tværs af fag, skoler, kommuner og forskellige dele af landet. Den danske folkeskole har tradition for eksperimenter og udvikling, der udspringer af engagement og vilje på den enkelte skole. Hovedparten af landets skoler er således på den ene eller den anden måde involveret i læringsmæssige, organisatoriske eller teknologiske udviklingsprojekter allerede i dag. I det lys bør folkeskolen være parat til de forandringer, som vil være konsekvensen af en sammenhængende satsning på at indføre ny teknologi og digitale medier i undervisningen. Politisk er der stor opbakning og vilje til at investere i den danske folkeskole og det er både lokalt og nationalt et indsatsområde. Folkeskolen har derfor et godt politisk udgangspunkt for at kunne omdisponere og prioritere ressourcer til at foretage de nødvendige investeringer i en sammenhængende omstilling af folkeskolen. 12\n17 Endelig har en fremsynet lovgivning stadfæstet, at it skal bruges som en integreret del af undervisningen i alle fag. Den enkelte kommune og skole skal således ikke vente på ny lovgivning for at kunne komme i gang, men har tværtimod fået en forpligtelse til at tænke digitalt i tilrettelæggelsen af alle fag. Det er med afsæt i ovenstående visioner, udviklingstendenser, fremtidsbilleder og forudsætninger, at Det Digitale Råd på de følgende sider har opstillet en business case for digital omstilling af folkeskolen. 13\n19 EN BUSINESS CASE FOR OMSTILLING AF FOLKESKOLEN Dette kapitel skitserer, hvordan en kommune kan tage hul på en omstillingsproces, der skal flytte skoler og undervisning i retning af den ovenfor skitserede vision. I de følgende afsnit beskrives en række grundlæggende forudsætninger for den opstillede business case samt indhold, investeringsbehov og ressourcemæssigt potentiale i fire indsatsområder. BUSINESS CASENS SCOPE Den opstillede business case skitserer, hvordan der kan gennemføres en omstilling, som kan bringe folkeskolen et væsentligt skridt i retning af den ovenfor skitserede vision gennem en omstillingsproces centreret omkring fire indsatsområder: 1. Målrettet brug af blandet læring og intelligente værktøjer 2. Nytænkning af specialundervisningen 3. Vidensdeling og fælles faglighed 4. Et professionelt it-miljø for elever og lærere De fire indsatsområder skal ses som elementer i en samlet strategi for omstilling. Det betyder, at de enkelte indsatsområder hver især bidrager med afgørende elementer i omstillingsprocessen. Det vil således i langt overvejende grad være sådan, at det ikke er muligt at realisere en ressourcemæssig besparelse på ét område, uden at de nødvendige investeringer er foretaget på de øvrige områder. Den samlede ambition med den opstillede business case er at skitsere en række konkrete indsatsområder, der er kendetegnet ved, at den enkelte kommune kan træffe beslutning om at handle allerede i dag uden at skulle vente på initiativer eller beslutninger fra centralt hold. Omvendt viser analysen i det følgende, at udviklingen på en række områder vil blive styrket og accelereret væsentligt, hvis der fra nationalt hold igangsættes en række koordinerede tiltag. 15\n20 Business casen tager udgangspunkt i en modelkommune med elever og 515 lærere fordelt på i alt 16 skoler. Modelkommunens samlede årlige budget til skoleområdet er på 400 millioner kroner, hvoraf de 50 millioner kroner går til specialundervisning. Modelkommunen er opstillet på baggrund af et omfattende økonomisk og statistisk materiale, herunder 2010-budgetterne i ti udvalgte kommuner, Undervisningsministeriets databank, Indenrigsministeriets nøgletalsdatabase, den kommunale lønstatistik samt Danmarks Statistik (jf. bilag A). AFGRÆNSNING AF BUSINESS CASEN Det valgte fokus for business casen betyder, at en række områder er fravalgt. Det betyder på ingen måde, at disse områder ikke er relevante for udviklingen af fremtidens folkeskole, men Det Digitale Råd har i nærværende business case valgt at afgrænse analysen for til gengæld at kunne holde et klart fokus på de opstillede indsatsområder. Blandt de områder, som er fravalgt i denne analyse, men som har stor relevans for udviklingen af fremtidens skole kan eksempelvis nævnes: Optimering og digitalisering af de administrative opgaver på skoleområdet, herunder eksempelvis opskrivning af børn til skole, planlægning, afrapportering og dokumentation samt skole-hjem kontakt. Digitaliseringen af de administrative opgaver på skoleområdet har allerede været i gang i en årrække, og stort set alle skoler i landet har i dag adgang til itsystemer, der understøtter hovedparten af de ovennævnte processer og opgaver. Det er dog Rådets vurdering, at der også på dette område vil ske en fortsat udvikling af it-understøttelsen, som især vil komme til at fokusere på at skabe bedre sammenhæng mellem de forskellige systemer for at sikre en større udnyttelse og genbrug af data. Tilsvarende vil automatisering af de administrative rutineopgaver samt udvikling af mere intelligente planlægningsværktøjer kunne frigøre ressourcer fra administrative opgaver. 16\n21 Ombygning og nyindretning af skolens fysiske rammer. Mange af landets kommuner er allerede i dag i gang med at renovere eller nybygge skoler og her er der flere visionære eksempler på, at man i den sammenhæng gentænker de fysiske rammer for læring. En gennemgribende digitalisering vil sammen med nye undervisningsformer og ændrede kompetencekrav bidrage til kravene om fysisk at indrette landets skoler anderledes, og det er overvejende sandsynligt, at de skoler, der i de kommende år skyder op rundt om i landet i stadig mindre grad vil ligne den røde murstensbygning, som mange husker fra deres barndom. Naturlig inddragelse af ny teknologi i bred forstand. Rigtig mange børn har i dag en mobiltelefon, hvoraf flere og flere er udstyret med både GPS, kamera, video og internetadgang. Børnene er vante brugere af denne teknologi, og det åbner rigtig mange muligheder for at hente oplysninger, dokumentere og kommunikere på farten, eksempelvis i forbindelse med museumsbesøg eller naturfagsekskursioner til skov eller sø. Tilsvarende anskaffer mange skoler i dag billige digitale videokameraer, som børnene kan bruge som led i undervisningen. Fælles for de to eksempler er, at der er tale om billige, lettilgængelige og brugervenlige teknologier, der naturligt vinder indpas i forskellige undervisningssituationer i takt med, at elever og lærere eksperimenterer med mulighederne. BUSINESS CASENS OPSTILLING AF INVESTERINGSBEHOV OG RESSOURCEMÆSSIGT POTENTIALE Der opereres i den opstillede business case med en årlig investeringsramme, der dækker både anlæg og drift inden for hver af de opstillede poster. Der er således ikke skelnet mellem anlægsbudget og driftsbudget, som det ellers er kommunal praksis. Der er to årsager til den valgte fremgangsmåde: For det første er der tale om et omfattende omstillingsprojekt, hvor ressourceforbruget til organisatorisk og kompetencemæssig udvikling udgør en 17\n22 meget væsentlig del af den samlede business case. Tilsvarende betyder den hastige teknologiske udvikling, at it-infrastrukturen konstant vil skulle fornys og opgraderes og det vil der fremover fast skulle afsættes midler til. Samtidig er det Rådets vurdering, at kravet fra forældre, politikere, erhvervsliv og den øvrige omverden går i retning af en folkeskole i konstant udvikling. Der er derfor på en række områder ikke tale om engangsinvesteringer, men om en mere permanent omdisponering af ressourcerne på området. For det andet kan den enkelte kommune på stort set alle de anviste områder vælge forskellige strategier for anskaffelse. Det gælder såvel rækkefølgen og omfanget af investeringerne som valget af finansieringsmodel, der især i relation til den teknologiske infrastruktur kan spænde fra almindelige anskaffelser over leasing til forskellige former for partnerskabsmodeller og løsninger baseret på outsourcing. Business casen opererer endvidere med et samlet skøn over det økonomiske potentiale, der kan realiseres ved en omlægning på hvert af de fire indsatsområder. Det er selvsagt en forudsætning, for at de beskrevne gevinster kan realiseres, at der på en række områder foretages en række nødvendige investeringer. Det betyder i sagens natur, at business casen i de første par år af den skitserede omstilling vil være negativ, fordi en væsentlig del af det økonomiske potentiale knytter sig til lønsum, der ikke vil kunne frigøres allerede i omstillingens startfase. Størrelsen af de ufinansierede initialinvesteringer vil kunne reguleres på tre måder: For det første vil den enkelte kommune kunne tilrettelægge en trinvis igangsættelse af omstillingen over en flerårig periode. For det andet er der allerede i dag afsat midler til undervisningsmaterialer, skole-it samt efteruddannelse og pædagogisk udvikling. Det betyder, at dele af omstillingsprojektets investeringsbehov vil kunne findes alene ved en politisk prioritering inden for disse budgetposter, og at kommunen derfor vil kunne 18\n23 igangsætte en omstillingsproces uden i første omgang at skulle omprioritere lønsum. I business casen regnes der med, at der alene på disse budgetposter kan disponeres knap 14 mio. kr. svarende til næsten en tredjedel af business casens samlede årlige investeringsbehov. For det tredje betyder aldersprofilen for lærerkorpset i langt de fleste kommuner, at der hvert af de kommende år alene i kraft af naturlig afgang vil blive frigjort lønsum, som vil kunne disponeres anderledes, hvis der træffes beslutning om et større omstillingsprojekt. I det følgende uddybes hvert af de fire indsatsområder i business casen. 