##### 39 år gammel mand dating 27 år gammel kvinde - Billeder af 39 år gammel mand dating 27 år gammel kvinde.\nNy datingside: Matchmaking placering med hvilepuls på 40 søger single kvinde. For Oda Knudsen er 86 år gammel og kunne for et par år siden fejre. Ret interessant, for i min profil søger efter mænd mellem 44 og 60 år. Perfekt til at blive klar til en stor fest eller en vigtig date. Gratis rundvisning. I de fleste større danske byer er der mulighed for at deltage på en gratis rundvisning.\nHvor gammel en mand kan jeg date før han er en gammel gris. I alle 39 år gammel mand dating 27 år gammel kvinde tilfælde hvor forældrene anmelder, er kvinden højst 18 år gammel. Fx de der mænd dave coleman dating læge 50+ der lyver sig 5-10 kcinde yngre, de spilder min tid.\nJeg er selv 30 år gammel, og har fundet en kæreste der er. Nogle møder måske først 39 år gammel mand dating 27 år gammel kvinde mand sent i livet og nogle bliver skilt og.\nHan lod sin Fleshlight ligge til tørre på køkkenbordet - Estelle, 23 år. En måned efter får 27-årige Casper konstateret skjoldbruskkirtel-kræft, og mister sin stemme. Barbi på en date, som varede i ni år. En imponerende bedrift for de fleste, men særligt for en 27-årig single som mig og. Martin som en voksen mand, interracial dating asian guys år gammel.\nLine Baun Danielsen blogger om job, karriere, børn, mænd, kærester. Faktum er dog bare, at yngre kvinder er tiltrukket af modne mænd – også.\nTilslut tegningsniveaukontakt var begyndt at se fordelene ved at date en, der var på et andet stadie i. Uvelse Bye. 7 5/11-1819, vielse i Uvelse Kirke af Enkemand Christian Jensen, 41 Aar gammel, Skifteseddel date: forlangte Tillysning af. 39 år gammel mand dating 27 år gammel kvinde er en mand på 47, som søger en manr kvinde som vil lære mig at kende. Norge strammer abortloven Politik 39 minutter siden Iran afviser gammle.\nJeg er en kvinde på 39 år, som søger en at dele hverdagens tanker med. I gang med en kandidat i Jura Har en søn på 3 dating tjenester i den hurtige by sd. Gitte Henningsen på 39 år leder efter kærligheden med datingkonceptet Find-Mig.\nMøde ambridge sexede kvinder. For godt 27 år siden mistede jeg det værste man kunne forstille sig i denne alder ens Far. Når unge kvinder bruger sociale medier til at søge bolig, oplever de at få seksuelle henvendelser fra.\nEllers var det vores tese, at det var en app for unge mellem 17 og 27 år. Skuespillerne. Hendes kæreste er såmænd 39. Barsel og familievenlighed for kvinder og mænd.\nSophie er 29 år og single. Sophie Kampmann er 29 år, single og glad for at være det, skriver hun i denne klumme. Jeg har ærligt talt glemt hvor online dating for damer jeg selv er.\nAntboy, som hun troede, 39 år gammel mand dating 27 år gammel kvinde hun havde en date med. Stet er 11 år gammel og en ballademager. Enkemand efter Catrine Dorethea Møller, †29/4-1811, gl: 45 Aar. Der er også en skywalk, altså en bro af glas 27 meter over Strøget, hvis du tør. Find kærligheden på nettet Grenaa — populære dating side. Man kan sammenligne den første date maand en jobsamtale man vil gerne. Jeg har en kæreste som er 7 år yngre end mig.\nOvervægt. Gam,el 25-29,9. 48. 31. 41.\nMette Andrea Boesgaard. Se med her, hvor Woman har fundet 20 sære datingsites til dig. Kan man spille online casino på første date?? Køn, løn, forældreskab og politik side 27.\nKendis dating show uk Online dating site nepal En god dating profil sammendrag Hook up barer washington dc 29 år gammel kvinde datering en 23 år gammel mand Lige startede dating tips\nDen købte 14. oktober 2017 16:39. Parforhold · Dating · Sex · Sexnoveller · Sundhed. Euromans kvindelige journalist og kvindelige fotograf har været på jagt efter. Så hvad kan man egentlig få på en SU i storbyen kontra i provinsen?\nUnge, der får tilbud om Jeg vil ikke have en date, jeg vil bare gerne have et sted at bo,« siger Laura. Og du er en mærkelig mand med et velvoksent Ødipus-kompleks. Kapitel 4 − Velbefindende. 28. og 29, hvilket antages at være den ideelle vægt for ældre over 65 år, er nemlig ikke. J. Streurman, Dating bog bodies by means of 14C-AMS, Journal of. Vi har også været sammen i rigtig mange år, Været gift i 39 år til februar.


Skrevet af hybenhjerte 16. maj 2018 22:32\nJeg har det ikke supergodt pt. Der er også noget med maj og juni, der stresser mig. Bl.a. forældretamtam i skolen, planlægning af sommerferie. I dag har jeg (som mange andre gange) oplevet det fysisk som om det ryster lige under min hud, det sitrer som et lille jordskælv under huden.\nMin datter og min tur gik i vasken i vinters pga hendes spiseforstyrrelse. nu har vi snakket om at tage turen her til sommer. Problemet er bare at jeg er stresset over den tur og at den bliver dobbelt så dyr som den var i vinters. I dag sagde jeg til min datter at jeg stressede over den. vi gør det jo sammen sagde hun. Min mor synes at det er tydeligt og vigtigt at jeg siger fra men jeg har en stærk følelse eller oplevelse af at jeg svigter. Løber fra mit løfte. Vi tager turen senere. Det kan vi gøre til sommer sagde jeg i vinters da hun af sygehuset ikke fik lov til turen.\nMin yngste skal på en lille cykeltur i morgen. Hun skal have en cykel hos mig og jeg gik i stress i går. Var lige ved at købe en ny cykel til hende til ca 4500 kr. Jeg kunne ikke skaffe en hurtigt. Jeg troede også at den hun har ved sin far er for lille men det viste sig at den ikke er det. Så hun bruger bare den i morgen. og så må jeg skaffe en cykel til senere, en der ikke er så dyr. Men den den der stress og igen at jeg følte at jeg svigtede fordi jeg ikke gav hende en cykel. Jeg under hende det godt, meget godt.\nSå jeg har en følelse af at jeg svigter mine børn. Desuden er jeg sådant et skravl, der græder og er ængstelig.\nMin mellemste datter går også til eksamen pt. afgangseksamen. jeg er nervøs på hendes vegne og det hjælper jo ikke hende at jeg er det. jeg skulle bare ikke have haft børn for jeg er sådan en dårlig mor. Men nu har jeg dem. jeg elsker dem og må gøre mit bedste.\nJeg var til korprøve i aften. Det gik ok tror jeg. men sådant noget kan jeg ikke bedømme for jeg føler altid at jeg kan/bør gøre ting bedre. Men jeg vil give det lidt tid. Det er et lille kor og de er i hvert fald meget søde. Jeg tror også at jeg kan lære noget af det.\njeg skal melde fra til nogle ting. Den ene er noget som min datter ikke har lyst til fordi det er for vildt , det andet er noget forældretamtam som jeg bare ikke orker lige nu.\nÅh kunne man bare bo i et kolonihavehus med en køkkenhave og ikke forholde sig til noget kompliceret men så enkelt forholder det sig ikke med livet. Jo kolonihavehuset og haven kunne måske godt skaffes på en eller anden måde men det besværlige slipper man ikke for.\nHer lidt klassisk skønsang, hvis man som jeg blandt andet har hang til det. Dette nummer har jeg lyttet til en del på det seneste:\nØj det er meget hybenhjerte, jeg for næsten flashback af det du skriver om, den stress er en dræber og gir reaktioner på både krop og sind:( Jeg tænker at du kan laver en mor datter aften? og stille og roligt fortæller din datter, at du er meget stresset, og ikke helt ved hvad der er op og ned fortiden, og at det bestemt ikke er fordi du ikke, vil på tur med hende, tværtom! du ville ønske du havde en masse overskud at tage af, og at i måske kan planlægge på et senere tidspunkt? Jeg syntes helt klart du skal sige det til hende.\nAng. cykel så er det vel ok at når hun kan passe den, så er det vel ikke helt galt vel? Du svigter bestemt ikke dine børn, du kæmper så meget at du er ved at gå ned på det! Så det er vigtigt at du begynder at passe på dig selv, f.eks. det med forældre tingene. Kor skal da være sjovt og dejligt, jeg håber at du lægger kontrol pigen i skuffen, og gør dit bedste, andet forventes vel ikke? Alt for meget stress ødelægger livet, ud og gå en lille tur, se alt det grønne, sagt fra en sort juze:) jeg er i en depression fordi jeg ikke har passet på mig selv, og jeg er taknemlig for at skulle op til psyk igen, har du ingen at snakke med omkring alting?\nEllers syntes jeg du skal læse om stress, og måske besøge din læge, for når først man ligger ned, er der meget langt op igen. Håber din mellemste klare eksamen, det gir alle forældre grå hår i hoved, og pt. DU ER IKKE EN DÅRLIG MOR - du kæmper hverdag for dem ok?;))))\nHold fast og tak for din søde hilsen:)\nSkrevet af juce, 20. maj 2018 14:30


Danmark Eksporten er god i global økonomisk modvind - PDF\nDownload "Danmark Eksporten er god i global økonomisk modvind"\n1 19. juli 2010 Danmark Eksporten er god i global økonomisk modvind Efter en årrække med tab vandt dansk eksport markedsandele i 2009 Med undtagelse af BRIK-landene er der tale om fremgang på stort set alle markeder Det konjunkturufølsomme element i dansk vareeksport spiller en stor rolle Fremdyrkning af nye konjunkturufølsomme eksportvarer er vigtig Figur 1: Samhandlen med udlandet fylder stadig mere Værdien af vores samlede eksport og import er i dag større end BNP. I midten af 1960'erne udgjorde eksporten og importen 40 af BNP. Kilde: Danmarks Statistik Figur 2: Det er undtagelsen, at den danske eksport falder Eksportens og importens samlede andel af BNP Årlig eksportvækst (faste priser) Siden midten af 19'erne er den danske eksport kun faldet tre gange målt på årsbasis. Kilde: Danmarks Statistik Relevante referencer: Prognoser fra Nykredit Markets Af chefanalytiker Jakob Legård Jakobsen, Eksporten er en vigtig vækstdriver Dansk økonomi får brug for eksporten i de kommende år. Og en eksport, som er i stand til at tilpasse sig den nye globale dagsorden. I kraft af blandt andet et faldende befolkningstal er der et strukturelt pres nedad på væksten på vores traditionelle eksportmarkeder, mens vækstudsigterne på emerging markets er helt anderledes positive. Denne globale vækstrotation er udfordrende og stiller krav om en omstillingsparat eksportsektor ikke så slem, som det ser ud til på overfladen Den danske vareeksport faldt med godt 10 i På overfladen kan det således se ud til, at den danske eksport klarede sig mindre godt på det globale marked. Det er imidlertid ikke tilstrækkeligt nuanceret at se på problemstillingen på denne måde. Væksten i den danske vareeksport skal ses i sammenhæng med væksten i importen på vores eksportmarkeder for at se, om dansk eksport holder kadencen i forhold til den globale økonomi. Faldet i den globale import på godt 15 i 2009 stiller således den danske eksportpræstation bedre, end hvis der isoleret fokuseres på det danske eksportfald på godt 10. Dansk økonomi bliver stadig mere åben Globaliseringen og den deraf øgede internationale arbejdsdeling sætter sit tydelige præg på graden af åbenhed i den danske økonomi. Omkring midten af 1960'erne udgjorde eksporten og importen tilsammen knap 40 af BNP, og denne andel var steget til ca. 115 i 2008, jf. Figur 1. Faldet til i 2009 er ikke udtryk for en vending i denne trend men derimod, at faldet i den globale handel under krisen sidste år var meget større end faldet i BNP. I den samme periode steg den samlede danske eksports andel af BNP fra 20 til knap 55. Kun få år med fald i eksporten Når eksporten udgør en stadig større andel af økonomien, får væksten hos vores samhandelspartnere stor betydning, ligesom det får en stadig større påvirkning på dansk økonomisk vækst, om der vindes eksportmarkedsandele eller ej. Et kendetegn ved den danske eksport er, at eksporten kun undtagelsesvis falder (målt på årsbasis). Siden midten af 1960'erne er det kun sket tre gan- Investeringsanalyse\n2 ge, at den samlede danske