Evaluering af regelsættet for klimatilpasning - PDF\nDownload "Evaluering af regelsættet for klimatilpasning"\n1 Evaluering af regelsættet for klimatilpasning August 2014 RAPPORT Forfatter: Susanne Krawack Rapporten er støttet af: Realdania Tel:\n2 Indledning Efter voldsomme regnskyl i 2010 og 2011 kom der for alvor gang i klimatilpasningsindsatsen i Danmark. Der blev skabt rammer for en kommunal indsats, og kommunerne gik i gang med at udarbejde og implementere klimatilpasningsplaner. Reglerne for klimatilpasning har virket i 1½ år, så man har nu de første erfaringer med regelsættet. Realdania har sammen med Naturstyrelsen og en række kommuner bidraget til en række klimatilpasningsprojekter, der illustrerer mulighederne for at skabe synergi mellem klimatilpasning og andre projekter. Gennem dette arbejde blev de opmærksom på at de gældende regler ikke altid fungerer optimalt. Realdania bad derfor CONCITO om at gennemføre en evaluering af det eksisterende regelsæt for klimatilpasningsindsatsen. Evalueringen er gennemført i sommeren Der er gennemført semistrukturerede interviews med en række kommuner og spildevandsselskaber, for at høre deres erfaringer med de nye regler. Der er også gennemført interviews med Forsyningssekretariatet, Danva og KL. Der rettes en tak til medlemmerne af CONCITOs klimatilpasningsgruppe og mange fra branchen, som har givet værdifulde input til rapporten. Rapporten er alene udtryk for CONCITO-sekretariatets faglige vurdering på grundlag af denne dialog. Da medlemmerne i en så bred organisation som CONCITO ikke altid vil være fagligt eller politisk enige, kan de kke tages til indtægt for rapportens endelige konklusioner og anbefalinger. Projektet er finansieret af Realdania. 2\n3 Indhold 1 Sammenfatning Samlet analyse Temaer - Problemer i regelsættet To finansieringskilder To regelsæt for ét vandkredsløb Samarbejde mellem kommune, private og spildevandsselskab Skatte- og finansieringsregler Definitioner Spildevandsplan og klimatilpasningsplan Særligt udsatte boliger Cases - Konkrete klimatilpasningsprojekter Lindevangsparken Gladsaxe Idrætsanlæg Lystrup Slusen i Aarhus Molketsvej Amager Landevej Vandledningsstien Kagså Kalvemose Å Guldborgsund Private boliger og en privat skole Skt. Kjeldsgade/Bryggervangen Bilag - Interviewpersoner\n4 Sammenfatning Klimatilpasning er en højt prioriteret opgave i mange kommuner. Skybrud og oversvømmelser har for alvor sat klimatilpasning på dagsordenen indenfor de sidste 3-4 år. I denne periode er der samtidig også fastlagt regler og finansieringsmuligheder. Kommuner og Spildevandsselskaber har nu 1½ års erfaringer med dette regelsæt. Denne evaluering ser på erfaringerne og kommer med forslag til forbedringer af regelsættet, hvor det er uhensigtsmæssigt for en effektiv klimatilpasning. Gennemførelse af et klimatilpasningsprojekt tager imidlertig længere tid, så meget få projekter er nået til implementeringsfasen. Evalueringen bygger på en række interviews med aktørerne. På grundlag heraf beskrives 12 cases, som illustrerer forskellige aspekter af hvordan reglerne har fungeret i forskellige situationer. Derudover beskrives en række temaer, der illustrerer en række uhensigtsmæssigheder. Endeligt er dette sammenfattet i en række udfordringer og mulige løsninger. Hovedkonklusionerne er: Samarbejdet mellem kommuner og forsyningsselskaber fungerer godt, og i forhold til situationen for bare et år siden, er man optaget af at finde gode løsninger, der udnytter de samlede kompetencer bedst muligt. Der er stor fokus på, at klimatilpasning skal skabe merværdi og synergi med andre projekter, sådan at der skabes bedre, samlede løsninger. Der arbejdes primært med overfladeløsninger både fordi det oftest skaber merværdi og fordi det er billigere løsninger. Der er forskellige måder at