19\n24 INDSATSOMRÅDE 1: MÅLRETTET BRUG AF BLANDET LÆRING OG INTELLIGENTE VÆRKTØJER Dette afsnit beskriver potentialerne i at erstatte almindelig klassebaseret undervisning med nye læringsformer baseret på en øget brug af digitale værktøjer. Afsnittet giver således tre konkrete forslag til, hvordan undervisningen af folkeskoleelever kan tilrettelægges anderledes: Virtuelle holddannelser Intelligent færdighedstræning Samlet strategi for digitale læringsmidler Forudsætningen for de tre eksempler er, at der sideløbende arbejdes målrettet med vidensdeling og kompetencer, samt at den nødvendige it-infrastruktur er tilgængelig (jf. indsatsområde 3 og 4). VIRTUELLE HOLDDANNELSER I en række fag som eksempelvis matematik, dansk og engelsk kan udvalgte dele af undervisningen gennemføres ved hjælp af virtuelle holddannelser for elever fra samtlige kommuner i skolen. Undervisningen for de virtuelle hold kan afvikles som distanceundervisning via videokonference under ledelse af en lærer fra én skole. Undervisningen på de virtuelle hold vil også kunne gennemføres med udgangspunkt i færdigproducerede undervisningsforløb bestående af instruerende videoklip, interaktive spil, lydstumper, tekst, animationer og skriftlige input fra eleven. I begge tilfælde vil de virtuelle hold få støtte af en lærer på den lokale skole. Derudover vil eleverne kunne hente støtte i et fælles chatrum, hvor eleverne på tværs af hele kommunen kan bruge hinanden til svar på spørgsmål og løsning af konkrete opgaver. Et virtuelt engelskhold kan eksempelvis omfatte samtlige elever i 7. klasse. Alternativt kan de virtuelle holddannelser bruges i arbejdet med undervisningsdifferentiering. Det kan gøres ved at sammensætte de virtuelle hold på baggrund af 20\n25 elevernes individuelle kompetencer på tværs af eksempelvis kl. eller kl. Målet er først og fremmest at kunne frigøre lærerressourcer i en række fag, der er egnede til denne undervisningsform. Derudover vil brugen af virtuelle holddannelser kunne afhjælpe mangel på specifikke lærerkompetencer i udkantsområder eller gøre det muligt at oprette mere specialiserede valgfag ved at samle elever med samme interesse på tværs af skoler. INTELLIGENT FÆRDIGHEDSTRÆNING Dele af undervisningen i folkeskolen har fokus på træning af konkrete færdigheder, eksempelvis retstavning, grammatik og basale regnekundskaber. Inden for disse områder vil elevernes færdighedstræning ved hjælp af digitale selvlæringsværktøjer kunne tilrettelægges på en ny måde. Brugen af digitale værktøjer i færdighedstræningen åbner en række muligheder: For det første betyder en digital registrering af den enkelte elevs svar, at det bliver muligt at automatisere opgaveretningen med deraf følgende sparet lærertid på trivielle retteaktiviteter. For det andet kan eleven i kraft af den automatiserede opgaveretning få feedback på sit arbejde med det samme og en række konkrete anvisninger til, hvad eleven kan gøre bedre, kan knyttes til tilbagemeldingen. Endelig får læreren med kopi af opgaveløsningen fra samtlige elever i klassen et overblik over niveauet blandt eleverne og dermed bedre mulighed for at tilrettelægge undervisningen. Der er allerede i dag udviklet en vifte af teknologier og løsninger, der understøtter denne form for selvlæring. Der findes således en række dedikerede førstegenerationsløsninger inden for enkelte fag som matematik og engelsk. Nogle ligger frit tilgængeligt på internettet, andre er en del af licensbelagt undervisningssoftware. Derudover findes der en række teknologier i form af generiske værktøjer til udarbejdelse af 21\n26 spørgeskemaer og online-quizzer, som med det rette didaktiske indhold relativt let vil kunne bruges i denne sammenhæng. SAMLET STRATEGI FOR DIGITALE LÆRINGSMIDLER En omstilling af folkeskolen til en vidtgående brug af blandede læringsformer og intelligente værktøjer kræver en samlet strategi for modelkommunens indkøb og brug af læringsmidler. Koordination på tværs af de enkelte skoler og fag er nødvendig, for at der kan tages et afgørende skridt fra analoge lærebøger til digitale undervisningsmaterialer. I dag er den gennemsnitlige investering i undervisningsmaterialer på kr. pr. skoleelev pr. år og af denne anvendes kun knap 5% til digitale læringsmidler 3. Samtidig kritiseres en række af de digitale læringsmidler særligt udviklet til folkeskolen for at være både for dyre og for komplicerede at anvende 4. Omvendt er der en konstant udvikling på området, og meldinger fra flere e- læringsproducenter og undervisningsforlag indikerer, at udbuddet af digitale læringsmidler vil blive markant styrket i løbet af de kommende måneder. Samtidig indikerer forsøg med blandede læringsformer og digitale undervisningsmidler fra både Danmark og udlandet, at der på flere planer sker en glidning i opfattelsen og brugen af undervisningsmaterialer, når der satses på en digital læringsplatform. Det handler dels om bevægelse i retning af langt større brug af ikke-didaktiske undervisningsmaterialer, dels om sidestilling af forskellige medier, så lyd og video vinder indpas på linje med skrift og tale 5. 3 DREAM, Digitale læringsressourcer i folkeskolen og de gymnasiale ungdomsuddannelser, DREAM, Digitale læringsressourcer i folkeskolen og de gymnasiale ungdomsuddannelser, 2009; Månedsmagasinet Undervisere, Temanummer om Skattefinansierede it-læremidler, januar Fælles mål 2009 faghæfte 48, It- og mediekompetencer i folkeskolen, 2010; DREAM, Digitale læringsressourcer i folkeskolen og de gymnasiale ungdomsuddannelser,\n27 Modelkommunens satsning på digitale læringsmidler vil blive væsentligt styrket, hvis der på nationalt niveau udarbejdes en strategi for frikøb og tilgængeliggørelse af digitale læringsmidler (jf. nedenstående boks). NATIONAL STRATEGI FOR DIGITALE LÆRERMIDLER Der bør tages initiativ til, at der på nationalt plan udarbejdes en samlet strategi for digitale læringsmidler, hvor regering og kommuner sammen med andre interessenter som forlag, itleverandører og eksperter sikrer, at kommuner og skoler får let og billig adgang til digitalt undervisningsmateriale af høj kvalitet på tværs af samtlige fagområder. Det nationale initiativ skal baseres på en kortlægning af de eksisterende danske og udenlandske læremidler i forhold til de behov for undervisningsmidler som den digitale skole har. I en række fag og inden for en række færdigheder vil kortlægningen vise, at der allerede er et tilstrækkeligt udvalg af læremidler i høj kvalitet. På andre områder vil der helt givet være behov for at igangsætte en målrettet indsats for at få udviklet digitale læremidler. Den nationale indsats kan eksempelvis bestå af en række initiativer fra egentlige nationale udbud over SKI-rammeaftaler til puljeordninger, der kan skubbe til efterspørgslen. Nationale udbud eller brug af SKI-rammeaftaler kan især være velegnet på områder, hvor der skal udvikles egentlige sammenhængende digitale læringsforløb inden for sprog, samfunds- og naturfag. Nationale udbud kan evt. omfatte udvikling af flere digitale læresystemer inden for samme fagområder for at sikre valgfrihed og metodefrihed i undervisningen. Endelig kan der være behov for at etablere midlertidige puljeordninger, som kan støtte udviklingen af digitale læremidler, eksempelvis ved at kommuner kan hente støtte til investeringer i digitale læringsmidler under forudsætning af, at investeringen indgår i en samlet omstillingsplan. 23\n28 INVESTERINGSBEHOV OG RESSOURCEMÆSSIGT POTENTIALE Det er Rådets vurdering, at det ressourcemæssige potentiale ved en målrettet brug af blandede læringsformer og intelligente værktøjer i modelkommunen tilsammen vil være på 39 årsværk svarende til 7,6% af kommunens i alt 515 fuldtidslærere og knap 26 mio. kr. ud af kommunens samlede lønsum til lærere i folkeskolen. Potentialet knytter sig til frigørelse af lærerressourcer i mere end undervisningstimer 6 pr. år som følge af en anderledes tilrettelæggelse af undervisningen eksempelvis gennem distanceundervisning, selvlæringsforløb og andre innovative læringsforløb. Nedenstående tabel viser fordelingen af frigjorte undervisningstimer på de fag, der indgår i Rådets beregning. Frigjorte undervisningstimer fordelt på fag pr. uge pr. år Dansk 319 timer timer Engelsk 91 timer timer Fransk 53 timer timer Matematik 176 timer timer Tysk 53 timer timer I alt 692 timer timer Beregningen af det ressourcemæssige potentiale ved en målrettet brug af blandet læring, intelligente værktøjer og innovative undervisningsforløb er foretaget ud fra følgende forudsætninger: Der anvendes kun blandede læringsformer i fag med mere end to undervisningstimer pr. uge i gennemsnit. Samtidig skal eleverne være godt i gang med både skoleforløb og de konkrete fag, før der introduceres blandede læringsformer med højere elev-lærer-ratio. Konkret omfatter beregningen derfor dansk og matematik fra 4. til 10. klassetrin, engelsk fra 5. til 10. klassetrin samt tysk og fransk fra 8. til 10. klassetrin. 6 Der regnes i business casen med klokketimer á 60 minutter. 24\n29 Maksimalt halvdelen af undervisningen inden for et fag kan omlægges til blandede læringsformer med højere elev-lærer-ratio. Der er regnet med tilstedeværelse af 1 lærer pr. skole til at føre tilsyn og bistå eleverne lokalt i forbindelse med distanceundervisning og selvlæringsforløb. Det er endvidere en afgørende forudsætning for ovenstående omlægning af undervisningen i folkeskolen, at det organisatoriske, kompetencemæssige og teknologiske fundament er på plads. Dette vil kræve en række investeringer i digitale læringsmidler, udvikling af nye læringsforløb samt opkvalificering af lærerne. På grund af den fortsatte samfundsmæssige og teknologiske udvikling er det som tidligere nævnt forudsat i beregningen, at såvel investeringer i skolernes teknologiske infrastruktur som opkvalificering af lærere vil være en løbende proces, der kræver fortsatte investeringer. Nedenstående tabel opsummerer Rådets estimat for det årlige investeringsbehov i relation til anskaffelse, udvikling samt lokal tilpasning og brug af digitale læringsmidler og intelligente værktøjer. Blandet læring og intelligente værktøjer Adgang til digitale undervisningsmidler (licenser) Anskaffelse og vedligehold af intelligente værktøjer og digitale læringsteknologier Adgang til indholdsdatabaser, eksempelvis hos DR, TV2 og BBC Lokal tilpasning af intelligente værktøjer og undervisningsteknologi Lokal udvikling og tilpasning af nye læringsforløb Total Omkostning pr. år 3,0 mio. kr. 5,0 mio. kr. 1,0 mio. kr. 3,0 mio. kr. 3,0 mio. kr. 15,0 mio. kr. Opgørelsen af investeringsbehovet er foretaget med følgende forudsætninger: 25\n30 Der er regnet med årlige udgifter på 3,0 mio. kr. til indkøb af digitale undervisningsmaterialer. Dertil kommer årlige udgifter til udvikling, drift og vedligeholdelse af intelligente værktøjer og andre nye undervisningsteknologier på 5,0 mio. kr. I alt svarer det til godt kr. pr. elev, der er omfattet af de nye undervisningsformer. Erfaringer fra Carnegie Mellonuniversitetets Open Learning Initiative viser, at det koster op mod 1,5 millioner kroner at udvikle et samlet state-of-the-art kursusmodul for et fag og omkring kr. at optage, redigere og kvalitetssikre videoforelæsninger, der kan streames via internettet 7. Der er i nærværende business case regnet med, at der tages nye undervisningsformer i brug i fem fag. Der er regnet med årlige udgifter på 1,0 mio. kr. for abonnementer og adgang til indholdsdatabaser i bred forstand svarende til godt 500 kr. pr. elev, der er omfattet af de nye undervisningsformer. Der er regnet med udgifter på 2 x 3,0 mio. kr. til frikøb af lærere og pædagogiske specialkonsulenter samt indkøb af særlig pædagogisk bistand i forbindelse med udvikling og tilpasning af nye undervisningsforløb samt lokal tilpasning af intelligente værktøjer og ny teknologi. Dertil kommer omkostninger til omlægning af det organisatoriske setup samt til it-infrastruktur (disse omkostninger er behandlet under indsatsområderne 3 og 4). 