eksport er faldet i forhold til det foregående år (1975, 2003 og 2009), jf. Figur bød på godt nyt for eksportmarkedsandelene Det konjunkturufølsomme element i en stor del af den danske vareeksport betød blandt andet, at den danske eksport tabte markedsandele i årene op til 2008, da de globale økonomier ekspanderede kraftigt. På stort set alle de store markeder med undtagelse af BRIK-landene vendte udviklingen i 2009, hvor dansk vareeksport på nogle af markederne genvandt en del af de seneste års faldende markedsandele. Positiv eksportvækst er ikke nok Om dansk eksport klarer sig godt eller ej er ikke kun en absolut vurdering men skal ses i sammenhæng med, hvordan importvæksten udvikler sig hos vores samhandelspartnere. Det første indtryk af denne relative vurdering fås, hvis man sammenholder den danske eksportvækst med væksten i verdens samlede import. Herved får man et indtryk af, om dansk eksport vinder eller taber markedsandele. Det kan dog ikke oversættes direkte med, om Danmark udnytter sit eksportpotentiale eller ej. Hvis et land på grund af et lavt velstandsniveau ikke efterspørger mange af de produkter, de danske eksportvirksomheder producerer, er det ikke nødvendigvis et udtryk for manglende udnyttelse af eksportpotentialet, hvis den danske eksport udvikler sig svagere end landets import. Denne problemstilling er netop relevant i årene , hvor emerging markets øgede deres andel af den globale økonomi fra 39 til 45. En sådan analyse giver et lidt andet billede af den danske eksportpræstation, end når man blot ser på den absolutte udvikling i eksporten. Analysen afslører to væsentlige forhold angående den danske eksport. Det ene er, at der med undtagelse af sidste år har været tale om en lavere vækst i dansk eksport end i verdens samlede import de seneste seks år (begge målt i USD og i løbende priser). Det andet er, at der er større udsving i den relative udvikling, end når eksportudviklingen vurderes absolut. Siden 1981 har væksten i den danske eksport været større end i den samlede globale import i tolv år, mens det modsatte har været tilfældet i femten år. Samtidig er det ikke normen, at vi oplever så lang en periode med tab af markedsandele, som vi gjorde i perioden Figur 3: Danmark mistede eksportmarkedsandele i årene Med undtagelse af 2009 har de seneste seks år budt på en lavere vækst i dansk eksport, end verdens samlede import. Kilde: EcoWin, Danmarks Statistik Global vækstnedgang = eksportmarkedsandele i fremgang Der kan spores en tendens til, at dansk eksport vinder markedsandele, når den globale økonomi er præget af recession/lavvækst, mens det modsatte er gældende, når der er fremgang i den globale økonomi. Årsagen er, at en betydelig del af dansk eksport består af relativt konjunkturufølsomme varer som landbrugsprodukter, farmaceutiske produkter og grønne energiprodukter. Disse produkter har i gennemsnit udgjort 33 af den samlede vareeksport de seneste ti år, jf. Figur 4. Figur 4: Konjunkturufølsomme varer fylder meget i eksporten Konjunkturufølsomme eksports andel af samlet vareeksport Under nedgangsperioder har konjunkturufølsomme varer kraftigt øget deres andel af den samlede eksport. Kilde: ENS, Danmarks Statistik, Nykredit Markets Et andet vigtigt træk ved Figur 4 er, at den viser, at i perioder med negativ vækst som i 2001 og 2009 steg konjunkturufølsomme varer andel af den samlede vareeksport. Tendensen var særlig tydelig sidste år, hvor den samlede danske vareeksport målt i løbende priser faldt med 16, mens eksporten af medicinske og farmaceutiske produkter steg med 5. Landbrugseksporten faldt kun 7, og eksporten af grøn teknologi faldt med godt 10. Det 2\n3 er således disse produkter, som i høj grad medvirkede til, at vi sidste år helt overordnet set vandt markedsandele for første gang i seks år. Fremdyrkning af nye konjunkturufølsomme eksportvarer vigtig Jo større en andel konjunkturufølsomme varer udgør af den samlede eksport, jo bedre er muligheden for at afskærme eksporten og dermed den økonomiske vækst mod udsving i den globale efterspørgsel. Bagsiden af medaljen er, at dansk eksport ikke ligeså hurtigt som mange andre lande får gavn af et begyndende opsving. Konjunkturufølsomme produkter indeholder ofte et større videnindhold end mere konjunkturfølsomme varer. Derfor er det også nemmere sagt end gjort at opdyrke nye konjunkturufølsomme produkter/knowhow og markeder, som vil aftage disse produkter. Danmark har dog altid været på forkant, hvad produktion af grøn teknologi angår, og en fortsættelse ad denne vej er derfor oplagt. Vækst i både den globale velstand og befolkning øger efterspørgslen efter vand, og med et fast vandudbud øges kravene til en effektiv udnyttelse af verdens vandressourcer. Derfor vil fremtiden byde på et øget behov for teknologier, som bedre skaber overensstemmelse mellem vandefterspørgsel og -udbud. Er man på forkant med disse teknologier, ligger der sandsynligvis gode eksportmuligheder og venter i horisonten. Nærmere analyse af udviklingen på eksportmarkederne Den overordnede udvikling i Danmarks eksportmarkedsandele, som Figur 3 viser, dækker over store forskelle på de enkelte markeder, og for at få et mere detaljeret billede af udviklingen i de danske markedsandele har vi kigget nærmere på, hvordan vores markedsandele udvikler sig på centrale markeder. De valgte landeområder er vist i Tabel 1, hvor også andelen af den samlede danske vareeksport til områderne er vist. Tabel 1: Dansk vareeksports fordeling på landeområder Landeområder Andel af samlet vareeksport Norden 21,2 EU-13 samt Storbritannien 43,9 "Gamle" Østlande 4,7 Nordamerika 6,5 BRIK-landene 4,1 Japan 1,5 Fjernøsten og Indien 4,1 Da nogle af landene går igen i de forskellige landeområder, kan man derfor ikke summere de enkelte andele. Kilde: Danmarks Statistik, Nykredit Markets Det lysner på det nordiske marked Den danske vareeksport til de nordiske lande har de seneste år udgjort knap 25 af vores samlede vareeksport. Med en andel, som siden 2000 er steget fra godt 55 til 62 af den samlede danske eksport til Norden, er Sverige det væsentligste marked. Efter en ganske pæn erobring af markedsandele i Norden fra vendte udviklingen efterfølgende, og særligt slemt stod det til fra , hvor dansk vareeksports markedsandel faldt med godt 8. Det var ikke, fordi eksporten til Norden isoleret set udviklede sig dårligt fra omregnet til USD var stigningen på godt 10 - men den samlede import i de nordiske lande steg i samme periode med det dobbelte. Særligt en norsk importvækst på 25 trak de nordiske landes import op i denne periode. Efterfølgende er udviklingen vendt, og dansk eksports markedsandele i Norden steg med knap 6 frem til og med det var specielt i 2009, at vi vandt markedsandele, jf. Figur 5. Ganske vist faldt den danske vareeksport til de nordiske lande med ca. 25 i 2009, men da den samlede importvækst i Norden faldt med knap 30, vandt dansk eksport markedsandele i Norden. Det var særligt på det finske og norske marked, at den danske vareeksport klarede sig bedre end importvæksten i disse lande kunne indikere. Importen faldt med 35 i Finland og med knap 25 i Norge. Dansk eksport til disse lande faldt med henholdsvis 25 og 16. Figur 5: Danmark vinder atter markedsandele i Norden = Efter en årrække med faldende markedsandele for den danske vareeksport i de nordiske lande vendte udviklingen specielt i 2009, hvor væksten i markedsandelen var på ca. 4,5. Udvikling i markedsandele - Norden Faldet i markedsandelene i euroområdet er stoppet Gennem de seneste knap ti år er den andel, som vareeksporten til euroområdet udgør af den samlede danske vareeksport, faldet fra godt 53 i 2000 til knap 44 i Det største fald indtrådte i 2007, hvor andelen faldt fra 50,4 til 44,8. Denne markante nedgang dækker over et fald i eksporten til euroområdet på ca. 3\n4 2 mens den samlede danske vareeksport voksede med godt 10. Markedsandelen i det samlede euroområde og Storbritannien oplevede et stort dyk i 2007 på knap 14. Årsagen var en uheldig eksportudvikling på flere af de store markeder i euroområdet og på det engelske marked. Mens importvæksten i Frankrig, Finland og Belgien lå omkring 16 i 2007, faldt den danske vareeksport til disse lande med mellem 2 og 5. Med et fald i eksporten til Storbritannien på 9, mens importen voksede med 3 i Storbritannien, var udviklingen på dette marked også negativ. Det eneste store marked, hvorpå den danske vareeksport klarede sig hæderligt i 2007, var det tyske med en vækst på knap 4. Problemer var imidlertid, at den tyske importvækst i samme periode var på 15. Nordamerika - markant vending i markedsandele i 2009 Den danske vareeksport til Nordamerika har de seneste år udgjort godt 6 af den samlede danske vareeksport, hvilket er det laveste siden Trods denne udvikling steg de danske markedsandele i Nordamerika ganske kraftigt i Stigningen i eksportmarkedsandelene i Nordamerika er indtrådt i et miljø, hvor både den danske eksport til Nordamerika og områdets egen import faldt. Med et fald i Nordamerikas import på 25 i 2009 var faldet i den danske eksport på 16 noget mindre. Det var en positiv udvikling i markedsandelen i USA som trak læsset, mens der mere eller mindre var tale om status quo i udviklingen i markedsandelene i Canada og Mexico, som i øvrigt kun udgør ca. 15 af den samlede vareeksport til Nordamerika. Figur 7: Så stiger markedsandelene i Nordamerika igen Siden 2007 er udviklingen vendt, og de danske eksportmarkedsandele til euroområdet og Storbritannien steg med 5 frem til og med Stigningen var stort set jævnt fordelt på både 2008 og 2009 og skyldes primært en positiv udvikling i markedsandelene i Storbritannien, hvortil den danske eksportvækst i gennemsnit i 2008 og 2009 var godt 10 procentpoint højere end Storbritanniens importvækst = Udvikling i markedsandele - Nordamerika Også den danske eksportvækst til Tyskland var i begge år højere end Tysklands importvækst. Da eksporten til disse to lande udgør godt halvdelen af den samlede eksport til euroområdet og Storbritannien (og 25 af den samlede danske vareeksport), slår en positiv udvikling på disse markeder ganske markant igennem på udviklingen i vores samlede markedsandele i euroområdet og Storbritannien. Figur 6: Stille og rolig genvinding af markedsandele i euroområdet = Efter et ubrudt fald i markedsandelen i euroområdet og i Storbritannien i årene er der efterfølgende indtrådt en stigning på 5. Udvikling i markedsandele - euroområdet og Storbritannien De danske eksportmarkedsandele i Nordamerika steg med 13 i Uheldig, men forklarlig, udvikling i BRIK-landene Udviklingen i markedsandelene i BRIK-landene er af særlig interesse. Ikke fordi vores eksportandel til disse lande er specielt stor. I 2009 udgjorde den danske vareeksport til Brasilien, Rusland, Kina og Indien godt 4 af den samlede danske vareeksport, hvilket er en stigning fra 2,6 i Grunden til, at udviklingen her er interessant er, at vi forventer, at BRIK-landene vil stå for mere end halvdelen af den samlede globale vækst i år og næste år. Og mens befolkningstallet er vigende på vores traditionelle markeder, vil der være tale om et stigende befolkningstal i BRIK-landene og dermed udsigter til en højere vækst end i Vesteuropa. Siden 2001 har der været tale om et stort set ubrudt fald i de danske eksportmarkedsandele i BRIK-landene på hele 35, jf. Figur 6. Udviklingen skyldes, at stigningen på ca. 1 i den danske vareeksport til BRIK-landene ikke har matchet landenes egen importvækst på 330 i samme periode. Det er dog ikke nødvendigvis et udtryk for, at danske virksomheder ikke formår at 