7 The New York Times, An Open Mind, 8. april\n31 INDSATSOMRÅDE 2: NYTÆNKNING AF SPECIALUNDERVISNINGEN Dette afsnit beskriver, hvordan dele af specialundervisningen kan nytænkes ved hjælp af digitale værktøjer. Det er Rådets vurdering, at der er både fagligt, socialt og ressourcemæssigt gode grunde til, at elever med læse- og skrivevanskeligheder samt elever med generelle indlæringsvanskeligheder i videst muligt omfang undervises sammen med deres kammerater fra den almindelige folkeskoleklasse. Folkeskolens specialundervisning er rettet mod en gruppe af elever med meget forskelligartede behov, hvorfor tilbuddet omfatter en række forskellige undervisningsformer fra individuelle støttelærere i den normale undervisning til egentlige specialklasser og institutioner. Knap elever modtog i skoleåret en eller anden form for specialundervisning svarende til 8,4% af samtlige folkeskoleelever. Tallet har i de seneste år været stigende, og da specialundervisningen derfor udgør en stadig større andel af de samlede udgifter til folkeskolen er det i en situation med begrænsede ressourcer også nødvendigt at se på mulighederne for at gøre tingene anderledes på dette område 8. Nedenstående figur viser fordelingen af elever på årsagen til deres henvisning til specialundervisning. 8 UNI-C Statistik & Analyse, Specialundervisning i folkeskolen skoleåret 2008/09 27\n32 Elever i specialundervisning fordelt på henvisningsårsag 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Generelle indlæringsvanskeligheder Læse- og skrive vanskeligheder Udviklingsforstyrrelser Social og miljøbetingede vanskeligheder Tale- og sprogvanskeligheder Andet Uoplyst Som det fremgår af figuren, er børn med læse- og skrivevanskeligheder samt børn med generelle indlæringsvanskeligheder to af de største grupper inden for specialundervisningen. Tilsammen omfatter de to grupper knap 40% af alle elever, der modtager specialundervisning. Omsat til Rådets modelkommune betyder det, at der i alt er 475 elever i specialundervisningen, hvoraf 187 falder inden for en af de to ovennævnte grupper. Nedenstående tabel viser fordelingen af modelkommunens 187 elever med enten læse- og skrivevanskeligheder eller generelle indlæringsvanskeligheder på henholdsvis specialundervisning i normale folkeskoleklasser og undervisning i specialklasser. Antal elever i specialundervisning for modelkommune Specialklasser Normalklasser Læse- og skrivevanskeligheder 12 elever 62 elever Generelle indlæringsvanskeligheder 92 elever 24 elever Erfaringer og undersøgelser viser, at de to elevgrupper i vid udstrækning kan have glæde af it-understøttet undervisning, 28\n33 intelligente værktøjer og læringsformer, der inkluderer medieformer som lyd, video og interaktive spil 9. Samtidig viser flere undersøgelser af og personlige beretninger fra elever, der modtager specialundervisning, at det har meget stor betydning for den enkelte elevs sociale trivsel og dermed elevens mulighed for at tilegne sig viden og sociale kompetencer at han eller hun bevarer så stor en tilknytning som muligt til sin almindelige folkeskoleklasse 10. Endelig er undervisningen i specialklasser væsentlig mere ressourcekrævende end den almindelige undervisning i folkeskolen 11. I det følgende skitserer Rådet to konkrete elementer i en model for, hvordan en sådan nytænkning af specialundervisningen kan tilrettelægges: Individuelt tilpasset undervisning via digitale værktøjer Personlig støtte fra virtuelt speciallærerkorps Forudsætningen for at dette kan lade sig gøre, er imidlertid, at de rette læringsmidler, værktøjer, undervisningsformer og individuelle støttetilbud er til stede. INDIVIDUELT TILPASSET UNDERVISNING VIA DIGITALE VÆRKTØJER Digitale værktøjer og læringsmidler åbner for en langt højere grad af individuelt tilpassede læringsforløb. Med blandede læringsformer, der inkluderer lydoptagelser, videoklip og interaktive spil, får den enkelte elev således flere forskelligartede indgange til at tilegne sig viden. Samtidig får eleven kontrol over egen indlæring i kraft af mulighederne for at gentage enkeltelementer i 9 EMU Danmarks undervisningsportal, Nationalt Videnscenter for Læsning 10 Ordblindeforeningen, Jeppes historie, EMU Danmarks undervisningsportal, 11 Uni-C, Specialundervisning i folkeskolen skoleåret 2008/09; KL, Analyse af den kommunale udgiftsudvikling ,\n34 undervisningen og søge tilbage til tidligere lektioner, når der er adgang til disse som streamet lyd eller video. Endelig kan specialværktøjer som eksempelvis højtlæsningsprogrammer og software til ordgenkendelse og stavehjælp styrke den enkelte elevs selvhjulpenhed og indlæring. PERSONLIG STØTTE FRA VIRTUELT SPECIALLÆRERKORPS Selv med adgang til individuelt tilpassede læringsforløb og de rigtige støtteværktøjer vil langt de fleste elever med læse- og skrivevanskeligheder eller generelle indlæringsvanskeligheder med regelmæssige mellemrum gå i stå eller have brug for personlig støtte som led i undervisningen. Ved at etablere et virtuelt speciallærerkorps kan elever med behov for specialundervisning modtage personlig støtte, mens de indgår i undervisningsforløb sammen med deres almindelige folkeskoleklasse. Det virtuelle speciallærerkorps fungerer på den måde, at en række lærere med speciallærerkompetencer via nettet følger undervisningen hos de elever, der har behov for støtte. Da undervisningsmidlerne er digitale, har speciallærerne mulighed for virtuelt at se over skulderen på den enkelte elev. Samtidig kan speciallærer og elev kommunikere ved hjælp af videochat, så eleven har mulighed for at stille uddybende spørgsmål til undervisningen. INVESTERINGSBEHOV OG RESSOURCEMÆSSIGT POTENTIALE Det er Rådets vurdering, at det ressourcemæssige potentiale i den ovenfor skitserede nytænkning af specialundervisningen for modelkommunen tilsammen vil være på 12 årsværk svarende til 15% af kommunens i alt 85 fuldtidsbeskæftigede inden for specialundervisning og mere end 8 mio. kr. ud af kommunens samlede lønsum på folkeskoleområdet. Potentialet knytter sig til mulighederne for ved hjælp af teknologiske hjælpemidler at øge kapaciteten i specialundervisningen, når det gælder elever med læse- og skrivevanskeligheder samt generelle 30


Home MASKINER Bernards Jordloppe 75kg\nBernards Jordloppe 75kg\nType Bernards Jordloppe 75kg\nBERNARDS jordloppen EMS75 har høj centrifugalkraft og hastighed, der bidrager til dyb og effektiv komprimering. Det slankere design letter håndteringen tæt på vægge, stopler og smalle steder. Udstyret med en ny 4-takts motor 149cc der er specielt udviklet til brug på jordlopper, får jordloppen den nødvendige kraft, kombineret med høj manøvrekontrol, lav støj og emission.\nEMS75 er let at starte, da startsnoren er placeret let tilgængeligt bag på maskinen, således at jordloppen ikke kommer ud af balance under opstarten. Dertil er karburatoren let tilgængelig, når der skal gives choker, ligesom luftfiltret kan skiftes uden værktøj. der er også monteret et speciel grovfilter før finfilteret dette gør motoren holder løngere ,Jordloppen er meget vibrationsfri og dermed ikke udmattende at gå med over en længere periode.\nJordloppen er et alsidigt komprimeringsværktøj, der er udviklet til arbejde på sammenhængende og granulært jord (eksempelvis silt, sand, grus og ler). EMS75 er nem at håndtere i alle faser af drift og er pålidelig under alle forhold. Den virker lige godt uanset, hvornår og hvor ofte den bruges.\nVarenummer : 0307 3300\nmotor : 4takt 149cc 4HK\nSlagenergi : 14kn\nSlaglængde : 40-80mm\ntank, brændstof : 3Ltr.\nfod : 330x285mm\nDB nummer : 2081518\nEAN : 5706236330076


Sirene Golf Hotel - Belek, Antalya, Tyrkiet\nSirene Belek Beach\nSirene Belek Spa\nSirene Belek Aerial View\nAspendos Night Club\nsirene belek hotel restaurants\nNår du drømmer om din særlige ferie, måske du billede en lang sandstrand privat strand, luksuriøse fem stjernet indkvartering sæt blandt træer og smukke haver, smage med duft af fyrretræ. Nå her er det - Sirene Golf og Wellness. Fra det øjeblik, vores chauffør indsamler dig fra lufthavnen, vil du vide, at dette vil være en ferie at huske.\nIndkvarteringen er meget speciel, uanset om du vælger et værelse, jakkesæt eller en villa, alle kommer med den samme høje standard af inventar; luksus og komfort er nøglen, og mange har havudsigt fra deres altaner eller terrasse. Satellit-tv er selvfølgelig et must, som er air-condition / varme. Der er også værelser til fysisk handicappede\nVi giver dig et valg af fire golfbaner blot fem minutter fra byen, nås med den gratis bus. Vælg dit golf pakke på to til fem runder og derefter nyde enten Pasha, Tat, nationalt eller Sultan. Hvert kursus er fantastisk smukke med mange funktioner, der vil teste din evne; herunder 18 til 27 huller på Tat, hvor det er muligt at have et andet arrangement af ni hullers spil. Konkurrence standard kurser med vidunderlig klubhuse vil forlade du ønsker for ingenting.\nDen Sanitas Spa vil overgå dine forventninger med indendørs pool, massagerum og tyrkisk bad. Personalet virkelig ved, hvordan man lindre spændinger og stress, der sikrer, at du forlader følelse helt forynget. Gå til stranden med sin vandsportscenter, vel vidende at solsenge, parasoller og håndklæder. Børn er godt taget sig af, da de har deres egen klub.\nAften spisning og underholdning er meget speciel, med førsteklasses kokke forbereder friske fødevarer fra hele verden for den fantastiske restauranter. Der er et valg af syv barer, herunder den Blacky bar og diskotek, hærfuglen Golfspillere Bar og den olympiske for dem af jer, der nyder et spil snooker. Et must at besøge, er Cafe Turk hvor du kan prøve tyrkisk stil drikkevarer og køkken. Barm specialiserer sig i at skabe eksotiske cocktails til at sikre mange vidunderlige aftener og et mindeværdigt ophold.


To tommelfingre op til kampagner, der skal forbedre forholdet mellem motionscyklister og bilister, lyder det fra Dansk Cyklistforbund. Direktør Klaus Bondam opfordrer desuden kommuner til at blande sig i de værst ramte områder.\nArkivfoto fra cykelløb i Hammel. Fold sammen\nMandag d. 11. maj 2015, kl. 16.47\nMere fokus på sammenstødene blandt motionscyklister og bilister er en rigtig god idé.\nSådan lyder meldingen fra Dansk Cyklistforbunds direktør, Klaus Bondam, oven på nyheden om, at både Danmarks Cykle Union og DGI samt politiet lancerer kampagner, der skal fokusere på konflikterne på asfalten.\n»Vi ved fra forskellige undersøgelser, at der er nogle udfordringer med adfærden og lovlydigheden blandt motionscyklister. Det er klart, at de også skal tage deres del af ansvaret. Og så er det vigtigt at huske på, at det skal bilisterne jo også,« siger Klaus Bondam, der understreger:\n»Der skal ikke være et sekunds tvivl om, at vi mener, at cyklister skal overholde færdselsloven. Men det er hverken min, Cyklistforbundet eller andre civile organisationers opgave at håndhæve loven. Det er nu engang politiets opgave. Derfor synes jeg, det er rigtig fint, at politiet går ind og ser på det her.«\nEn af de hyppige situationer på landevejene, der ender i konflikt, er, når motionscyklisterne cykler ude på vejen i stedet for på cykelstierne.\n»Man kan diskutere, om der er nok cykelstier, og det synes vi jo ikke, der er. Vi kunne sagtens pege på mange flere steder, hvor der er behov for cykelsti,« siger direktøren.\n»Men når det så er sagt, kunne man godt opfordre nogle af de kommuner med rigtig meget motionscykling til at kigge på, om der er nogle veje, som kommunen i højere grad vil anbefale motionscyklisterne at tage, fordi der er bedre plads eller mindre biltrafik end på andre veje,« tilføjer Klaus Bondam.\nMed eller uden kommunerne skal der i hvert fald ske noget på området:\n»Det er en krig derude, og det bør det ikke være,« siger han.


Det siger kunderne – SR Service\nHvorfor vælge SR Service?\nVi takker for kundernes positive tilbagemeldinger. Her er et uddrag af dem:\n“Vi er meget tilfredse med den vedligeholdelse SR Service udfører i vores gård. Da de overtog fik vedligeholdelsen et kæmpe løft og det niveau er blevet fastholdt Bestyrelsen skal ikke følge op på det der sker – det klarer SR Service. De skaffer også gode håndværkere og sikrer, at vi får det vi betaler for, og vores henvendelser bliver behandlet hurtigt og professionelt.\nVi oplever at vores gård har en vedligeholdelsesstandard som alle er glade for, og vi betaler gladeligt lidt ekstra for at få denne høje service – den er alle pengene værd.”\nGårdlauget Tre Høje\n” I mere end 20 år har vores forening haft et tæt og loyalt samarbejde med SR Service. De er en uvurderlig samarbejdspartner for bestyrelsen i forhold til det daglige arbejde. SR Service står for alle viceværtsopgaver inkl. rekvirering, koordinering og opfølgning på diverse håndværkere, kommunikation med beboerne ved fx vandskader eller andre reparationer, vedlighold af varmecentralen, renholdelse af fællesarealer, snerydning, storskrald og dagrenovation, opsyn med fælles vaskeri, generelt opsyn med ejendommen og meget mere. Herudover står SR Service for renhold i vores gårdanlæg som vi deler med fire andre ejendomme.\nSR Service holde bestyrelsen orienteret om bygningens generelle stand og vender alle tiltag med os inden arbejdet sættes igang. Samtidig står SR Service for koordinering af håndværkere ved mindre anlægsarbejder – lige fra indhentning af tilbud til det færdige arbejde leveres.\nSR Service leverer altid et godt og reelt kvalitetsprodukt som sparer bestyrelsen for meget arbejde. Derfor kan vi kun give SR Service og deres medarbejdere de varmeste anbefalinger.\nHos SR Service er vores andelsboligforening i de bedste hænder!\nAB Tåsingegård, Østerbro\n“Før vi ansatte SR Service skiftede vi jævnligt vicevært pga. dalende kvalitet. Efter mere end fem år er vi stadig fuldt ud tilfredse med Jens og hans medarbejdere.\nKvaliteten af det aftalte holder, men næsten vigtigere er, at vi løbende får kreative løsningsforslag som gør at vores ejendom fortsat er attraktiv. Jens nævner altid hvad det koster, så vi ved hvad vi skal betale for. Virkelig en fantastisk mer-service!\nVi vil til enhver tid anbefale SR Service som serviceleverandør.\nEjerforeningen EF Bakkebo, Østerbro\n+45 40 74 82 98\nCopyright © 2021 SR Service. Alle rettigheder forbeholdes.\nVores hjemmeside bruger cookies til at optimere din oplevelse af siden. Vi antager at du accepterer vores privatlivspolitik når du bruger siden. X AcceptérLæs privatlivspolitik


Kryds- og linjelaser - TROTEC\nKryds- og linjelaser Home\nDu er her: trotec.com - Produkter & Tjenester - Værktøj - MÅLEVÆRKTØJER - Kryds- og linjelaser\nKrydslinjelaser og linjelaser fra Trotec\nLasermåleværktøjer til nivelleringsarbejde og præcis justering\nKrydslinjelasere er uundværligt måleværktøj til håndværkere og gør-det-selv-folket. Glem vaterpas og blyant, når det drejer sig om nivelleringsarbejde og præcis tilretning af borepunkter, billeder, reoler og andre genstande. Sats på laserpræcision fra Trotec.\nSådan fungerer krydslinjelaser-måleapparater\nKrydslinjelasere som BD5A projicerer straks efter tænding to laserlinjer, der står i ret vinkel på hinanden, i rummet, på gulvet eller i loftet. Ujævnheder i underlaget udlignes automatisk af den integrerede selvnivellering, så horisontale og vertikale linjer danner et perfekt tilrettet laserkryds på få sekunder. Ved behov kan der skiftes fra krydslinjeprojektion til enkeltlinjeprojektion, så der kun projiceres en horisontal eller en vertikal linje. De 100% nøjagtige projektionslinjer gør det muligt at arbejde fejlfrit, også på længere afstande. Med den indbyggede hældningsfunktion kan der desuden laves diagonale laserlinjer, hvilket er optimalt til arbejde i trappeopgange.\nKrydslinje- og linjelasere er ikke kun yderst kompakte og praktiske, men de er også næsten universelt anvendelige. De kan for eksempel anvendes til præcis bestemmelse af borehuller eller til justering af billeder, køkkenreoler og andre genstande. Når de anvendes i mørtelfrit elementbyggeri kan skinner og lægter justeres og placeres optimalt i forhold til hinanden. I forbindelse med fliselægning og tapetseringsarbejde sørger linjelaseren ligeledes for en klar linje.