4\n5 begå sig på disse fjernereliggende markeder, men derimod er det igen et resultat af sammensætningen af den danske vareeksport. placeret i Danmark. Dermed vil vi i fremtiden i højere grad end i dag leve af afkastet af vores udenlandske investeringer. Figur 8: Faldende markedsandele i BRIK-landene = Der er til dels forklarlige årsager bag den uheldige udvikling i eksportmarkedsandelene i BRIK-landene. Udvikling i markedsandele - BRIK-lande En stor del af vores eksport er ikke kun ufølsom over for konjunkturerne, men den er også kendetegnet ved, at produkterne først efterspørges, når et lands velstandsniveau er kommet op på et vist niveau. Og dette niveau er BRIK-landene overordnet set ikke kommet op på endnu. I takt med, at en større andel af landenes befolkninger bevæger sig op i middelklassen, efterspørges flere designerprodukter, inden for hvilke blandt andet dansk møbelproduktion og produktion af AV-udstyr står stærkt. Sundhedssystemet vil ligeledes blive udbygget i takt med, at indkomsterne stiger, og det vil stimulere dansk eksport af farmaceutiske produkter til BRIK-landene. Vi har tidligere talt for, at sidste års krisehåndtering burde have haft større fokus på at sikre eksportvirksomhederne et bedre fundament på netop disse markeder, så vi er klar den dag, potentialet på disse markeder for alvor åbnes op for den danske eksport. Vi fastholder, at en sådan strategi bør have prioritet fremadrettet. Det er dog ikke givet, at en større eksportfremgang til disse lande vil generere samme positive udvikling i de indenlandske investeringer og i den indenlandske beskæftigelse, som hvis eksportfremgangen eksempelvis havde fundet sted på et af vores traditionelle nærmarkeder. Det skyldes blandt andet forskelle i synet på, hvor produktionen skal finde sted. Vi har været vant til, at stort set al produktion fysisk fandt sted inden for landets grænser med de positive effekter, det har på aktiviteten. Vi ser allerede nu, at fx Kina i langt højere grad, end vi er vant til, kræver, at den fysiske produktion skal finde sted i Kina. Dermed får produktionen ikke så stort et positivt gennemslag på den danske aktivitet, som hvis produktionen fysisk var Udviklingen er vendt til det positive i de tidligere Østlande Efter en årrække med faldende eksportmarkedsandele genvandt de danske eksportvirksomheder fodfæstet i de tidligere Østlande, hvor de danske markedsandele steg med knap 15. Det er dog ikke tilstrækkeligt til at genvinde det, som er tabt de seneste år. Figur 9: Flot fremgang i markedsandelene i de tidligere Østlande = Særligt udviklingen på det polske marked trak udviklingen i Udvikling i markedsandele - tidligere Østlande Som tilfældet er på mange af vores andre eksportmarkeder, skyldes stigningen i eksportmarkedsandelene i Østeuropa, at vores eksport er faldet noget mindre end landenes egen import. Det samlede fald i importen i de tidligere Østlande var på knap 35, mens den danske vareeksport "kun" faldt med ca. 25. Eksporten til Polen udgør knap halvdelen af den samlede eksport til de tidligere Østlande, og udviklingen på det polske marked fylder meget i den samlede udvikling. Med et fald i den danske vareeksport til Polen på knap 20, var faldet mindre end det samlede fald på 30 i Polens vareimport. Med undtagelse af 2009 har vi kun ét år vundet markedsandele i Polen - i hvilket er årsagen til den overordnede eksportmarkedsudvikling i de tidligere Østlande, som Figur 9 viser. Vækstudsigterne for Polen er ganske gunstige, og det er derfor vigtigt, at danske eksportvirksomheder i højere grad end i dag får bidt sig fast på det polske marked. Vi må ikke forblændes af udviklingen i Fjernøsten og Indien Ganske vist steg de danske eksportmarkedsandele til Fjernøsten og Indien med 14,5 i 2009, og dermed blev de foregående års tab på 15 stort set genvundet. Stigningen i 2009 var ekstraordinært kraftig og kan da heller ikke for hele stigningens vedkommende henføres til en strukturelt bedre situation for eksportmarkedsandelene til regionen. 5\n6 Ganske vist faldt den danske vareeksport til Kina med ca. 5 i 2009, men set i lyset af Kinas importfald på godt 11 i samme periode steg de danske eksportmarkedsandele til Kina i 2009 (Kina er både en del af BRIK-landene og Fjernøsten). Eksportandelen til Kina, målt i forhold til den samlede eksport til Fjernøsten og Indien, er de seneste år steget fra 25 til knap 45. En positiv udvikling på det kinesiske marked får dermed en stor effekt på eksportmarkedsandelene til den samlede region. Udviklingen til Kina kan være et udtryk for, at den kinesiske velstand er nået op på et niveau, hvor landet nu også begynder at øge sin efterspørgsel efter netop den type varer, som præger den danske konjunkturufølsomme eksport. Figur 10: Kraftig stigning i eksportmarkedsandelene til Fjernøsten = Udvikling i markedsandele - Fjernøsten og Indien Udviklingen i 2009 skyldes dog delvis en ekstraordinært stor stigning af transportmidler ekskl. køretøjer til Singapore. Udover Kina er Singapore vigtig, når vores samlede eksport til Fjernøsten skal vurderes. Og også eksporten til Singapore udviklede sig særdeles positivt i De seneste knap ti år har eksportandelen til Singapore ligget på omkring 10, men andelen steg til 20 i Dermed steg den danske vareeksport til Singapore med knap 60 (målt i USD), mens Singapores import faldt med knap 25. Den meget positive udvikling i den danske eksport til Singapore i 2009 kan imidlertid henføres til en enkelt komponent, nemlig til eksporten af transportmidler ekskl. køretøjer (sandsynligvis skibe). Denne eksportkomponent steg fra 58 mio. kr. i 2008 til 2,5 mia. kr. i 2009, og den stod således for 50 af den samlede danske vareeksport til Singapore i Denne udvikling vil ganske givet ikke fortsætte, og derfor er der ikke tale om en strukturelt set bedre eksportposition i Singapore. eksportmarkedsandele i 2009 i Japan dækker over et fald i eksporten på 20, mens den japanske import faldt med knap 30. Figur 11: De danske eksportmarkedsandele peger atter op i Japan = Udvikling i markedsandele - Japan bød på et kraftigt fald i de danske eksportmarkedsandele i Japan. Med en stigning på ca. 10 vendte udviklingen i Perspektiverne for dansk eksport De seneste års udvikling i retning af, at eksporten og importen udgør mere end BNP, vil ganske givet fortsætte. Vores åbenhed over for omverdenen vil derfor fortsat være vigtig for den danske vækst. Samtidig er konsekvensen af en voksende befolkning og stigende velstand i emerging markets samtidig med et faldende befolkningstal i de vestlige økonomier, at vækstpotentialet i fremtiden vil ligge uden for de markeder, som både er vores nærmarkeder og vores traditionelle markeder. At importvæksten i emerging markets er væsentligt højere end den danske eksportvækst til landene er ikke nødvendigvis et udtryk for, at danske eksportvirksomheder ikke udnytter potentialet i emerging markets. Det er i stort omfang et udtryk for, at landene endnu ikke er kommet op på et velstandsniveau, hvor de efterspørger de varer, som fylder meget i den danske vareeksport. Derimod ligger der en "automatisk" eksportvækst på disse markeder i takt med et stigende velstandsniveau. Det må dog ikke være en sovepude. Fortsat stort fokus på den konjunkturufølsomme del af eksporten bliver stadig vigtigere, herunder specielt udviklingen af nye eksportvarer. 6 Bunden er nået i Japan Trods det faktum, at Japan er verdens tredjestørste økonomi, udgjorde vores eksport hertil kun 1,5 i 2009, og den er dermed mere end halveret fra 3,6 ti år tidligere. Efter et voldsomt fald i markedsandelene på hele 60 i perioden indtrådte der sidste år en stigning på knap 10. Udviklingen i de danske


Hockeydebat • View topic - 4 dommersystemet\nby Felber » Wed Jan 30, 2008 9:11:54\nJeg vil da gerne lægge ud...\nJeg har "kun" set 1 kamp med det nye 4 dommersystem og funderede i den over, hvordan arbejdsfordelingen er mellem dommerne.\n1 - Er det er "overdommer", altså en som har det sidste ord?\n2 - Arbejder begge hoveddommere over hele banen, eller er det placeringen som afgører hvem der dømmer hvad?\n3 - Hvordan er I blevet forberedt på det nye system. Kurser osv.?\nby Jacob Grumsen » Wed Jan 30, 2008 5:00:11\nSvar: Nej det er der ikke, de er lige på isen.\nSvar: Man snakker om "front" Hoveddommer og "back" hoveddommer, Front HD har som regel spillet omkring pucken, og back HD har så resten af banen, dog kan man godt gå ind i hinandens "zoner" og dømme en udvisning, da en udvisning kan se forskellig ud, ud fra hvilken side man ser udvisningen fra.\nDet er blandt andet her fordelen kommer ind med 4 dommersystemet.\nSvar: hoveddommmerne i den danske liga har været samlet over 2 weekender, først i Ålborg til en U17 4 nationersturnering, samt senior landsholdets 4 nationersturnering i Odense/Vojens, her er systemet blevet gennemgået samt afprøvet, og der vil den kommende til blive lavet et kort seminar hvor man vil gennemgå det igen, samt have lidt øvelser på is.\nSå er det jo samtidig en prøvelse for både holdene samt dommerne at lære systemet at kende her i grundspillet (de udvalgte kampe), så det ikke kommer som en overrakslese i slutspillet, hvor det er planen at bruge det.\nEfter slutspillet evaluere man så det hele og tager en beslutning om det er noget man skal bruge i fremtiden.\nSystemet bruges denne sæson til samtlige A-WM så Danmark kommer til at skulle spille under det ved det kommen WM.\nby Felber » Wed Jan 30, 2008 5:24:43\nHej Jacob - Mange tak for svaret!\nJeg har et uddybende spørgsmål:\nNår nu dommerne er lige, kan de så anullere en straf som er dømt af den anden HD?\nAltså efter de lige stikker hovderne sammen og får talt en situation igennem?\nby Jacob Grumsen » Wed Jan 30, 2008 9:05:32\nNej når der først er dømt en udvisning, kan den ikke anuleres.\nby AK47 » Thu Jan 31, 2008 9:23:21\nJacob Grumsen wrote: Hej Felber.\nHvordan kan de så være, at I (dommerne) diskuterer så længe med diverse spillere i kampene. ??\nby Jacob Grumsen » Thu Jan 31, 2008 9:54:33\nMange spillere vil gerne vide hvad de er smidt ud for, og tror nogen gange de kan tale sig fra en udvisning\nby Frederik Kier » Thu Jan 31, 2008 12:17:32\nJacob Grumsen wrote: og tror nogen gange de kan tale sig fra en udvisning\nJa, og det fatter man jo ikke, hehe... I alle de år jeg har set ishockey er der sgu ikke nogen der har fået snakket sig ud af straffeboksen, så hvorfor ikke bare acceptere og sætte sig til rette, istedet for at redde sig en ti-minutters yderligere.\nJoined: Mon Jan 28, 2008 6:42:05\nby hockeygod » Thu Jan 31, 2008 2:04:30\nproblemet er jo at de utrolig sjældent bliver tildelt en 10 min, synes virkelig det er belastende at se en jesper duus, jens nielsen, ronny larsen osv der kan stå og snakke og brokke sig til dommeren konstant uden at det får nogle konsekvenser\nby DBJ » Thu Jan 31, 2008 3:06:03\nJeg kan ikke helt forstå dit svar?\nLad os sige en spiller fra egen forsvars zone skyder pucken ude i spiller boksen og dommer A så dømmer udvisning, for at skyde pucken ud. Dommer B der imod kender reglerne og ser at den blev skudt ud i spiller boksen og ikke ud over spiller boksen. Kan de så ikke stikke hovederne sammen og så dømme, dommer fejl og tage en nutral face off?\ndet ses da også i NHL at en dommer fløjter uden at mækere hvad han fløjter for, hvor efter han tager kontakt til sin med dommer før der bliver dømte noget?\nby Jacob Grumsen » Thu Jan 31, 2008 4:18:09\nÅbenlyse fejl, bliver selvfølgelig lavet om, det ville det også gøre i en alm kamp med en hoveddommer, og liniedommeren ser at det er en fejl der bliver begået.