PH: Fandens oldemor – Af Klaus Rothstein\nPH: Fandens oldemor\nPosted bykro\t 18.9.2015 13.11.2015 Leave a comment on PH: Fandens oldemor\nWeekendavisen den 18. september 2015.\nMor og søn. Ina-Miriam Rosenbaum er i sit karismatiske es i kabaretkoncert om Agnes Henningsen og lys- og visemageren PH.\nKys det hele fra ham\nJeg er lige cyklet hjem gennem København i den første kølige efterårsskarphed, mens jeg nynnede, at selv en storby har sin sexappeal. Herhjemme har jeg sat mig ved ellipsebordet i PH-lampens halvdunkle skær i rækkehuset, som er tegnet af PH’s navne- og fagfælle, Thorkild Henningsen. Jeg går og venter på, at Hans Hertels udvalg af PH’s kulturkritik, Gennem gyngende landskaber, snart udkommer. Gad vide, hvad han ville have skrevet om klimakrisen? Den ville han måske afvise blankt (”naturen, det billige skidt”)? Nemt nok at vide, hvad han ville have skrevet om flygtningene.\nPH mig her, PH mig der, PH mig alle vegne. Det skaldede kulturradikale æg med briller bobler i mig lige nu, for jeg har lige mødt ham, genopstået for en aften i Valby, både ham og hans mor, forfatteren Agnes Henningsen.\nDet er dygtige, stilsikre og velsyngende Ina-Miriam Rosenbaum, der inkarnerer de to i Fandens oldemor. En musikalsk’ dialog mellem PH og hans mor. Her får vi ikke alene en række fortolkninger af de uendeligt fine viser, som flød fra PH’s hånd, vi får også en komprimeret dobbeltlevnedsbeskrivelse. Agnes hyldede, som senere sin søn, den frie kærlighed og det fornuftige ægteskab, og lille Poul var derfor resultatet af en affære. Han håbede, at det var Georg Brandes, og frygtede, at det var Jeppe Aakjær, der var hans far. Men så var det bare Carl Ewald, ak ja.\nSkuffelser skal man ikke samle på, men de gør sig godt på en scene, for eksempel da Johannes V. Jensen og hans kone kommer til kortaften hos Agnes. Den gamle skåler for værtinden, som er indstillet til en kunstnerplads på finansloven. Så ringer telefonen. Det er ministeren, der lakonisk meddeler, at Rigsdagen stemte imod. De mener at forfatterskabet er ‘fordærveligt’. Kun Edvard Brandes stemte for. Ak ja en gang til.\nIna-Miriam Rosenbaum er tæt på fremragende som både PH og Agnes – og som Liva! – og det musikalske akkompagnement er i fuldkommen sikre hænder hos Emil de Waal, August Rosenbaum og Gustaf Ljunggren. Til gengæld fungerer rammen om forestillingen, hvor musikerne rigger scenen til og Ina ”kommer for sent”, knap så godt. Det tilføjer heller ingen dramaturgisk substans, at der undervejs angiveligt ankommer Facebook-opdateringer med kommentarer fra publikum. Vi gider heller ikke rigtig vifte med de omdelte Dannebrog, når det handler om PH’s Danmarksfilm, som fik så ilde en medfart. Det er en række overflødige påfund.\nNår forestillingen er værst, er der slet og ret for lidt af PH selv og for meget forsøg på at sætte ham i relation til nutiden gennem musikernes replikker. Når forestillingen er bedst, er Ina-Miriam Rosenbaum i sit karismatiske es. Jeg ville have foretrukket den ægte, uforfalskede og ubeskårne vare hele vejen igennem, og måske hellere på en meget mere intim scene, for cabaretstemningen går lidt fløjten i teatersalen. Jeg ville hellere have siddet ved et cafébord og drømt mig tilbage til verden af i går, for for fandens oldemor, hvor kunne PH skrive satiriske og skønne viser med bund og budskab om rejsen mellem bord og seng, politik, moral og den offentlige mening. Og der står Ina-Miriam Rosenbaum så og giver den ganske kongenialt én på kundskabspumpen med en versionering, der i ånd, stil og tone er gennemført PH’sk. Hun kysser sgu det hele fra ham.\nPS. Dagen efter landede Hans Hertels PH-udvalg i min postkasse. Her kan man læse både vise og tale fra Poul til mor Agnes!\nFandens oldemor. Off Off/Produktion gæstespil på Teater V, Valby. Til den 20. september.\nPosted bykro 18.9.2015 13.11.2015 Posted inTeateranmeldelser\nBertolt Brecht: I byernes jungle


Bløde færdigheder på arbejdspladsen - Dropbox\nLær om bløde færdigheder, hvad de er, og hvorfor de er så vigtige for succes på arbejdspladsen.\nAt ansætte den mest erfarne kandidat kan virke som den mest logiske og fornuftige beslutning; men der er meget mere end kvalifikationer og erfaring, der har betydning for at være godt teammedlem. At forstå forskellen mellem bløde og hårde færdigheder, og hvorfor bløde færdigheder er absolut nødvendige, er afgørende for at etablere et stærkere og mere effektivt team.\nI takt med at virksomheden udvikler sig i et hurtigt tempo, og det traditionelle koncept "karriere" skifter og omformes, bliver de overførbare færdigheder, der kan anvendes i ethvert job og enhver branche, kun vigtigere hver dag.\nMens hårde færdigheder i lang tid blev betragtet som de mere "professionelle færdigheder", og bløde færdigheder blev betragtet som pynt på CV'et, har undersøgelser vist, at HR-personale nu om dage har tendens til at favorisere bløde færdigheder frem for hårde færdigheder, når de vælger det ideelle kandidat.\nHårde færdigheder er målbare, håndgribelige færdigheder, der, selvom de er vigtige i enhver jobtype, ikke ultimativt afgør, hvad en god medarbejder er. Hårde færdigheder henviser til tekniske evner, som matematik, læseforståelse, fremmedsprog og computerfærdigheder, for at nævne nogle få.\nBløde færdigheder er derimod personlighedstræk og egenskaber, der er mindre kvantificerbare, men lige så vigtige på arbejdspladsen og udenfor, hvis ikke mere. De er rodfæstet i adfærd, holdning og værdier.\nMens hårde færdigheder har større indflydelse på det arbejde, du producerer, hjælper bløde færdigheder med at udvikle personlige forbindelser og skabe en følelse af kultur og samfund på arbejdspladsen. Når det er sagt, har bløde færdigheder absolut en positiv indvirkning på det arbejde, du producerer, især ved samarbejde.\nBløde færdigheder er mere end bare at kunne komme godt ud af det med andre og have en positiv holdning. De vigtigste bløde færdigheder, som er anført nedenfor, kan være forbundet med hinanden og dele mange gensidige principper og anvendelser. Der er ikke nogen blød færdighed, som er den vigtigste, og listen vokser konstant, men disse er nogle af de mest værdifulde personlige egenskaber, der findes på den moderne arbejdsplads:\nListe over bløde færdigheder\nFølelsesmæssig intelligens sammenfatter mange af de vitale karakteristika ved bløde færdigheder fra konfliktløsning til sociale færdigheder, selvbevidsthed, medfølelse og empati.\nEn person med høj følelsesmæssig intelligens har evnen til at fortolke, forstå og håndtere følelserne hos både sig selv og dem, de arbejder sammen med. De kan håndtere og klare pres, mens de hjælper andre med at føle sig godt tilpas, og de forstår, hvordan deres adfærd kan påvirke deres arbejdsmiljø. Denne evne til at opbygge stærke interpersonelle relationer er en blød færdighed, der kan styrke dit teams produktivitet og ydeevne.\nEn stor del af følelsesmæssig intelligens er også at være god til at lytte. Aktiv lytning inspirerer til mere åben og produktiv kommunikation på arbejdspladsen og sikrer, at alle i teamet føler sig anerkendte, forståede og værdsatte.\nKommunikationsevner er afgørende på arbejdspladsen, ikke kun for at hjælpe med at skabe et åbent og indbydende miljø, men for at sikre, at det arbejde, du producerer, er fokuseret og klart.\nEt team, der ved, hvordan man kommunikerer godt, vil være mere effektivt, mere organiseret og mere tilpasset hinandens ideer og perspektiver. At have kommunikationsevner betyder ikke bare at have talegaver, det går langt ud over verbal kommunikation. Evnen til at kunne kommunikere komplekse ideer og formidle vigtige meddelelser med klarhed og kortfattethed, hvad enten det er talt, skrevet eller kommunikeret på anden måde, minimerer fejl og ineffektivitet.\nGodt samarbejde er simpelthen ikke muligt uden effektiv kommunikation. Det er især vigtigt, da eksterne, digitale arbejdsmiljøer bliver mere og mere udbredte, og stærke bløde færdigheder hjælper med at samle folk, selv når de arbejder eksternt. Værktøjer som Dropbox er designet til at lette og forbedre samarbejde og kommunikation, men det er vigtigst at sikre, at dem, som bruger værktøjerne, har de bløde færdigheder, der passer hertil.\n3. Samarbejde og respekt\nAt være en god holdspiller betyder at gå længere for at nå holdets kollektive mål. Det betyder at lægge egoet til side og virkelig tage sig af dem, du arbejder sammen med, tage de nødvendige skridt for at sikre, at teamet fungerer gnidningsfrit og sammenhængende, og sætte teamets interesser over dine egne. Holdspillere er åbne og ærlige over for hinanden, og de udviser pålidelighed og loyalitet på alle måder.\nGensidig respekt mellem dig og dine kolleger er helt afgørende. Det betyder at respektere forskellige synspunkter og meninger, respektere hver persons ansvar og respektere det arbejde, du udfører. En arbejdsplads uden respekt kan simpelthen ikke producere respektabelt arbejde.\nEvnen til at tilpasse sig nye miljøer og udfordringer er meget værdifuld. Uanset jobbet, virksomheden eller branchen skal vi altid forvente det uventede og have fleksibiliteten til at tilpasse os det, vi støder på. Uanset om det er at tilpasse sig ny teknologi, nye systemer og strukturer eller blot et nyt projekt, er alsidighed afgørende for ethvert teams succes.