Hav lus; Mangfoldighed; Vilde fisk; Morfologi; Udvikling; Fodring vaner\nJanuar 1, 2017 Marinus Bratt H 0 41\nHavet lus er en vandloppe i Siphonostomatoida orden, familie Caligidae. Der er omkring 559 arter i 37 slægter, herunder ca. 162 Lepeophtheirus og 268 Caligus arter. Hav lus er marine ektoparasitter, der lever af slim, epidermal væv og blod vært marine fisk.\nDenne artikel fokuserer på slægterne Lepeophtheirus og Caligus som parasitize marine fisk, især de arter, der er optaget på opdrættede laks. Lepeophtheirus salmonis og forskellige Caligus arter er tilpasset til saltvand og er vigtige ektoparasitter af opdrættede og vilde atlanterhavslaks. Adskillige antiparasitære lægemidler er blevet udviklet til kontrolformål. Da L. salmonis er den største hav lus til bekymring og har den mest kendte om dens biologi og interaktioner med sin laks vært, vil denne anmeldelse fokusere på denne art.\nCaligus rogercresseyi er blevet en vigtig parasit bekymring om laksebrug i Chile, og undersøgelser i gang for at få en bedre forståelse af parasitten og værten-parasit interaktioner. Seneste bevis er også nye, at L. salmonis i Atlanterhavet har tilstrækkelige genetiske forskelle fra L. salmonis fra Stillehavet, hvilket tyder på, at Atlanterhavet og Stillehavet L. salmonis kan have uafhængigt co-udviklet sig med Atlanten og Stillehavet laksefisk, hhv.\nFamilien Caligidae skønnes at indeholde omkring 559 arter i 37 slægter. Den største af disse er Caligus, med omkring 268 arter, og Lepeophtheirus med omkring 162 arter.\nDe fleste af vores forståelse af biologi havet lus, bortset de tidlige morfologiske undersøgelser, er baseret på laboratorieundersøgelser med henblik på at forstå spørgsmål i forbindelse med havet lus inficerer fisk på laksebrug. Oplysninger om fiskelus biologi og interaktioner med vilde fisk er desværre sparsomme i de fleste områder med en langsigtet historie åbne net-bur udvikling, da forståelse baggrundsniveauer af havet lus og overføre mekanismer har sjældent været en betingelse for uopsigelighed licens til landbrugsdyr operatører .\nMange havet lus arter er specifikke med hensyn til at være vært slægter, for eksempel L. salmonis som har høj specificitet for laksefisk, herunder almindeligt opdrættede atlanterhavslaks. Lepeophtheirus salmonis kan parasitize andre laksefisk i varierende grad, herunder havørred, fjeldørred og alle arter af Stillehavet laks. I tilfælde af Pacific laks, coho, kammerat og pink laks mount stærke vævsreaktioner fastgørelse L. salmonis, der fører til afvisning inden for den første uge af infektionen. Pacific L. salmonis kan også udvikle, men ikke komplet, sin fulde livscyklus på trepigget hundestejle. Dette er ikke blevet observeret med Atlantic L. salmonis.\nHvor planktoniske stadier af fiskelus sprede og finde nye værter er stadig ikke helt kendt. Temperatur, lys og strøm er vigtige faktorer og overlevelse afhænger af saltholdighed over 25 ‰. Det er blevet antaget, at L. salmonis copepodids migrerer opad mod lys og laks smolt bevæger nedad ved daggry lettere at finde en vært. Adskillige felt- og modellering undersøgelser af L. salmonis har undersøgt copepodid befolkninger, og har vist, at planktoniske stadier kan transporteres snesevis af kilometer fra deres kilde.\nKilden til L. salmonis infektioner, når laks tilbage fra ferskvand har altid været et mysterium. Fiskelus dør og falder af anadrome fisk såsom laksefisk, når de vender tilbage til ferskvand. Atlanterhavslaks afkast og rejse opstrøms i efteråret til at reproducere, mens smolt ikke vender tilbage til saltvand indtil næste forår. Pacific laks tilbage til det marine kystnære starter i juni, og slut så sent som december afhængig arter og køre timing; mens smolt typisk outmigrate starter i april og slutter i slutningen af august, afhængig af arter og køre timing.\nDet er muligt, at havet lus overleve på fisk, der forbliver i flodmundinger, eller at de overfører til en endnu ukendt alternativ vært at tilbringe vinteren. Ikke desto mindre smolt få inficeret med havlus larver, eller måske endda voksne, når de træder flodmundinger i foråret. Det vides heller ikke, hvordan havet lus fordeler mellem fisk i naturen. Voksne stadier af Lepeophtheirus spp. kan overføre under laboratorieforhold, men frekvensen er lav. Caligus spp. overføre ganske let og mellem forskellige arter af fisk, og er jævnligt findes i plankton.\nLepeophtheirus salmonis tendens til at være omtrent det dobbelte af de fleste Caligus spp .. Organet består af 4 regioner: cephalothorax, fjerde ben-bar segment, genital komplekse, og underliv. Cephalothorax danner et bredt skjold, der omfatter alle kroppens segmenter op til det tredje ben bærende segment. Det virker som en sugekop i at holde lus på fisken. Alle arter har munddele formet som en hævert eller oral kegle. Den anden antenner og mundtlige vedhæng er modificeret til at hjælpe med at holde parasitten på fisken. Det andet par af antenner bliver også brugt af hanner til at forstå den kvindelige under samleje. De voksne hunner er altid signifikant større end hannerne og udvikle et meget stort genital kompleks, der i mange arter udgør størstedelen af kropsmasse. To æg strenge af 500 til 1000 æg, som mørkere med modning, er omtrent den samme længde som den kvindelige krop. En hun kan producere 6-11 par af æg strenge i en levetid på cirka 7 måneder.\nHav lus har både fri svømning og parasitære livsstadier. Alle faser er adskilt af moults. Udviklingen sats for L. salmonis fra æg til voksen varierer fra 17 til 72 dage afhængig af temperaturen. Den livscyklus L. salmonis er vist i figuren; de skitser af etaperne er fra Schram.\nÆg udklækkes i nauplius I, der fælder til en anden naupliar fase; begge naupliar stadier er ikke-fodring, afhængigt af æggeblomme reserver til energi, og tilpasset til svømning. Den copepodid fase er den smitsomme fase, og den søger efter en passende vært, sandsynligvis ved kemo- og mechanosensory spor. Strømme, saltholdighed, lys og andre faktorer vil også hjælpe copepodids med at finde en vært. Foretrukne løsning på fisken sker i områder med den mindste hydrodynamiske forstyrrelser, især finnerne og andre beskyttede områder. Copepodids når fastgjort til en egnet vært feed for en periode forud for fældende til chalimus I Fase. Hav lus fortsætte deres udvikling gennem 3 supplerende etaper chalimus hver adskilt af en fældning. Et karakteristisk træk ved alle 4 chalimusstadier er, at de er fysisk fastgjort til værten ved en struktur benævnt frontal filament. Der er forskel på timingen, fremstillingsmåde og den fysiske struktur af frontale filament mellem forskellige arter af havets lus. Med undtagelse af en kort periode i løbet af fældning, pre-voksen og voksne stadier er mobile på fisk og, i nogle tilfælde, kan bevæge sig mellem vært fisk. Voksne hunner, er større, optager relativt flade krop overflader på de bageste ventrale og dorsale midlines og kan faktisk udkonkurrere pre-voksne og hanner på disse steder.\nDe naupliar og copepodid etaper, indtil de finde en vært er ikke-fodring og leve på endogene fødevarebutikker. Når fastgjort til vært copepodid fase begynder fodring og begynder at udvikle sig i den første fase chalimus. Vandlopper og chalimusstadier har udviklet mave-tarmkanalen og lever af værten slim og væv inden for rækkevidde af deres tilknytning. Prævoksne og voksne fiskelus, især drægtige hunner, er aggressive foderautomater, i nogle tilfælde fodring på blod i tillæg til væv og slim. Blood ses ofte i fordøjelseskanalen, især voksne kvinder. Lepeophtheirus salmonis er kendt for at udskille store mængder trypsin i deres værtens slim og dette kan hjælpe med fodring og fordøjelse. Andre forbindelser, såsom prostaglandin E2, er også blevet identificeret i L. salmonis sekreter og kan hjælpe med fodring og / eller tjene parasitten i at undgå immunrespons i værten ved reguleringen af det på fodring site. Det vides ikke, om havet lus er vektorer for sygdomme, men de kan være bærere af bakterier og vira sandsynligvis stammer fra deres tilknytning til og fodring på væv af forurenede fisk.\nFiskelus medføre fysiske og enzymatisk skader ved deres bindingssteder og fodring, hvilket resulterer i slid-lignende læsioner, som varierer i deres art og alvor afhængigt af en række faktorer. Heriblandt værtsarter, alder og generelle sundhedstilstand af fisken. Det er ikke klart, om stressede fisk er særligt tilbøjelige til angreb. Hav lus infektion i sig selv forårsager en generaliseret kronisk stress respons i fisk siden fodring og tilknytning forårsage ændringer i slim konsistens og beskadige epitelet resulterer i tab af blod og væske, elektrolyt forandringer, og kortisol frigivelse. Dette kan nedsætte laks immunreaktioner og gøre dem modtagelige for andre sygdomme og reducerer vækst og resultater.\nGraden af beskadigelse er også afhængig af arten af fiskelus, udviklingsstadier der er til stede, og antallet af fiskelus på fisk. Der er ikke meget tegn på vært vævsreaktioner i atlanterhavslaks på de steder, hvor fodring og tilknytning, uanset udviklingsstadiet. I modsætning hertil salmonis Coho og pink laks udviser stærk vævsreaktioner på L. kendetegnet ved epitelial hyperplasi og inflammation. Dette resulterer i afvisning af parasitten inden den første uge af infektion hos disse arter af laksefisk. Tunge infektioner af opdrættede atlanterhavslaks og vilde sockeye laks ved L. salmonis kan føre til dybe læsioner, især på hovedet regionen, selv udsætter kraniet.\nInteraktioner mellem vilde og opdrættede fisk\nDer er beviser for, at havet lus blomstrer på laksebrug kan sprede sig til nærliggende vilde unge laks og ødelægge disse populationer. Hav lus, især Lepeophtheirus salmonis og forskellige Caligus arter, herunder Caligus clemensi og Caligus rogercresseyi, kan forårsage dødelige angreb af både gård-vokset og vilde laks. Fiskelus migrere og hægte sig på huden af vilde laks i fritsvømmende, planktoniske nauplii og copepodid larvestadier, som kan vare i flere dage. Et stort antal stærkt befolkede, open-net laksefarme kan skabe usædvanligt store koncentrationer af havet lus. Ved udsættelse i flodmundinger, der indeholder et stort antal åbne net gårde, har matematiske modeller foreslået, at mange unge vilde laks kan være inficeret Adult laks kan overleve ellers kritiske antal havet lus, men små, tyndhudet unge laks migrerer til havet er meget sårbare. Det er blevet foreslået, at havørred befolkninger i de seneste år for alvor er faldet på grund af angreb af havet lus, og Krkosek et al. har hævdet, at på Stillehavet kyst i Canada lus-induceret dødelighed af pink laks i visse regioner er over 80%. Enkelte undersøgelser viste der har været nogen langsigtede skader på fiskebestandene i nogle områder, og at en befolkning fald i vilde laks, der fandt sted i 2002, var forårsaget af "noget andet end havet lus". Imidlertid har de gentagne epizootier af lus på vilde fisk kun forekommet i områder med laksebrug i Irland, Skotland, Norge, British Columbia, og Chile. Felt prøvetagning af copepodids og hydrografiske og befolkningsmæssige modeller viser, hvordan L. salmonis fra gårde kan forårsage masse angreb af søværts migrerende laksefisk, og at denne effekt kan forekomme op til 30 km fra gårdene.\nAdskillige videnskabelige undersøgelser har antydet, at bur opdrættede laks havnen lus i en grad, der kan ødelægge omkringliggende vildlaksebestande. Andre undersøgelser har vist, at lus fra opdrættede fisk har relativt ingen effekt på vilde fisk, hvis god dyrehold og passende kontrolforanstaltninger gennemføres. Yderligere undersøgelser til at etablere vilde-opdrættede fisk interaktioner er i gang, især i Canada, Skotland, Irland og Norge. En reference manual med protokol og retningslinjer for at studere vilde / dyrkede fisk interaktioner med havet lus er blevet offentliggjort.\nKontrol på laksebrug\nDette er blevet gennemgået af Pike & amp; Wadsworth, McVicar, og Costello. Integrerede programmer for fiskelus skadedyrsbekæmpelse er anlagt eller anbefalet i en række lande, herunder Canada, Norge, Skotland og Irland. Identifikation af epidemiologiske faktorer som potentielle risikofaktorer for fiskelus overflod med overvågningsprogrammer effektive havet lus har vist sig at effektivt at reducere havet lus niveauer på laksebrug.\nRenere fisk, herunder fem arter af wrasse, bruges på dambrug i Norge og i mindre omfang i Skotland, Shetland og Irland. Deres potentiale er ikke blevet undersøgt i andre fiskeopdræt regioner, såsom Stillehavet og Atlanterhavet Canada eller Chile.\nGode opdrætsmetoder teknikker omfatter braklægning, fjernelse af døde og syge fisk, forebyggelse af netto tilsmudsning osv Bay forvaltningsplaner er på plads i de fleste fisk landbrugsområder for at holde havet lus under et niveau, der kunne føre til sundhedsmæssige betænkeligheder på bedriften eller påvirke vilde fisk i omkringliggende farvande. Disse omfatter adskillelse af årgange, optælling og registrering af havet lus på en foreskrevet grundlag, brug af parasiticider når havet lus tæller stigning, og overvågning af resistens over for parasiticider.\nTidlige resultater foreslog genetisk variation i følsomheden af atlanterhavslaks til Caligus elongatus. Forskning derefter begyndte at identificere karakteregenskab markører, og de seneste undersøgelser har vist, at følsomheden af atlanterhavslaks til L. salmonis kan identificeres specifikke familier, og at der er en sammenhæng mellem MHC-klasse II og tilbøjelighed til lus.\nI oktober 2012, The købmand kæde Sobeys trukket hele atlanterhavslaks fra 84 butik steder i de canadiske Maritimes efter bekymringer blev rejst over havet lus.\nLægemidler og vacciner\nRækken af therapeutants for opdrættede fisk var begrænset, ofte på grund af lovgivningsmæssige behandling begrænsninger. Alle lægemidler, der anvendes er blevet vurderet til miljøbelastning og risici. De parasiticider inddeles i bad og i-foder behandlinger som følger:\nDer er både fordele og ulemper ved at bruge bad behandlinger. Bad behandlinger er vanskeligere og brug for mere mandskab til at administrere, kræver nederdele eller presenninger, der skal anbringes omkring burene for at indeholde lægemidlet. Forebyggelse af reinfektion er en udfordring, da det er praktisk umuligt at bestemme en hel bugt i et kort tidsrum. Da mængden af vand er upræcist, er den krævede koncentration ikke garanteres. Fortrængning af fisk for at reducere mængden af stoffet kan også understrege fiskene. Nylig brug af godt både indeholder lægemidlerne har reduceret både koncentrationen og miljøhensyn, men overfører fisk til brønden båden og tilbage til buret kan være stressende. Den største fordel ved at bad behandlinger er, at alle fiskene vil blive behandlet ens, i modsætning til i foderet behandlinger, hvor mængden af lægemiddel indtaget kan variere på grund af en række årsager.\nOrganophosphater er acetylcholinesteraseinhibitorer og forårsager stimulerende lammelse fører til død af hav lus, når det gives som et bad behandling. Dichlorvos blev brugt i mange år i Europa og senere erstattet af azamethiphos, det aktive stof i Salmosan, der er sikrere for de erhvervsdrivende at håndtere. Azamethiphos er vandopløselig og opdelt relativt hurtigt i miljøet. Modstand mod organofosfater begyndte at udvikle sig i Norge i midten af 1990'erne, tilsyneladende på grund af acetylcholinesterases at blive ændret på grund af mutation. Brug er faldet betydeligt med indførelsen af SLICE, emamectinbenzoat.\nPyrethroider er direkte stimulatorer af natriumkanaler i neuronale celler, overtalelse hurtig depolarisering og spastisk lammelse, der fører til døden. Effekten er specifik for parasitten, da de lægemidler, der anvendes kun langsomt absorberes af værten og metaboliseres hurtigt når absorberet. Cypermethrin og deltamethrin er de to pyrethroider almindeligvis anvendes til at kontrollere fiskelus. Resistens over for pyrethroider er blevet rapporteret i Norge og synes at være på grund af en mutation, der fører til en strukturændring i natriumkanalen som forhindrer pyrethroider i at aktivere kanalen. Anvendelse af deltamethrin har været stigende som suppleant behandling med stigningen i modstanden observeret med emamectinbenzoat.\nBadning fisk med hydrogenperoxid vil fjerne mobil havet lus fra fisk. Det er miljøvenligt, da H2O2 dissocierer til vand og ilt, men kan være giftig for fisk, afhængigt af vandtemperaturen, samt til operatørerne. Det ser ud til at banke fiskelus fra fisk, der forlader dem i stand til at tilknytte andre fisk og at genoptage en infektion.\nIn-foder behandlinger er lettere at administrere og udgør mindre miljørisiko end bad behandlinger. Feed sædvanligvis coatet med narkotikamisbrug og distribution til parasitten er afhængig af farmakokinetikken af lægemidlet komme i tilstrækkelig mængde til parasitten. Lægemidlerne har høj selektiv toksicitet for parasitten, er ganske lipidopløselige således at der er tilstrækkeligt lægemiddel til at handle i ca. 2 måneder, og enhver metaboliseret lægemiddel udskilles så langsomt, at der er lidt at ingen miljøhensyn.\nAvermectiner tilhører familien af makrocykliske laktoner og er de vigtigste lægemidler, der anvendes som foder i-behandlinger for at dræbe fiskelus. Den første avermectin anvendte blev ivermectin ved doser tæt på terapeutisk niveau, og blev ikke forelagt for juridisk godkendelse til brug på fisk af fabrikanten. Ivermectin var toksisk for nogle fisk, forårsager sedation og depression af centralnervesystemet som følge af lægemidlets evne til at krydse blod-hjerne-barrieren. Emamectinbenzoat, som er det aktive middel i formuleringen SLICE, har været anvendt siden 1999 og har en større sikkerhedsmargin på fisk. Det administreres på 50 ug / kg / dag i 7 dage og er effektiv i to måneder, dræbte både chalimusstadier og mobile etaper. Tilbagetrækning varierer med jurisdiktion fra 68 dage i Canada til 175 graddage i Norge. Avermectiner handling ved at åbne glutamat-gatede chloridkanaler i arthropode neuromuskulære væv, der forårsager hyperpolarisering og slap lammelse fører til død. Modstand er blevet bemærket i Chalimus rogercresseyi i Chile og L. salmonis på nordatlantiske dambrug. Modstanden skyldes sandsynligvis langvarig brug af lægemidlet fører til opregulering af P-glycoprotein, svarende til hvad der er blevet set i nematoderesistens til makrocykliske laktoner.\nTeflubenzuron, det aktive middel i formuleringen Calicide, er en chitin-inhibitor og forhindrer fældning. Det forhindrer således yderligere udvikling af larvestadier af fiskelus, men har ingen effekt på voksne. Det har været brugt kun sparsomt i havet lus kontrol, hovedsagelig på grund af bekymring for, at det kan påvirke fældning cyklus af uden for målgruppen krebsdyr, selv om dette ikke er blevet vist i de koncentrationer anbefales.\nEn række undersøgelser i gang for at undersøge forskellige antigener, især fra mavetarmkanalen og reproduktiv endokrine veje, som vaccine-mål, men ingen vaccine mod fiskelus er blevet rapporteret til dato.\nBranchiurans, familie Argulidae, bestille Arguloida er kendt som fisk lus og parasitize fisk i ferskvand.\nForrige artikel Sugarloaf\nNæste artikel Colmar


Apartamentos Familiares Sa Gavina Medes lejligheden ligger en kort gåtur fra en sand-strand.\nPå grund af stille placering af denne ejendom er Dossotaigua Dive Center og Aquabrava Water Park hurtigt tilgængelige. L'Estartit bymidte er 1 km væk. Gæsterne kan spise i Rembrant og Les Corones, omkring 100 meter væk fra ejendommen.\nEjendommen tilbyder værelser med gratis Wi-Fi, kabel-tv med betalingsfilm, værdiboks til bærbar pc, et opholdsområde og en garderobe. Gæsterne vil gøre brug af enkeltsenge og sovesofaer. Med et badekar og en bruser, indeholder et marmor-private badeværelse også badekåber og badelagner.\nGæsterne kan drage fordel af et tekøkken udstyret med en mikrobølgeovn, en opvaskemaskine, et køleskab, et komfur og en vaskemaskine.\nDenne ejendom har en terrasse, hvor gæsterne kan slappe af. Dykning, snorkelling og vandreture er også tilgængelige. Der er strandfaciliteter, herunder parasoller, solsenge og chaiselongues.\nVandrerhjem Cx Legian Hotel Puri Saron Madangan Hotel Cempaka Lovina Hotel Kupu Kupu Jimbaran - Beach Club & Spa By L'Occitane Hotel Quest Hotel Harton Hotel The Dragon Lejlighed In 5 Hotel Corbyn Head Hotel Kope Kro Lakeview Signature Airport Hotel Airy Batununggal Soekarno Hatta 452A Bandung Lejlighed Griboedova 7 - 32 Hotel Comfort Holberg Hotel Thon Orion Hotel Oceanis Hotel Africa Hotel Novum Continental Hauptbahnhof Vandrerhjem Mosebacke Hotel Ibis St Pauli Messe Privat bolig Kubu Kutus Hotel Knights Court Hotel The Sands By Katathani


Den samme test ligger under Bergans Rondane Lady 65, hvor du kan se kommentarer og karakterne som er givet til Lowe rygsækken.\nHjertet i Lowe Annapurnas bæresystem er det bevægelige hoftebælte, der drejer horisontalt efter hofterne og overkroppens bevægelser, når man bevæger sig i ujævnt terræn med store niveauforskelle som for eksempel grov blokmark, hvor man løfter benene højt og vrider i skuldrene. Det giver en anderledes og spændende rygsæk, der føles levende, og man kan godt få fornemmelsen af, at den ikke bærer ordentligt og i stedet hopper rundt på ryggen, hvilket dog ikke er tilfældet. Til gengæld skal man være fan af hårdere polstring, for bæreremmene, der i modsætning til Bergans Rondane, er meget tyndt polstret og føles hårdere mod ryg og skuldre.\nUdover åbninger i både top og bund, har Annapurnaen har også en stor hesteskoformet åbning på fronten, men ligesom de andre åbninger på sækken, er den simpelthen for lille, og lidt større ting, som for eksempel soveposen, kan være svære at bakse ind og ud. Også front- og sidelommerne er ærgerligt små, hvilket kun gør dem brugbare til de helt små stumper. Til gengæld er toplåget dejligt rummeligt og udstyret med sikkerhedsklip til vigtige ting som bilnøgler eller andre ting, der skal sikres undervejs.\nAnnapurnaen er let at bruge, og alle de vigtige detaljer som remme og spænder kører som smurt, og rygsækken har i det hele taget været en fornøjelse at arbejde med. Tilpasning af ryglængden er uhyre let klaret, og det giver én lyst til løbende at småjustere – bare fordi man kan.\nDer er kræset for håndværket og de små frække detaljer i en grad, som man ellers kun ser på dyrere rygsække, og vi er virkelig imponerede over, hvor meget finish man får for pengene. Lowe Annapurna er klart den flotteste og lækreste af de to, og der er ikke sparet på materialerne. Vi er for eksempel vilde med de kraftige lynlåse, der er udformet som små tredimensionelle Lowe-logoer.\nLowe Annapurna er på mange måder en meget gennemført og kompromisløs rygsæk, der fungerer godt til kvinder, der bruger deres rygsæk under svære terrænforhold, hvor kroppen ikke altid er i balance. Det afspejles først og fremmest i bæresystemet, som man enten elsker eller hader. Vores testpanel var delt i to lejre – både hvad angik den hårde polstring, men også i spørgsmålet om det levende bæresystem, og vi anbefaler klart, at denne rygsæk prøves grundigt af. Hvis du ellers kan leve med den lidt besværlige indretning, får du en rygsæk i suverænt lækre materialer og et design du skal lede længe efter til den pris.\nTroels Matz, Torsdag, 19 januar 2012, hits: 4532