\nKreativitet er lige så vigtigt i et stadigt udviklende virksomhedsmiljø. At have evnen til at tænke kreativt og lægge strategi for innovative koncepter og ideer gør dig til et pålideligt og værdifuldt medlem af ethvert team. Nogle problemer kræver nye løsninger, og kreativitet er det, der driver innovation og fremskridt. Et team af kreative tænkere er et team, der er godt rustet til vækst og udvikling.\n5. Problemløsning og kritisk tænkning\nGode partnere til fleksibilitet og kreativitet er problemløsningskompetencer: Evnen til at dekonstruere problemer og tage øjeblikkelige, logiske handlinger for at løse dem. At vide, at dit team er klar og i stand til at lægge strategier for produktive, rationelle løsninger på uventede problemer, vil øge og inspirere tilliden på arbejdspladsen og hjælpe dig med at håndtere udfordrende forhindringer uden stress eller belastning.\nEvnen til at se dybere ned i et emne og analysere og evaluere dets nuancer med en logisk, systematisk tilgang vil sikre, at du altid når frem til den stærkeste løsning. Kritisk tænkning betyder fuldstændig dekonstruktion af alle vinkler på emnet og undgå beslutningstagning, der er baseret på instinkt eller intuition.\nUanset deres specifikke jobtitel eller position inden for virksomhedshierarkiet er lederskab absolut nødvendigt i enhver rolle. Dit team skal være motiveret, drevet og målrettet, og du vil fremme vækst og udvikling. At sikre, at hvert individ i dit team har stærke lederegenskaber, giver dig forsikring om, at du kan stole på, at nogen tager styringen.\nNår du får et nyt medlem af dit team, vil du kunne se dem i dine langsigtede virksomhedsplaner. Det er vigtigt, at du har et team, der er villigt og klar til at vokse, og som har plads og værktøjer til at gøre det.\nEn god leder udsteder ikke blot ordrer, men inspirerer og opmuntrer deres team, og passer på dem, der arbejder med og for virksomheden. Ledelse er ikke forbeholdt chefer, ledere og vejledere, og en person med lederskab har evnen til at tage ejerskab og autoritet over selv de mindste projekter eller opgaver.\nAt vide, at du kan stole på dit team for at få arbejdet udført hurtigt uden at gå på kompromis med kvaliteten af arbejdet, er enormt vigtigt. Tidsstyring er mere end bare at møde op til tiden og levere arbejde, når det bliver bedt om det, det handler om at vide, hvordan man prioriterer, hvordan man planlægger , og hvordan man får mest muligt ud af den tid, man har til rådighed. Tidsstyring forbedrer ikke kun produktivitet og effektivitet, det vil også have en positiv indvirkning på kvaliteten af det arbejde, du producerer.\nRod er aldrig godt for noget arbejdsmiljø, hvad enten det er på kontoret, digitalt eller i dit bevidsthed. At være organiseret betyder at vide, hvordan man effektivt styrer ikke kun det sted, du arbejder i, men også din tid og arbejdsbyrde. En person, der virkelig er organiseret, har evnen til at skabe og overholde systemer og strukturer, der hjælper med effektivitet, og vil ikke lade sig overvælde eller lade deres processer blive rodede.\n8. Motivation og arbejdsmoral\nDer er vigtigt, at du får det bedst mulige arbejde fra dig og dine kolleger, og en måde at gøre det på er at forstå, opmuntre og udnytte motivationen hos dem, du arbejder sammen med.\nEn højtuddannet koder kan for eksempel forekomme værdifuld, men deres sande potentiale afspejler ikke det arbejde, de udfører, medmindre de er drevet til at gøre deres bedste.\nMotivation kan og bør påvirkes af både personlig og professionel præstation. Det er vigtigt, at dit team virkelig er glade for det, de laver. Hvis de ikke brænder for arbejdet, og hvis de ikke er dedikerede til de bredere mål for teamet og organisationen, vil de ikke gøre deres bedste arbejde.\nArbejdsmoral minder meget om motivation. En person med god arbejdsmoral nyder det, de gør, og de forstår og accepterer deres ansvar. De er disciplinerede, fokuserede og altid professionelle. Stærk arbejdsmoral og motivation betyder at forstå, at hårdt arbejde lønner sig og at der skal lægges den største indsats i ethvert aspekt af jobbet.\nBrug af bløde færdigheder online\nBløde færdigheder kan virke som en kvalitet, der kun udvises ved fysisk tilstedeværelse, men der er masser af måder at genkende og anvende bløde færdigheder på, når du arbejder og samarbejder eksternt og online. I takt med at fjernarbejde bliver mere og mere udbredt i virksomheder i hele verden, er behovet for bløde færdigheder for at gøre online-samarbejde naturligt og produktivt vigtigere end nogensinde.\nUanset om det er evnen til at organisere effektive filsystemer, bruge værktøjer til at lette opgavestyring eller tilskynde til enklere kommunikation i dit team, gør Dropbox effektivt online teamwork nemt ved at give dig mulighed for at favne og forbedre dine bløde færdigheder.\nBløde færdigheder resulterer i hårdtarbejdende ansatte\nDette er blot nogle af de mange vigtige færdigheder, der kan føre til en enorm karrieresucces.\nDet betyder intet, at en person er god til en bestemt opgave, men ikke har gode bløde færdigheder, for så vil personen ikke være lige så værdifuld som teammedlem. Der kræves bløde færdigheder for at forstå virksomhedens mål og visioner, for at genkende arbejdets hensigt, både kommunikere og modtage ideer, fremme et behageligt og sikkert arbejdsmiljø og gøre det muligt for en medarbejder at nå deres maksimale potentiale.\nIkke, at tekniske færdigheder ikke er vigtige, men medmindre de stærke bløde færdigheder også er der, vil den tekniske evne ikke have mulighed for at skinne igennem.\nNår du opretter en jobbeskrivelse eller formulerer interviewspørgsmål, skal du som arbejdsgiver altid være opmærksom på disse færdigheder og være klar over, at de ikke er mindre vigtige end erfaring og ekspertise. Sørg for, at se ud over kvalifikationerne og jobspecifikke kvalifikationer og observerer kandidatens interpersonelle færdigheder, holdninger og værdier, når du læser et følgebrev, vurderer et CV eller gennemfører et interview.\nAnsættelse med bløde færdigheder i tankerne betyder at skabe et alsidigt, effektivt, produktivt og entusiastisk miljø, hvor alle føler sig værdsatte og at der er tillid til dem.


U21-back tog omvej mod succes og EM-plads\nNyheder Skrevet af Administrator | 22.06.15 | 09:00\nFor fire år siden valgte han at tage en pause fra fodbold og rejse ud i verden. Et halvt år senere drog han på eventyr i en islandsk klub. Og i dag spiller han for den belgiske topklub Standard Liège, der i vinter snuppede ham for næsen af rivalen Anderlecht.\nMød Alexander Scholz, højreback på det danske U21-landshold i fodbold, der på tirsdag møder Serbien i den sidste kamp i gruppe A ved EM i Tjekkiet.\n- Lige nu handler alt om fodbold, og det har jeg det fint med. Det er et valg, man træffer i sit liv, siger den 22-årige forsvarsspiller.\nAlt har dog ikke altid drejet sig om fodbold for Alexander Scholz, der er søn af tyske Kent Scholz, der spillede for Vejle.\nI 2011 satte forsvarstalentet fodbolden på pause på et tidspunkt, hvor han kæmpede med at finde motivationen i Vejle.\n- Jeg vidste ikke, om det var det værd at spille på det mellemniveau, som 1. division er i Danmark. Så syntes jeg, det var bedre at lave noget andet, siger Alexander Scholz.\nMange undrede sig over hans beslutning. Blev det store talent nu smidt i skraldespanden?\n- Jeg kunne ikke rigtigt forstå, at mange havde en mening om det, for det var jo mig, det handlede om.\n- Jeg kunne godt have spillet videre, men jeg kunne ikke have gjort det 100 procent. Og jeg vidste, at hvis jeg ikke gjorde det ordentligt, så ville det ikke blive til noget, siger Alexander Scholz om sin beslutning.\nI forbindelse med en rejse til Indien genfandt han lysten til fodbold, og i 2012 drog han til Island. Både for at spille fodbold for Stjarnan og for at udforske landskabet på øen.\n- Dengang traf jeg et valg, der måske ikke handlede 100 procent om fodbold. Men det har jeg gjort siden, siger Alexander Scholz og vender dermed tilbage til nuet.\n- Jeg nyder at spille, og jeg kan jo lide fodbold. Jeg elsker at spille fodbold, siger han.\nEfter et års tid hos Stjarnan blev han hentet til belgiske Lokeren, hvor han nåede at være i to år.\nHan blev mest benyttet som midterforsvarer, hans foretrukne plads, men af og til også som højre back, positionen han spiller på U21-landsholdet.\nSuccesen hos Lokeren betød, at Alexander Scholz i vinter blev midtpunkt i en transferkrig mellem de belgiske storklubber Anderlecht og Standard Liège, der begge bejlede kraftigt til ham.\n- Jeg har godt bemærket, at der var meget snak og polemik om det, fordi det var to rivaler. Heldigvis skulle jeg spille allerede få dage efter, at jeg var skiftet til Standard.\n- Jeg kom hurtigt ind i rytmen med bare at fokusere på fodbold, så det var først efter lidt tid, jeg indså, at der faktisk var pres på.\n- Men når man går ud på banen, så glemmer man det. Man kan have problemer i livet, men det glemmer man, når man går på banen.\n- På dette niveau er alle gode fodboldspillere, så det handler mere om det mentale. Det har været godt at lære den del af gamet ved at være i en storklub. Jeg har nydt det, og jo højere niveau, desto mere nyder jeg at spille fodbold, siger danskeren.\nAlexander Scholz har kontrakt med Standard Liège frem til sommeren 2019. De tider er forbi, hvor han havde brug for en pause fra fodbolden.\n- Jeg føler et stort ansvar over for Standard, for de gjorde meget for at få mig, og de købte mig for en del penge.\n- Jeg lever meget mere professionelt nu, for det forpligter, når en klub laver en investering i én, siger Alexander Scholz.