the knight - drømmen - Movellas\n" gad vi snart kunne slippe ud, her er så kedeligt og det er så trist at se alle de folk der lider, og længes efter at komme ud i den varme sol" Michael kiggede rundt på menneskerne,der sad rundt omkring i det store hul. Champia kom hen og satte sig ved siden af ham, " jeg har tænkt i evigheder, men jeg kan bare ikke finde en løsning" sagde Champia træt. " jeg kan heller ikke finde en mening med det" sagde Michael og sukkede.Champia lage papiret og gik hen til det lille vindue. "tænk at de menneskerne her har siddet her i så mange år, uden at være ude i sollyset" sagde hun trist. "mmh" lød det fra Michael.\n"hov, vent nu lige, sig gåden i igen" sagde Champia, hun lød meget ophidset " alle som er fanget i dette hul, og har søgt fra loft til gulv, søgt om vejen ud uden heldets bud. i har lidt den lidelse her, at være væk fra dem man har kær. søg hvor håbet kommer fra så skal i nok komme ud her fra" læste Michael højt fra papiret, han sukkede. Champia kiggede bare ud i månelyset " vi finder aldrig ud herfra!" sagde han irriteret "........ hey vent nu lige, håbet kan betyde lyset ik?" sagde hun. Michael nikkede. "og solen giver lys, så måske er det noget...."\n"med det lille vindue" færdiggjorde Michael hendes sætning. " ja netop" sagde hun ivrigt. " men vi kan da umuligt komme ud af det lille vindue" sagde Michael, han havde rejst sig og skævede til vinduet. " nej... det mangler jeg også lige at tænke igennem" sagde hun. Michael sukkede "Det er håbløst!" Efter lidt stille tid blev de enige om at de hellere måtte gå til ro.Michael sagde godnat til Champia og lagde sig ned på det hårde gulv, hvor han lå rigtig hårdt og tænkte på de fanger der havde været her i flere år! Det varede dog ikke længe inden han var faldet i en dyb søvn.\nMichael var i et lille træhus, i et lille rum, hvor der midt i det hele stod et bord, med fire små træstole, den ene mindre end de andre. Henne i det lille køkken, stod der en kvinde med langt brunt hår, der var bundet tilbage i en løs knold, og lavede mad. Michael gik hen til hende for at spørge hvor han var, men han fik intet svar. Det var som om han var det rene luft for hende. "Stiv, vi skal spise" råbte kvinden. Hov! havde Michael ikke hørt navnet Stiv før? Jo hans far hed Stiv. Så kunne kvinden i køkkenet være hans mor. Inde fra et lille rum kom en høj mand, med en lille dreng på armen. Manden lignede Michael ret meget, han havde bare lyst hår i stedet for brunt. Manden satte den lille dreng i den lille stol og fandt selv en plads ved bordet. "så er der mad" sagde damen og stillede maden på bordet, og kyssede manden på kinden, Michael smilede.\n"det ser godt ud" sagde Manden og begyndte at tage for sig." mama" sagde den lille dreng, og rakte sin lille buttede hånd frem mod kvinden. " ja, hvad er der min lille skat" sagde hun og strøg drengen over hovedet, og lagde lidt mad på den lille drengs tallerken. Michael kunne se hvilken hyggelig lille familie de engang,havde før Sakimel ødelagde den. Mandens ansigt var vejrbidt, men ikke rynket eller hærget som det var nu, moderen var glad og smilende, og var heller ikke tynd, lille og krumbøjet. Man kunne tydeligt se hvor meget Sakimel og hans fængsel havde hærget dem. Den lille familie sad og hyggede sig med sin aftensmad, de snakkede sammen, men det de stort set snakkede om var krigen. Den hærgede landet og de var jo trods alt nogle af de bedste soldater. Pludselig bankede det på døren. Damen gik hen for at åbne. Der stod Michaels onkel bare i en meget yngre udgave. Han så meget bekymret ud, og hev efter vejret som om han havde løbet hurtigt. Damen så hurtigt bekymret ud da hun så Onkelens ansigt. "Hvad er der på færder James?" Spurgte hun i et bekymret tonefald. Stiv var også kommet op at stå og var gået hen til James med Michael på armen. "Hurtigt de kommer. En af vores tropper hørte at de ville tage jer. Og især Michael ville de have. Skyndt jer i skal af sted!" Stiv nikkede og gav Michael til James. "Tag ham og skynd dig af sted med ham, gem ham i dit hus i den anden verden!" James skulle til at protestere, han vidste godt hvad Stiv var ude på, men han rystede på hovedet. "skynd dig af sted med ham. Pas godt på Michael!" James stod lidt han så meget ked af ud af det, men så nikkede han, gik ud af døren og skyndte sig afsted. Månelyset glimtede i kvindens tåre, mens hun med øjnene fulgte skikkelsen af James, og lille Michael, der hurtigt blev mindre og mindre.\nManden gik ind i huset for at finde nogle våben, hvis det blev nødvendigt. Han rakte en sølvbue, med et pilekogger, og et meget smukt sølvsværd med indskæringer, til kvinden og selv havde han et guldsværd stukket i et bælte,han havde bundet om livet. Mens de stod foran det lille hus kunne de høre heste nærme sig, det måtte være de sort riddere. Der var ingen tid de måtte løbe. De løb gennem natten ned mod en lille lade, kvinden vendte sig i farten og kiggede sørgende på det lille hus, som om hun vidste at det nok var sidste gang hun så det.\nRidderne kom nærmere, De kunne ikke løbe fra dem, de måtte slås, de stoppede op og trak deres våben, men der gik ikke lang tid inden de var omringet af de sorte riddere. En af ridderene sagde "bind dem, og tag dem til fyrst Sakimel." Ridderne tog fat i kvinden og manden og bandt deres hænder, og selvom de gjorde meget modstand gjorde det ingen forskel, de var fanget.\nDe red gennem natten, månen lyste kun svagt. kvinden sad helt stille på den hest de havde sat hende op på. Manden prøvede at kæmpe, og hoppe af men ridderne holdt ham fast. Til sidst blev det for meget da manden begyndte at sparke, så de stoppede og bandt også hans fødder. Michael svævede efter dem gennem natten, han var nærmest vægtløs, nærmest et spøgelse.\nOmsider kom de til slottet, og de blev ført ind en en stor hal, Michael huskede den, det var den sammen hal han og Champia blev ført ind i for flere timer siden. Der var ikke ændret noget ved tronen, den var lige så modbydelig,og uhyggelig som første gang Michael havde set den. Sakimel vendte sig om og sagde, " jamen dog, hvad har vi her?" han smilede smørret "er det ikke hr. og fru, Smith, som har gjort sig den venlighed at besøge mig?" han smilede, og kigge rundt på sine vagter, som gengældte hans smil, og grinede ondt.\n"Send dem ned til den dybeste krypt, der finder de aldrig ud!, medmindre de finder den hemmelige gåde på væggen, men det er jo ikke ligefrem sandsynligt at de finder den. Eller løser den! Der er jo hverken lys eller håb nede i det hul. Medmindre de tænker på de bittesmå vinduer! Ingen er slupper levende ud fra det hul!" sagde han,hans øjne blev onde og smilet mere smørret, mens han viftede dem væk med hånden. Vagterne greb fat i kvinden og manden og slæbte dem ned gennem gangene indtil de kom til den krypt Michael og Champia var blevet smit i tidligere.\nMichael vågnede op med bankende hjerte. Han skyndte sig at vægge hans mor og far, Champias far og Champia. Han havde måske svaret på gåden!


Del fantastiske oplevelser med din vært igennem Wimdu. Lær hinanden at kende og opbyg måske et internationalt venskab. Vi arbejder på at sikre en problemfri udlejningsoplevelse. For at få det meste ud af Wimdu, så kan du kigge vores tips igennem:\nUdfyld din Wimdu profil\nFortæl os noget om dig selv\nWimdu værter vil som oftest gerne vide, hvem der skal bo hos dem. Derfor bør du benytte lejligheden til at fortælle folk om dig selv via din Wimdu profil. Skriv hvor du er fra, hvorfor du kan lide at rejse, hvad dine hobbyer er og hvilke sprog du taler. Når du deler disse ting i forvejen, kan du allerede bidrage til at gøre dit ophold meget mere personligt.\nHvis du allerede har en facebook konto, kan du med et enkelt klik oprette forbindelse til Wimdu. Dette kan gøre opretholdelsen af din Wimdu profil meget lettere, plus du kan se, hvilke venner, der allerede har brugt Wimdu.\nEt godt billede tilføjet til din Wimdu profil er prikken over i'et. Kommunikationen med din vært vil blive mere behagelig og komfortabel, især hvis du kan sætte et ansigt på kontakten. Dette kan skabe en sjov og venlig atmosfære længe før din ankomst.\nTjek hvem du bor hos\nKig på din værts Wimdu profil. Her kan du se, om I har nogle fælles interesser og finde ud af om I overhovedet snakker samme sprog. Via Wimdu's beskedsystem kan du stille spørgsmål og opklare disse inden du ankommer.\nDobbelttjek detaljerne for tilbuddet\nBillederne giver dig mulighed for at se en masse af det du kan forvente, men sørg for, at bruge tid på at læse husreglerne, når du er færdig med beskrivelsen af rummet. På denne måde kan du være sikker på at dette virkelig er den rette bolig for dig. Desuden kan anmeldelser af tidligere gæster være en værdifuld indikation af kvaliteten af værten og deres boligtilbud.\nWimdu verificerer gyldigheden og kvaliteten af alle værter vi lister. Vi tager os af betalingen fra dig til værten og transmissionen af boligoplysninger. Skulle en vært forsøge at modtage en betaling udenom Wimdu, bedes du venligst rapportere hændelsen til vores serviceteam.\nTag et kig på værelset\nWimdu sender pengene videre til værten 24 timer efter din planlagte ankomst. Hvis noget ikke er i orden eller ikke i overensstemmelse med, hvad der var forventet, bedes du informere os straks, så vi kan arbejde mod at finde løsning. Hvis noget i lejligheden er beskadiget, skal du sørge for at dokumentere dette med billeder for at sikre, at du ikke drages til ansvar for det.\nSnak med din vært om alting\nLad din vært give dig en detaljeret rundvisning af boligen, når de afleverer nøglerne. Nu er din tur til at stille spørgsmål og lære værten bedre at kende. Du har mulighed for at få nogle insider tips fra din vært, om den by du skal bo i. Så nyd din rejse og rejs som en lokal!\nGiv en anmeldelse af din vært\nNår din rejse er færdig, bør du benytte lejligheden til at skrive en anmeldelse af din vært. På denne måde kan du ikke bare give forslag til forbedringer, eller takke for god behandling, men du kan også forsikre fremtidige gæster, at din vært er en god en af slagsen.


PressReader - BT: 2016-04-16 - D\n- e bonede braedder er skrå i det gamle hus i Bredgade 33, hvor familien Bruun Rasmussen har afholdt auktioner siden 1948. Bogstaveligt talt. Alexa Bruun Rasmussen, tredje generation i det traditionsbundne auktionshus, har altid drømt om at stå på de skrå braedder.\nSom ung troede hun, det var dem i teatret, hun skulle optraede på. Men i dag er skuespillet skiftet ud med en passion for barok sølv og en stilling i familiefirmaet. Alexa Bruun Rasmussens foraeldre Birthe Bruun Rasmussen og Jesper Bruun Rasmussen har spillet en vigtig rolle i den beslutning. De har altid ledt datterens tanker tilbage til Bredgade, hvis de begyndte at vandre for langt vaek.\n»Mine foraeldre har altid haft et håb – eller en lumsk plan – om, at jeg og min bror skulle ind i firmaet. Vi joker med, at det var frivillig tvang. Men man har altid et valg og jeg kunne have gjort noget andet. Men jeg elsker at vaere her. Der er et udefinerbart bånd mellem os i familien og auktionshuset.«\nHun er direktør for branding, men man traeder ikke bare sådan lige ind i familieforretningen. For hvordan saetter man sit eget praeg på et firma, der har eksisteret i 68 år? Efter et par omveje er Alexa Bruun Rasmussen ved at finde sin vej.\nHun er barnebarn af Arne Bruun Rasmussen, der etablerede firmaet. I dokumentarserien ‘Auktionshuset’, som DR1 sendte fire saesoner af i 2013 og 2014, laerte danskerne hende at kende. Serien fulgte hverdagen i virksomheden og blev optaget omtrent på det tidspunkt, da Alexa Bruun Rasmussen blev mere synlig i familievirksomheden.\nAuktionshuset skal moderniseres, og det er Alexa Bruun Rasmussens opgave at puste støvet af arvesølvet og vise det traditionsbundne hus frem for nye kunder. Men der skal traedes varsomt, for både de trofaste kunder og hendes far – Jesper Bruun Rasmussen – skal vaenne sig til de nye vinde.\n»Jeg har fået malet vaeggene i nye farver,« siger hun og peger på en turkis stolpe. Hun smiler, og blikket signalerer, at hun har gjort noget vovet.\nI et firma, hvor man helst gør, som man plejer, er det banebrydende blot at aendre på vaegfarven.\n»Jeg sagde i sjov til de andre: ’I må hellere tage hjertestarteren med, når min far skal se de nye farver’,« siger hun og tilføjer, at hendes far har vaeret ’meget skeptisk’.\n»Jeg ville også gerne have malet dette rum petroleums-grønt, men der sagde han nej. Der er nogle kampe, man ikke kan vinde,« siger Alexa Bruun Rasmussen, da vi står på tredje sal i det 2.500 kvadratmeter store hus fra 1794.\nStole, chatoller, borde og malerier venter rundt omkring på at blive opstillet i historiske tableauer til eftersynet, som finder sted fra den 25. til 30. maj. Der kan nysgerrige købere kan se tingene an, inden auktionerne holdes fra den 31. maj til 9. juni.\nVed vinduet ud til Bredgade finder vi to antikke stole med sart, småblomstret betraek fra 1770’erne – eller ’Louis XVI tiden’. ’De blå maend’, som man kalder de ansatte i Bruun Rasmussen, der flytter på møblerne, går og fløjter i stuerne. Vi er et stenkast fra Det Kongelige Teater, hvis gaester udgør samme kundegrundlag som auktionshusets.\nSelvom auktionshuset fremstår med en kerne af konservatisme og tøver med hastige forandringer, saelger de også nye kunstnere f.eks. gadekunstneren ‘HuskMitNavn’. Og Alexa Bruun Rasmussen er meget langt fra indbegrebet af konservatisme.\nHun beskriver sig selv om en ’spirrevip med højt hår, der ikke kan sidde stille’.\n»Jeg kan godt lide, når der sker noget uventet. Uventet er et af mine yndlingsord.«\nDerfor er de bedste dage på arbejde dem, hvor der sker noget andet. Når Alexa Bruun Rasmussen står på podiet som auktionarius, og der er budkrig om en genstand, der skulle have kostet 40.000, men pludselig koster 75.000. Eller når der er bobler i glassene og blomster i vaserne, og der er få minutter til, at eftersynet begynder og folk myldrer ind. Så oplever hun en spaending, så hun er lige ved at spraenges.\nPrivat er hun gift med den amerikanske arkitekt Leslie Lorimer – sammen har de datteren Maxima på naesten tre år.\nEndnu ved hendes mor ikke, om Maxima skal ind i firmaet.\n»Jeg vil gerne have, hun bliver eksponeret for verden. Selvfølgelig er det skønt, hvis hun egner sig og har lyst til at gå ind i virksomheden. Hun skal kende til denne verden, og bliver slaebt rundt på museer, som jeg gjorde, da jeg var lille. Men man kan måske gøre det på en anden måde, det bestraeber vi os på.«\nNår hun i dag tager Maxima med på museum, er det for datterens skyld. Fordi der er en udstilling, der er sjov for børn, som hun kan drøne rundt i og få en spaendende oplevelse ud af. Da Alexa Bruun Rasmussen var lille, følte hun sig slaebt hen til museerne. Hun kedede sig helt enormt og satte sig for det meste på gulvet og tegnede, indtil faderen var faerdig. Hun bebrejder ikke sine foraeldre, for tiden var en anden.\n»Jeg kommer aldrig til at stille krav. Jeg vil gerne motivere, men det skal ikke tages forkert. Man har jo altid idéer på sine børns vegne, men bliver