Rolige Anders står bag Rock i Spjald: Sammenholdet i byen er enestående | dbrs.dk\nRolige Anders står bag Rock i Spjald: Sammenholdet i byen er enestående\nNæste lørdag samles omkring 300 mennesker til Rock i Spjald. Et musikarrangement, der er skabt af en række Spjald-folk, som syntes, de manglede noget at se frem til ovenpå et forår og en sommer, der har handlet om corona. Foto: Johan Gadegaard\nAnders Rindom Elbæk ser frem til, at den første udgave af Rock i Spjald løber af stablen lørdag. Som medarrangør af musikarrangementet får han formentlig nok at se til, men skulle det ske, at det bliver lagt op til en omgang karaoke, griber han gerne mikrofonen og skråler med på alt med Kim Larsen.\n26 jul. 2020 kl. 14:38\nEn god søndag for mig er en dag, hvor jeg kan sove længe og være sammen med mine kammerater. Søndag handler om at slappe af, og tit og ofte kan jeg godt have tømmermænd om søndagen, så det hører med til at slappe af. Når jeg er sammen med mine kammerater, plejer vi at lave noget god mad og se en god film om aftenen. Mine yndlingsfilm er enten noget Olsen Banden eller James Bond.\nHvis jeg får en udenbys gæst på besøg, så vil jeg helt klart vise vedkommende rundt i Spjald. Jeg vil vise, hvilket fantastisk sammenhold der er i byen. Det, synes jeg, er ret enestående, og det er på tværs af alder. Jeg har gode kammerater, der er alt fra 18 til 50 år, og det, synes jeg, er ret unikt her i byen. Man kan stort set ikke gå i brugsen uden at falde i snak med nogen. Ramsing Cup, som jeg selv er frivillig til, er også et godt eksempel på, at folk er sindssygt gode til at støtte op.\nMit seneste besøg i en kirke var til min farmors begravelse for nogle år siden. Det er ikke der, jeg kommer mest.\nAnders Rindom Elbæk er en af folkene bag Rock i Spjald, og netop det, at en by med 1344 beboere kan få sådan et arrangement på benene, synes han, er værd at vise udefrakommende. Foto: Johan Gadegaard\nHvis jeg bliver bedt om at vælge en sang på en karaokebar, så skal det være noget med Kim Larsen. Det er helt sikkert, for det er noget, alle kan synge med på, og det vil helt klart sætte gang i en fest. Sidste gang jeg var på karaokebar, var det godt nok Shu-Bi-Dua, jeg sang, men der lukkede det stort set også den karaokebar. Det var på Mallorca, og jeg tror ikke rigtig, der var nogen, der forstod det. Der var i hvert fald tomt, da vi var færdige med at synge. Det var ikke nogen succes.\nJeg har gode kammerater, der er alt fra 18 til 50 år, og det, synes jeg, er ret unikt her i byen. Man kan stort set ikke gå i brugsen uden at falde i snak med nogen.\nAnders Rindom Elbæk, medarrangør af Rock i Spjald\nHvis jeg ud af det blå vinder 50.000 kroner til en drømmerejse, så ville jeg til USA igen. Jeg har været der for en tre år siden, og det er helt sikkert noget, jeg kan gøre en gang mere. Den her gang skal jeg helt klart en NFL-kamp med New England Patriots. Det var uden for fodboldsæsonen, sidst jeg var der, så der fik jeg ikke set noget, så det skal jeg helt sikkert næste gang.\nAnders Rindom Elbæk\nProfession: Automatiktekniker på Nr. Vium Mejeri\nHvis jeg kunne få en middagsaftale med en kunstner, så skulle det være Mark Knopfler. Det er et af mine helt store musikidoler. Jeg tror, det kunne være hyggeligt at sidde og drikke en øl med med. Jeg synes, han lyder som en, der kan en god historie, når man hører hans tekster, og så virker han meget sympatisk.\nDet irriterer mig helt vildt, når jeg taber. Brætspil og badminton er jeg for eksempel en ret dårlig taber i. Jeg er faktisk en ret god vinder, men jeg er til gengæld en dårligt taber. Jeg er ikke en hånende vinder, men jeg er en meget aggressiv taber. Jeg har smadret flere telefoner og computere gennem tiden, derfor spiller jeg stort set heller ikke længere.\nSelvom det ikke lige er til at se, så kommer det værste frem i Anders Rindom Elbæk, når han taber i spil. Det er hans absolut svageste side, hvis han selv skal sige det. Foto: Johan Gadegaard\nMin stærke side, når jeg selv skal sige det, er min venlighed og min stille og rolige måde at tage tingene på. Det er altid noget frygteligt noget at skulle rose sig selv. Jeg er meget vestjysk anlagt. Udover spil tror jeg ikke, det kan lade sig gøre at hidse mig op.\nOg min svage side er mit høje temperament i spil. Det er jeg i hvert fald dårlig til. Måske er jeg også for dårlig til at sige nej, når folk spørger om noget. Jeg siger næsten altid ja, men jeg kunne godt blive bedre til at sige nej.\nI næste uge ser jeg frem til Rock i Spjald. Jeg har ferie i hele næste uge, så den står på forberedelser, måske en enkelt knallerttur og ellers bare være sammen med mine kammerater og nyde, at jeg har ferie.\nEr I der Spjald?: Driftige frivillige arrangerer Rock i Spja...


Albert Serra | Danish Film Institute\n2. Dec - 28. Dec\nI november og december kan du opleve fem ’slow cinema’-mesterværker af den barokke minimalist Albert Serra.\nAlbert Serras film er egensindigt barokke. Han fylder lærredet til bristepunktet med legemlig nydelse og fordærvelse. I ’Liberté’, der var i konkurrence i Cannes sidste år og nu får sin danmarkspremiere i Cinemateket, samles en gruppe eksil-libertinere i tiden omkring Den Franske Revolution i den kulravende nat for at piske, slikke, gnubbe og smågnaske på hinanden. Serras film er højkonceptuelle og jordnære på en og samme tid, både abstrakte og konkrete, og får det meste anden nutidig filmkunst til at fremstå reaktionær og fastlåst. Det er ikke tilfældigt, at Serra er blevet kaldt vor tids Pasolini eller Fassbinder.


Kronprinsesse mødte sexdømt forbryder flere gange - Avisen.dk\nKronprinsesse mødte sexdømt forbryder flere gange\nNorges kronprinsesse Mette-Marit beklager, at hun flere gange mødtes med den overgrebsdømte amerikanske milliardær Jeffrey Epstein - også efter at han var blevet dømt i 2008. Det skriver den norske avis Dagens Næringsliv. (Foto: Frank Rumpenhorst/Ritzau Scanpix)\n2. december 2019 14:12\n– Jeg burde have undersøgt Jeffrey Epsteins fortid nærmere, og jeg beklager, at jeg ikke gjorde det.\n– Jeg ville aldrig have haft noget med Epstein at gøre, hvis jeg havde været klar over, hvor alvorlig kriminalitet han var dømt for, siger hun.\nFlere kongelige bekendtskaber\nPrinsen, der er dronning Elizabeth II's anden søn, havde særlige forbindelser til Epstein. Han hængte sig i sin celle i Manhattan Correctional Center i august. Det skete, mens han afventede en my omfattende retssag om menneskehandel og overgreb på mindreårige.\nNy lov: Hunden\nskal luftes to


Rutineret stregspiller til Randers Herre Håndbold – RANDERS HERRE HÅNDBOLD\nForside / Andre Nyheder / Rutineret stregspiller til Randers Herre Håndbold\nRutineret stregspiller til Randers Herre Håndbold\nEt jobskifte til Invita Randers bliver også til et klubskifte til Randers Herre Håndbold.\nJa, det er realiteten for den rutinerede stregspiller Nicklas Møller som skifter til Randers HH fra HEI Håndbold.\nNicklas startede nemlig i December som indretningskonsulent hos Invita Randers, der er passioneret sponsor hos Randers Herre Håndbold.\nErhvervschef Jan Puggaard Hansen, Invita Randers, så straks en mulighed i at overtale Nicklas Møller til at flytte til Randers Herre Håndbold, allerede da han og Nicklas talte sammen første gang.\nJan fortalte om det gode træningsmiljø og om sit store engagement i klubben igennem mange år, og Nicklas, der også kun har hørt godt om miljøet i Randers HH, var med på ideen om at flytte sin hobby tættere på sin arbejdsplads.\nDen 30 årige stregspiller, med en lang række divisionsklubber på sit CV, valgte derfor at troppe op til træning i Arena Randers og kommer dermed som en kærkommen tilgang til den unge Randers HH trup, der ikke har mange spillere med stor erfaring fra seniordivisionshåndbold i truppen.\nNicklas Møller har tidligere bl.a. spillet for Team Sydhavsøerne, TMS Ringsted, FIF, Køge og senest hos 1. divisions rivalerne fra HEI og kan således tilføre Randers HH truppen en masse erfaring fra sin fine karriere.\nMed tilgangen af Nicklas Møller er der nu 4 nye mand i den trup, der skal sikre at Randes Herre Håndbold også næste sæson spiller i 1. division.\nI sidste uge kunne klubben således også præsentere Mathias Juel, Daniel Holleufer og Anders Risdal som nye i klubben, og den store tilgang giver cheftræner Jeppe Bach Knudsen flere og mere rutinerede strenge at spille på, i turneringens sidste spændende halvdel.\nRanders Herre Håndbold ligger pt. nr. 10 i 1. division, hvilket betyder en plads i kvalspil til 1. div.\nDer er kun 1 enkelt point ned til en plads som nr. 12, der betyder direkte nedrykning til 2. division, men der er også kun 2 point op til 9. pladsen, som vil sikre Randers HH en ny tur i 1. division, hvilket er klubbens målsætning for sæsonen.\nDer er således brug for alle de kræfter og ressourcer der kan samles sammen til det hæsblæsende program, som holdene i 1. division står foran.