Derfor er hunden menneskets bedste ven – Anja Olsen, kommunikation og coaching\nPå dette her tidspunkt, for syv år siden, var jeg i fuld gang med eksamen til Debbie Fords skyggecoach uddannelse, som jeg havde brugt hele 2010 på at uddanne mig til. Det er nok, en af de bedste gaver, jeg har givet mig selv. Virkelig. I den forbindelse havde jeg bestemt mig for, at udfordrer mig selv i det nye år med noget jeg aldrig havde prøvet før, men ikke lige det jeg havde tænkt. For der skete en markant begivenhed på den anden side af det nye år, som slog benene alvorligt væk under mig. Min mor døde i starten af januar 2011. Det var en mavepuster af et slag. Men efter de første svære og sorgfulde måneder af 2011, begyndte udfordringen at materialiserer sig for mig.\nI august, på vej til koncert med George Michael, drejede jeg fra ved Sorø og kørte et stykke ud over landet, hvor jeg kom til en lille by. Lige ved siden af kirken lå et charmerende bondehus med store udendørs omgivelser og bagved en hundegård med livlige små hundehvalpe, der kun var seks uger gamle. En lille blød tricolour Cavalier King Charles hvalp var helt rolig, da hun kom over i min hånd. Jeg duftede til hende og hun begyndte at kravle op mod min hals og lå der længe. Hende skulle det være, ingen tvivl om det.\nOg alligevel var jeg i tvivl, da jeg kørte på motorvej igen mod Storebæltsbroen. Giv mig et tegn, tænkte jeg, om det var et rigtigt valg. Og lige som jeg havde betalt og begyndte at køre over broen, formede der sig en hundelignende sky på den blå eftermiddags himmel, på vej mod Jylland. Jeg kunne næsten ikke tro mine egne øjne, men det var præcis det, der skete.\nEgentlig har jeg aldrig set mig selv som hundeejer, og havde også de vildeste tanker om, hvorfor jeg IKKE kunne have en hund. Men ikke desto mindre, så kørte jeg ned over landet i september og hentede hende, otte uger gammel, sammen med min venindes datter, som var jublende glad på mine vegne over, at jeg endelig skulle have en hund.\nDet er endnu en af de bedste gaver jeg har givet mig selv.\nEn hund er noget af det sødeste og loyale, men der er også et stort ansvar i at opdrage en hund, der fra start af, skal mærke hvem der bestemmer. Derfor er træning med en hund meget vigtigt, som senere hen bliver en enorm gave, for al den tid du har investeret i den. Hunden er menneskets bedste ven, er ofte sagt med et lille skævt smil, men ikke desto mindre er det præcis, hvad den er.\nHer er 11 grunde til hvorfor:\nHunden glemmer aldrig fordelene ved at have dig\nPå grund af hundens langtidshukommelse, glemmer den aldrig første gang du mødte den og hvor god en ven du er.\nDen anklager dig ikke for dine synder og bruger dem mod dig\nHunde vil aldrig bruge dine fejl mod dig. Den simple årsag er, at hunden har en forfærdelig korttidshukommelse. Blot et par minutter efter du har irettesat den, redt knuder ud af pelsen eller boret dens snude ned i tis, hvor den absolut ikke må tisse. Og det kan være en stor fordel i træning og i perioden med at gøre hunden renlig. For det gjorde helt ondt på mig, når jeg skulle vise, at hun ikke måtte tisse på gulvet, så har hunden glemt det kort tid efter. Det er også derfor man siger, at du skal tage hunden i den uhensigtsmæssig gerning straks – det duer ikke, hvis der er gået flere timer siden synden er gjort og du skælder ud på den. For den ved ikke hvad du skælder ud over. Den kan ikke huske det. Faktisk er det også derfor alle hunde-kenneler anbefaler at du er hjemme de første tre-fire uger, når du anskaffer dig en hund og ikke får den fra den ene dag til den anden i en hård arbejds-periode. Det vil kun gøre hunden forvirret. Den har jo lige forladt sin mors varme pels og sine søskenes livlige lege. Og så bliver den først frustreret og måske får den dårlige vaner i ensomhedens ulidelige trommerum og med at æde sig gennem sko, sofaer og paneler. En hund har brug for afretning.\nDen vil altid passe på dig\nHundens uophørlige gøen, hver gang en fremmed passerer, kan være irriterende, men det er kun fordi de er gode beskyttere. Deres ekstreme loyalitet kan forsikre dig om, at ingen vil såre dig, så længe de er omkring.\nHunden er den perfekte stress-knuser\nEr der noget så dejligt, at blive modtaget med en logrende hale og en ivrig velkomst, når du træder ind af døren? Der er intet, som den måde en hund udtrykker sin glæde på, for at se dig, i det øjeblik du træder ind af døren. Det eliminerer alskens dilemmaer, problematikker og en dårlig dag på jobbet med et splitsekund. Også selvom du har mest lyst til at slappe af, efter en anstrengende dag på jobbet. På med hundesnoren og ud i naturen, det er noget af det mest afstressende. Frisk luft og motion, har både du og hunden godt, efter en lang dag.\nDen får dig til at være nærværende\nEn hund kræver fysisk kontakt og motion. Prøv at bruge fem minutter på at kigge din hund ind i øjnene, samtidig med at du kæler med den. Dit nærvær opstår med det samme. Hunden er et nærværende væsen. Og får dig straks til også at være det.\nDen vil altid lege\nKnitrende emballage, lækre godbidder og tøjbamsen får min hund ud af søvnen og straks i humør til at lege eller træne. Min hund er skøn at lege med og får mit indre barn i fuld flor, og latteren til at trille. Det er også nærvær.\nDen hjælper med at møde nye mennesker\nMin hund har fået mig til at møde andre mennesker, som jeg aldrig ville have talt med, hvis jeg ikke havde min hund. Og det er ganske vist. Hundeejere har et helt særligt sprog. Enten så hilser hundene blot på hinanden, eller også taler hundeejeren på hundens vegne om den vil hilse eller ej, om den er i humør og hvordan min hund opfører sig, eller også taler de voksne sammen og lader hundene om deres; snusen, afvisning eller leg. Jeg er den sidste af kategorierne. Og jeg har mødt nogle interessante mennesker og deres livshistorier, som jeg ikke vil være foruden. Fordi det fortæller så meget om mennesker i vores samfund, fra den analoge verden, fra levet liv, kloge mennesker med anderledes syn på verden og som ikke lige indbød til den slags samtale.\nDen sympatiserer med dig\nHunde ved når du føler dig trist, ked af det eller er glad. De efterligner sit kropssprog, fordi det er det vigtigste for en hund, det er kropssprog. Det er hundens sprog. Når din hund mærker du er ked af det, vil den se på dig med omsorgsfulde øjne, straks snuse til dine øjne, fordi de holder af salte tårer. Og de vil til enhver tid komme med deres pote som trøst. Når de fornemmer du er vred på nogen eller noget, vil de stå parat til at knurre, passe på dig og gå til angreb om nødvendigt.\nDen får de største problemer til at virke små\nIkke at hunde kan tilbyde løsninger på dine problemer (selv om det er muligt!), Men når de er omkring, ser det ud til, at nogle af dine største problemer straks bliver ubetydelige. Igen er hunde de største stress-knusere, og den positive energi de udstråler, har en måde, som får dig til at føle, at du kan overvinde noget. Også når hun fæller og der er hår over det hele, og der skal støvsuges tit, og at jeg har ladet hende få lov til at ligge i møblerne.\nDen kender alle dine hemmeligheder\nHunde tilbyder ubetinget kærlighed. Forskere mener det er et grundlæggende dyreinstinkt, men de fleste hundeejere vil mene, at dyr som hunde er i stand til at vise kærlighed. Faktisk er det som om hunde forstår os bedre end vores medmennesker gør. De dømmer os ikke og tillader os at være vores vanvittige selv. Mest vigtigt, de kender vores dybeste hemmeligheder og alligevel elsker de os.\nDen vil være der for dig lige meget hvad\nHunde vil være der for dig lige meget hvad. Når vi er i parken og min hund har fået færten af noget spændende, så stopper hun altid op og vender sig, for at sikre, at jeg også er med. Eller hvis jeg synes vi skal et stykke længere end vi plejer, så kan det godt være hun sidder nede ved stien, hvor vi plejer at gå op ad, og venter på at jeg ombestemme mig, men hvis jeg fortsætter, så går der kun et øjeblik, så er hun oppe ved siden af mig. Eller om du står og taler med andre mennesker eller hænger ud med dem, så står hunden troligt og venter på dig. Din hundeven er der for dig, og kun dig. Selvom den også gerne vil hilse og klappes af andre, er det dig den er der for.\nSkæbnen er nogle gange så forunderlig. Sommeren 2011 drog jeg på et skriveophold ude i de sjællandske skove, for at skrive om min mor. Og det var faktisk der, ved skrivebordet og alle minderne, at jeg bestemte mig for måske at anskaffe mig en hund. I samme måned blev min hundepige født. Med til den krølle hører også, at min mors store ønske, året før hun døde var faktisk at få en hund, men hun havde også mange for og imod i sine overvejelser.\nKom gerne med flere grunde, i kommentarfeltet.\nBy Anja Olsen| 2017-12-17T13:17:03+00:00\tdecember 17th, 2017|Coaching, Personligt|0 Comments


Det Kongelige Teaters oppsetning av Kongs-Emnerne anmeldt av Edvard Brandes (under signaturen «Spectator») i Illustreret Tidende i København 17. mars 1872 (Nr. 651, 13de Bind, s. 241).\nH. Ibsen: «Kongsemnerne».\n«Kongsemnerne» er sikkert skrevet uden synderligt Hensyn til Muligheden af en Opførelse, og paa en Tid, da Ibsen endnu ikke havde erhvervet sig det sikkre Blik for, hvad der tager sig ud paa Scenen, hvilket han senere i «De Unges Forbund» har viist sig i Besiddelse af. En Monolog som Bisp Nikolas´ paa Dødssengen er i sin urimelige Længde aldeles uscenisk, og den store Mængde af Bipersoner, der, som Dagfinn Bonde og Paul Flida f. Ex., ere saa lidet charakteriserede, at de ved Læsningen næsten svinde ind til blotte Navne, blive paa Scenen kun Bærere af Hovedskuespillerens Repliker. For at kaldes til virkeligt Liv maatte de holdes oppe af ganske udmærkede Skuespillere, og saadanne har man jo sjeldent ved noget Theater i synderligt stort Antal. Dog hvor stærkt man end vil betone Stykkets sceniske Mangler, maa dog Udførelsen paa vort Theater mildest talt kaldes tarvelig. Der skorter paa to Ting: sand psychologisk Fremstilling og Sammenspil. Jeg kan nævne Exempler nok for at bevise dette, men jeg skal her indskrænke mig til at angive et Sted, hvor en Scenes hele Virkning gaaer tabt, fordi de Spillende ikke have forstaaet denne Scenes Idee, hvis man tør vove dette Udtryk, og derfor ikke grunde Sammenspillet paa den. Det er den Scene i første Act, hvor de tre Kvinder i feberagtig Spænding vente paa, hvad der vil blive afgjort paa Thinget. Her bør de korte Repliker siges i aandeløs Hast kun med halvhøi Stemme og følge Slag i Slag ovenpaa hverandre; naar Margrethe da tilsidst halv frygtsom halv triumferende udbryder: «Nu tog de Haakon Haakonssøn til Konge», ville disse Ord kunne lyde med en vis Høitidelighed og føles som en Art Forløsning fra al den Bevægelse og Uro, man har været Vidne til. Ved Sammenspillets Magt skal man igjennem Tonefaldet i de Spillendes Tale kunne ane den voldsomme Bølgegang i de urolige Herskersjæle paa Thinget, og man skal forstaae, hvor betydningsfuld en Begivenhed Haakons Kongevalg er. Her og mangesteds forplanter Skuespillernes Stemning sig ikke til Tilskuerne, fordi Mangelen paa Sammenspil forhindrer disse fra at komme til Illusion. Et Skuespil bør gaae over Scenen ligesom et Musikstykke udføres af et Orchester; dette eller hint Instrument kan paa sit Sted være mere fremtrædende, have en Solo, medens de Andre forholde sig blot accompagnerende, men der maa være een Plan i den hele Udførelse, een Aand maa gaae igjennem den. Ligesom rent fysisk alle Instrumenter skulle stemme med hverandre, saaledes maae de ogsaa aandeligt stemme overeens, Intet maa skeie ud, Alle skulle de følge og rette sig efter Dirigentens Taktstok. Saadan ogsaa paa Scenen. Alle Skuespillerne maae forstaae at underordne sig det Hele, de maae kjende Digtningens Aand og spille i den; over dem maa svæve som en usynlig Taktstok, der overalt leder dem i det rette Spor og lader Ordet fødes paa deres Læber med den rette Klang. Først saaledes kan der være Tale om, at Digterværket kommer til sin Ret. Ved Hjelp af et fortrinligt Sammenspil kan et Skuespil gaae smukt over Scenen, selv om det ikke er besat med Kræfter af første Rang, og dog fortæller man om Skuespillere, der ikke have læst det Stykke rigtigt igjennem, i hvilket de have Roller.\nVed Opførelsen af «Kongsemnerne» i forrige Saison blev Fremstillingens Tarvelighed næsten eenstemmigt constateret af den offentlige Kritik; den mundtlige var dels strengere, dels mildere, kun om eet Punkt herskede der stor Enighed i Publicum, det var med Hensyn til Hr. E. Poulsens Spil. Man fandt det i høieste Grad udmærket, forbausedes over, at den unge Mand havde kunnet skabe sig et saa gammelt Udseende, og beundrede den store Virkning, han udøvede paa Tilskuernes Fantasi. Dennegang troer jeg, at Publicum havde Ret ligeoverfor Kritiken; Hr. Poulsens Bisp Nikolas er en af de ypperste Præstationer, der i lang Tid er seet paa det kongelige Theaters Scene, det er en helt igjennem original Figur, gjennemtænkt i hver mindste Enkelthed og af en overordentlig scenisk Virkning.\nHans Ydre er fortrinligt. Det magre Ansigt med de blege indfaldne Kinder og den tandløse Mund vidne om Sygelighed og Svækkelse; men de dybtliggende Øine, det funklende Blik med dets urolige Paapassenhed viser vel, at Sjælens Kraft ikke er udslukt i det svage Legeme. Bestandigt speide disse vilde Øine omkring og bevogte enhver Talendes Ansigtstræk, som vilde de see ham ind i Sjælen; det synes som om al den geniale Kraft, al den dæmoniske Magt, Bisp Nikolas besidder, er concentreret i dette voldsomme uhyggelige Blik. Fortræffeligt er paa den anden Side Bispens legemlige Afmagt antydet ved hans Gang, der er et helt lille Mesterværk; den indskrumpede, krumbøiede Skikkelse bevæger sig frem i smaa Hop, det er en bestandig Sættentil efterfulgt af en kraftesløs Faldentilbage, symbolsk ligger heri hele Bispens Væsen. Og ligeledes betegner Stemmen paa en meget eiendommelig Maade hans Kraftesløshed og Livets bestandigt svagere Opblussen i det sygelige Legeme. Stemmen har ingen egentlig oldingeagtig Klang, den er ikke tynd, slæbende eller utydelig, det er en fuld stor Stemme og det er lutter Brysttoner, Bisp Nikolas taler i; men paa samme Tid er der en vis Dragen, Hæven og Synken i den, der frembringer et Indtryk af, at det kræver en overordentlig Anstrengelse af ham at tale, og at han hvergang maa samle sin hele Kraft sammen for at faae sagt, hvad han vil. Ved denne Stemme bliver det Hr. Poulsen muligt at fremstille Bisp Nikolas´ Vildskab og Trods med al den Kraft, der fordres, og tillige at give den lange Dødskamp et naturligt Udtryk igjennem denne Talens brudte og dumpe Klang.\nDet Gode og Nye ved Hr. Poulsens Spil er dets Realisme. Vi ere ikke vante til at see en tragisk Skuespiller tage mere Hensyn til Naturen end til Skjønheden og Traditionen. Det er dristigt af Hr. Poulsen at fremstille med yderste Troskab den Døendes Bevægelser, hans Famlen med Fingrene paa sine Klæder, hans ynkelige Klynken og Rallen, men naar Sligt forlanges af Digteren, skal det spilles. Hr. Poulsen har opfattet Bisp Nikolas´ Charakteer fuldstændig rigtigt, Grundtrækket i denne er Hadet, og dettes ydre Udtryk er hos ham Haanen; derfor spiller der om hans Mund et bestandigt Smil, der snart er bittert og hvast, snart spottende, snart straalende af dæmonisk Glæde. Ganske i Charakteren er det saaledes, naar han, hvor Jarlens Søster Sigrid i hellig Begeistring forkynder den uheldsvangre Spaadom om Landets Fremtid, betragter hende med et spodsk og haanligt Smil, idet han viser hende til Dagfinn Bonde og med sine Gebærder antyder, at hun er at ansee som afsindig. Denne Spot røber sig forresten paa hans Ansigt hvergang der nævnes Noget, som for de andre Personer hører ind under hvad der er Ædelt og Helligt. Hr. Poulsens hele Behandling af Repliken er realistisk. Fuldstændig rolig Declamation, stærk Fremhæven af hvad der er det Afgjørende i Sætningen og aldeles intet Effectjageri: det er Hovedtrækkene. Et lille virkeligt genialt Indfald skal jeg gjøre opmærksom paa. I Slutningen af anden Act har Bisp Nikolas tirret og fristet Jarlen saavidt muligt, faaet alle de onde Lyster op i ham og bragt ham til det Yderste af Raseri. Da Jarlen er gaaet bort, ender han Acten med disse Ord: «Ja, saa lider jeg Jarlen». Det syntes her at være det Rimeligste at betone Ordet «saa», imidlertid lader Hr. Poulsen hele Sætningens Vægt falde paa «jeg». Man maa høre denne Replik for at forstaae, hvor stor Virkning der opnaaes ved denne Betoning. Igjennem Fremhæven af dette lille Ord traadte Bisp Nikolas´ Personlighed frem med en mærkværdig Tydelighed; man følte, at det var ham, der havde virket paa Jarlen som han vilde, at det var ham, der var hans onde Aand. Betonet paa den første Maade vilde Repliken have kastet et Lys tilbage over Jarlens Væsen i denne Scene, vilde have resumeret den for os ved at vise os den Side af Jarlens Charakteer, som var Bisp Nikolas tilpas. Betonet, som Hr. Poulsen gjorde det, gjør den Bisp Nikolas til Scenens Herre; han staaer for os som Jarlen langt overlegen. Man seer, at han snildt har beregnet deres Sammentræf og har belagt sine Ord for at faae Jarlen paa det Punkt, hvor han kan lide ham, det vil sige bruge ham og føre ham, hvorhen han vil. Man vil maaskee ikke troe, at der kan ligge Saameget i et enkelt Ords Betoning; det er ikkedestomindre sandt, at Repliken, saaledes som den blev sagt, fremkaldte en ganske bestemt Forstaaelse af den hele Scene. – I Rollen kom da som sagt Alt til sin Ret, kun kunde man maaskee ønsket hist og her anvendt et Stænk af præstelig Salvelse, der havde bragt nogen Afvexling ind i Bispens mange Kraftrepliker. Endnu skal jeg blot gjøre opmærksom paa Hr. Poulsens stumme Spil i Dødsscenen, i Særdeleshed der, hvor han, medens Dagfinn Bonde og Inga tale sammen, nærmer Thrond Præsts Brev til Ilden og atter fjerner det, uden at kunne bære det over sit Hjerte at brænde det. I hans Aasyn stod Bispens fortvivlede Kamp med sig selv tydeligt at læse.\nSom Bisp Nikolas har Hr. Poulsen aflagt en ny Prøve paa sit omfangsrige Talent og har atter godtgjort sin Berettigelse til at bruges i alvorlige Charakteerfremstillinger. Hvorfor anvender man da ikke hans Begavelse? Der er flere Shakspeareske Roller, han burde spille, f. Ex. Shylock i «Kjøbmanden fra Venedig», som jo for kort Tid siden stod paa Theatrets Repertoire. Han vilde ogsaa kunne blive en i mange Henseender fortræffelig Hamlet, hvis Theatret vilde forsøge sig paa dette Stykke, Noget, som dets Skuespillere kunde drage megen Nytte af. Man tildeler ham en Mængde ubetydelige Roller, som han spiller meget godt, men som ikke bidrage til hans konstneriske Udvikling. At de ere af høist forskjellig Art kan være meget rigtigt, men at han i hele denne Saison kun har haft tre alvorlige Roller (Grønholt, Jachimo og Grib), der alle falde lige i dens Begyndelse, er en Uret baade mod ham og mod Publicum. Saalænge Theatret regeres med de samme æsthetiske Principer som nu, maa man alvorligt raade de gode Skuespillere til at gjøre Skrue og tiltvinge sig deres konstneriske Ret til betydelige Opgaver; gjøre de det ikke, vil dog tilsidst deres Talent svækkes, thi selv den største Skuespillerbegavelse trænger bestandigt til at pleies med store og nye Opgaver for at naae sin fulde Udvikling.\nPublisert 5. apr. 2018 11:28 - Sist endret 17. sep. 2018 10:31


Mærsks to år lange kamp i oliesølet\nDe seneste to år har været umanerligt barske for A.P. Møller-Mærsk, der har skåret til, lagt om, nedskrevet og nedjusteret for milliarder på grund af den tohovedede monsterstorm med drabelige containerrater og ditto oliepris, som virksomheden har befundet sig i.\nOffentliggjort: 15.10.16 kl. 08:40\nIngen drømte i juli 2014 om, at den kæmpemæssige nedskrivning på 1,7 mia. dollars af de brasilianske olieaktiviteter i A.P. Møller -Maersk A/S nærmest var et profetisk varsel om snart tre års brutal nedgang.\nOlienedturen har haft enorme konsekvenser for Mærsk, der i alle forretningsled - også Maersk Line - nyder godt af, når olieprisen er høj. Derfor har tiden siden sommeren 2014 været særdeles voldsom for Mærsk. De dårlige nyheder har ganske enkelt stået i kø som resultat af prisfaldet på olie og rekordlave fragtrater i containershipping, som er den cocktail af kviksand, som Mærsk er fanget i.\nMærsk-familiens holdingselskab ansætter CFO\nMaersk Drilling afslutter epoke med nybygninger


Hvordan påvirker rygningen leveren? 💉 Sundhed, Skønhed, Ernæring ... 2019\nVigtigste » Sundhed » Hvordan påvirker rygningen leveren?\nRygning og krop\nRygning og lever\nLeveren er i grunden kroppens filter. Leverens funktion er at behandle medicin, alkohol og andre sådanne kemikalier og toksiner og fjerne dem fra kroppen. Derfor vil noget, du lægger i din krop, på noget tidspunkt og i en eller anden form blive behandlet af leveren.\nOver tid kan overdreven alkoholforbrug, overdreven rygning eller overdreven brug af stof alvorligt skade din lever. Leversygdom af enhver art er utroligt farlig, da kroppen ikke kan fungere ordentligt uden en fungerende lever.\nRygning er skadelig for stort set alle organer i din krop. Der er over 60 kemikalier i cigaretrøg, der forårsager kræft i menneskekroppen. Disse kemikalier har potentiale til at påvirke og forstyrre alle dele af den menneskelige anatomi.\nEn generel forstyrrelse forårsaget af cigaretrøg er, at det reducerer de røde blodcellers kapacitet til at bære ilt til kroppens vitale organer, herunder leveren. Dette forhindrer ilt og næringsstoffer i korrekte mængder fra at nå organerne og leveren.\nSelv om cigaretrøg ikke kommer i direkte kontakt med leveren, har det indirekte indflydelse på leveren. Kemikalierne i cigaretrøg kommer til sidst til leveren. Disse kemikalier forårsager oxidativ stress på leveren, hvilket fører til skade på leverceller og fibrose.\nOxidativ stress er involveret i aldringen af alle organerne i kroppen. Oxidation producerer frie radikaler, der beskadiger kroppens celler. Fibrose er udviklingen af overskydende væv under kroppens forsøg på at reparere et organ eller væv. Dette ligner lårvæv, og det kan påvirke leveren negativt.\nDe kemikalier, der er til stede i cigaretrøg, forhindrer leveren i at udføre hovedfunktionen. Over tid bliver leveren mindre effektiv til at fjerne toksinerne fra din krop. Dette kan også forhindre korrekt optagelse af medicin, som du måske tager for en bestemt sygdom. Hvis du lider af leversygdom, kan rygning fremskynde den videre udvikling af denne sygdom.\nSelvom du har ryget stærkt i mange år, ville det stadig være i din bedste interesse at afslutte. Afslutning af rygning kan vende om de skadelige processer, der er begyndt af cigaretrøg og forhindre yderligere forringelse af din krop.\nForrige PostSådan bruges Miralax som en detox\nNæste IndlægHvordan tørrer jeg min Camelbak?\nVægttab piller, der ikke hæver blodtryk