Hvorfor Olie falder i pris? Dette spørgsmål er til bekymring for mange eksperter, eftersom udgifterne til brændstof på det internationale marked påvirker økonomien i de fleste lande, især i Rusland. Siden september 2014 til marts 2015 Der var en aktiv brændstof af faldet. Efter en kort pause, prisen gik ned igen. Hvis vi ser på situationen fra synspunkt teori skal de naturlige ressourcer vedrørende den kategori af udtømmelige gå op fra år til år. Men på grund af visse omstændigheder prisen på brændstof faldt under indflydelse af politik på aktiemarkederne.\nFor at forstå, hvorfor faldende olie hjælper en detaljeret vurdering af situationen på markedet. I juni 2014 intet ingen tegn på problemer, og prisen på en tønde "sorte guld" nået mærket på $ 115,. De fleste analytikere var overbevist om, at ved udgangen af 2014, at prisen er lukket på omkring $ 110. I et sådant scenarie, ingen tvivl sågar statslige analytikere, som udgifterne til brændstof i beløb på $ 100 indgik i budgettet for Rusland.\nI modsætning til prognoserne for de næste 6 måneder, alle markedsdeltagere har mulighed for at observere en enorm dråbe brændstof. Diagrammer nåede en toårig minimum og til at bevæge sig trygt til indikatorer for 2008. Mindste blev nået i februar på omkring 47,09 dollar. På trods af at OPEC-landene stolt erklærede, at de ikke er bange reduktion i brændstof op til 10 dollar per tønde, under det nævnte niveau af markedet til at bevæge sig til ingen nytte. Så siden februar 2015 har startet en omvendt stigning i råvarer. I dag er prisen på en tønde olie var 63,69 dollar.\nBare et par måneder siden forvaltningen af mange stater til at få fat i hans hoved, gådefuldt spørgsmål selv om, hvorfor prisen på olie falder. Situationen lovede ikke noget godt, da citater uophørligt rullet ned. Eksperter, der forstår situationen, konstant insisterede på, at intet alvorligt sker.\nOm vinteren 2015 var der tale om det i begyndelsen af sommeren situationen vil stabilisere sig. Faldet af brændstof med 40% om året ikke kan sammenlignes med den globale fald på 75% under krisen i 2008.\nOPEC-møde i det tidlige forår giver en delvis svar på spørgsmålet om, hvorfor de dråber olie. Det er simpelt: forslaget er overvurderet efterspørgslen. På trods af, at situationen ikke var at blive ændret til næste møde af de stater, som er planlagt til juni 2015, at de globale markedsdeltagere observere en positiv rulle tilbage brændstofpriserne med omkring 20%. Vi kan sige, at presset af brændstof fra de politiske faktorer faldet lidt, og forventningerne til stigningen i prisen på en tønde til 65 dollars ved udgangen af 2015 kan kaldes meget reel.\nHvad forårsagede faldet af oliemarkedet?\nVerdens oliemarkedet eksperter, analysere spørgsmålet om, hvorfor de dråber olie, kom til den konklusion, at situationen var påvirket af flere faktorer. På grund af mætning i 2014 de politiske og økonomiske verdensbegivenheder fremhæve en forudsætning for reduktion af citater problematiske. Du kan tale om begyndelsen af skifergas revolution i Amerika. Siden 2008 har brændstofproduktionssystemer mængder statslige steget med 4 millioner tønder om dagen. Det siges, at det var lidt tidligere USA var den største forbruger af "sorte guld".\nÆndring af politik i landet har ført ikke blot til en stigning i mængden af brændstof på markedet, men også en betydelig reduktion i efterspørgslen. Du kan tale om sanktioner EU pålagt Rusland. Ikke den sidste rolle i dannelsen af situationen spillede en tilbagevenden til oliemarkedet af Libyen og Iran.\nFaldet af olie: overraskelse eller god politik?\nTilbage i slutningen af vinteren 2015 var det umuligt at bestride, at prisen på olie falder. Årsagerne til dette fænomen, eksperter findes i mange forskellige aspekter af udviklingen af verdenssamfundet. Meget populær teori, ifølge hvilken faldet i citater - er et forsøg på at fordrive Saudi-Arabien til det amerikanske marked. Landet, som er en førende, i stand til at have en betydelig indvirkning på markedet. Ikke ønsker at miste deres kunder, men foretrækker at holde føringen, Saudi-Arabien sænket priserne til det niveau af produktionsomkostningerne for brændstof i USA, som blev ledsaget af lukningen af en række selskaber i USA. Især har Venezuela ikke støtte hans partner og ville foretrække at falde i reduktion produktionsomkostninger.\nHvad betyder en teknisk analyse af citater?\nI betragtning af dynamikken i tidsplanen, spørgsmålet om, hvorfor olien falder, upstaged. Eksperter er mere interesseret i, som vil blive sendt yderligere bevægelse.\nTilbage i slutningen af vinteren 2015, spekulanter fokuseret på stærk støtte niveau, der ligger på niveau med 36 dollars (pris i 2008). Det var fra ham var planlagt køb. Det forventes ikke blot røre ved, men en god test til en værdi på 30 - $ 33, hvilket fører til en sandsynlig panik. Men situationen har spillet lidt anderledes. Prisen nået niveauet for $ 47, så vendte og gik op. I øjeblikket er der et godt potentiale for vækst. De mest positive prognoser tyder på, at ved udgangen af 2015, at prisen lukket på $ 85 per tønde eller endnu mere. Jeg vil gerne sige, at de store analytiske agenturer og Verdensbanken, på trods af den dannede optrend, forventer en mere vandretur af brændstof ned på tærsklen til vækst til de forudsagte værdier.\nDet nye format af råvaremarkedet\nHvis kun et par år siden svaret på spørgsmålet om, hvorfor olie falder, var at give en meget enkel, men i dag selv på kort sigt er meget unøjagtige. Dette skyldes det faktum, at de virkelige varer er blevet et "papir" aktiver. En aktiv fagentrepriser og futures. Produkt mængden af foder er kun 5%. Under hensyntagen til den situation i verden med en svækket økonomi i mange lande og med Rusland de problemer, som er den mest magtfulde leverandør af brændstof, der kan henføres til et sammenbrud i prissætningen.\nRessource-baserede økonomi i Den Russiske Føderation: følsomheden over for ændringer i de internationale råvarepriser på markedet\nSiden 1999 er den russiske økonomi aktivt at udvikle. Siden 2003, er dens velfærdsstat forpligtet stigning i verdensmarkedspriserne til energibærere. Gunstige forhold var med til at tilbagebetale udlandsgæld og skabe en stabiliseringsfond. En række sociale problemer gik bort i glemmebogen. I fortiden, fordelen og ulempen ved i dag - til en direkte afhængighed af råstoffer og den manglende evne genopbygge budgettet for de andre sektorer i økonomien.\nI 2014 blev budgettet dannet som følge af højere avancer fra salg af energi til 1 billion rubler. Efterlades uden opsyn reduktion af indkomst fra andre kilder til 300 milliarder rubler. Dette forklarer regeringens bekymring skyldes dette spørgsmål: "Hvorfor er olie falder, dollar stiger?".\nHvem har lidt som følge af det kraftige fald i priserne?\nDet kraftige fald i oliepriserne på verdensmarkedet har forårsaget omvæltninger i økonomien i råvare-type stater. Rusland er blevet et lysende eksempel på den direkte effekt af situationen på råvaremarkedet på økonomien. Når brændstoffet trygt gå til deres nedture, og eksperter har studeret spørgsmålet om, hvorfor den faldende efterspørgsel efter olie i landet kunne ses øget efterspørgsel efter udenlandsk valuta, krisen i banksektoren og en kraftig forværring af levestandarden. Det skal siges om den store risiko for devaluering af rublen. I dag, på olieprisen rollback tilstand føler sig mere trygge, men indtil den rå økonomiske model ikke vil blive sendt tilbage, på gunstige udvikling tidligt at sige.\nHvorvidt at købe dollars nu, eller hvordan at gemme dine penge fra inflation?\nSådan overlever i den russiske fælles mand: indkomsten for den gennemsnitlige families udgifter\nMetoder til geografiske undersøgelser.\nDen Demokratiske Republik den - det er en form for regeringen? Koncept og typer af eksempler i det moderne samfund\nHvad er den løkke? Råd for produktion og anvendelse af\nCatherine Gumenyuk - biografi og værker\nUdenlandske nationale gæld


SRP om øjet, optik og refraktion i Fysik A og Biologi B - Studienet.dk\nFag: SRP (Biologi B, Fysik A)\nSRP om øjenoperationer og Refraktionskirurgi, hvor jeg undersøger øjet, dets anatomi, samt hvordan man kan rette biologiske uskarpheder i synet med laserkirurgi.\nMatematisk efterviser jeg dioptrisætningen, og undersøger linseformlen, samt giver en overordnet diskussion af fordele og ulemper ved at bruge briller i forhold til at få rettet synet med laserkirurgi. Opgaven skrev jeg i Biologi B og Fysik A.\nØjets anatomi\t2\nØjets ydre\t2\nØjets indre\t3\nØjets fysiologi\t7\nØjets brydende kraft\t7\nEftervisning af linseformlen\t11\nSammensætning af linser\t16\nBevis for dioptrisætning\t16\nBriller og Kontaktlinser\t18\nFordele og ulemper\t23\nØjet er et meget kompliceret sanseorgan og det er igennem det vi modtager alle vores visuelle indtryk. Øjnene er for de fleste uundværlige og de er i sandhed kongen over alle sanser. Menneskets synsapparat består af to øjne, optiske nerver og hjernen.\nDette kan sammenlignes med, at øjnene er videokameraer som via kabler; de optiske nerver, er forbundet til en computer; hjernen. Det optimale øje er opbygget sådan, at hjernen modtager et skarpt billede, som den kan fortolke. Det kan dog hænde, at der pga. fejl i øjets opbygning sker en forstyrrelse i det billede hjernen modtager, så det dannede billede, herved bliver uskarpt.\nMen hvad skyldes disse uskarpheder og hvilke metoder benyttes til at korrigere for disse forstyrrende faktorer?\nDette bliver belyst i denne opgave, hvor vi undersøger øjets anatomi ved dissektion.\nDerudover undersøger vi øjets funktion, hvor vi bl.a. ser på nogle af de strukturer i øjet, der kan medføre til uskarpheder; hvorved vi hovedsagligt fokuserer på hornhinden.\nVi ser desuden på de metoder, der anvendes til at korrigere for uskarpheder i synet, både de traditionelle metoder, såsom brillen og kontaktlinsen, men også de nyere metoder, hvor man vha. en laser udfører et kirurgisk indgreb og derved enten reducerer eller eliminerer uskarphederne.\nVi vil i dette sammenhæng også eftervise linseformlen, samt bevise dioptrisætningen, som begge benyttes, når man skal korrigere for uskarpheder i synet med briller eller kontaktlinser. Til slut diskuterer vi fordele og ulemper ved traditionel kirurgi kontra laserkirurgi."... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nMaterialer relateret til SRP om øjet, optik og refraktion i Fysik A og Biologi B.