organisere klimatilpasningen på. Nogle steder følges medfinansieringsbekendtgørelsen, men andre steder gennemførtes tilsvarende projekter efter de sædvanlige regler. Kommunen skal varetage myndighedsrollen, mens spildevandsselskabet skal stå for driften og dermed være projektejer på klimatilpasningsprojekter, der primært har til formål at aflede regnvand. Det giver god mening, at vandafledningsomkostninger dækkes af taksterne og andre, fx rekreative, omkostninger dækkes af skatterne. Reglen om, at kommunen skal medfinansiere 25% af projektet efter 2016, giver ikke meget mening og vil blot føre til et langsommere tempo i klimatilpasningen. Vand er ét samlet hydraulisk system, og det er derfor vigtigt, at ansvaret for hele systemet også håndteres samlet. Derfor bør forebyggelse af oversvømmelser fra havvand, regnvand og grundvand håndteres og finansieres efter samme retningslinjer. Den nuværende indsats fokuserer på byernes kloakerede områder. Man bør også se på klimatilpasning af det åbne land. Der er behov for nogle bedre definitioner af, hvad der kan takstfinansieres, ligesom skelnen mellem spildevandstekniske anlæg og åer og rekreative områder bør ses efter. Det vil lette Forsyningsselskabets kontrol af klimatilpasningsprojekter. Kontrollen bør imidlertid begrænses til at efterse, at takster ikke anvendes til andre formål end afledning af vand. Sammenligningen af det sædvanlige projekt med det alternative giver ikke megen mening, og man bør ikke bruge ressourcer på, at lave to projekter. 4\n5 Der er behov for at give kommunerne muligheder for en langsigtet afvikling af boliger, der ligger steder, hvor der igen og igen vil ske oversvømmelser, på trods af klimatilpasningen. Det bør sikres juridisk, at klimatilpasning på overfladen også fungerer på længere sigt, så man undgår, at fremtidige anlæg modvirker den planlagte afløbsløsning. Det kan fx gøres ved tinglysning. 5\n6 Samlet analyse Baggrund Nye regler for klimatilpasningsindsatsen blev fastlagt i 2012/13. I en økonomiaftale mellem staten og KL blev det aftalt, at løfte investeringen i klimatilpasning med 2,5 mia. kr. Finansieringen skulle komme fra spildevandstaksterne. Årsagen til denne aftale var et stærkt politisk ønske, om at kunne forebygge effekterne af nye skybrud, som det vi var vidne til i 2010 og Desuden var der et stort behov for at skabe nye arbejdspladser - et hensyn der spillede en meget vigtig rolle for, hvordan man satte rammerne for klimatilpasningsindsatsen. Regler Det blev besluttet, at der skulle laves en klimatilpasningsplan som en del af Kommuneplan Klimatilpasningsplanerne skulle omfatte en samlet risikovurdering, en prioritering og en handleplan. De organisatoriske og finansielle rammer for klimatilpasningsprojekter blev fastlagt således, at klimatilpasningsprojekter, der omhandler udvidelse af kapaciteten i kloaksystemet på sædvanligvis, blev gennemført af spildevandsselskabet og finansieret over takster. Projekter med håndtering af regnvand på overfladen blev reguleret gennem medfinansieringsbekendtgørelsen. Medfinansieringsbekendtgørelsen siger, at klimatilpasningsprojekter på veje, vandveje og i rekreative områder kan finansieres over spildevandstaksterne. I disse projekter skal kommunen eller den private grundejer være projektejer og stå for gennemførelse af anlægsprojekt og vedligeholdelse. Projekterne finansieres ved at projektejer optager et lån, som årligt afbetales med takstmidler. Takstmidlerne dækker også de årlige drifts- og vedligeholdelsesomkostninger, der er forbundet med anlæggets funktion at håndtere kraftige regnhændelser. Forsyningssekretariatet skal påse, at indsatsen er omkostningseffektiv og skal godkende forhøjelse af prisloftet. Kontrollen sker dels ved en benchmarking af driftsomkostningerne for selskaberne, og dels ved en godkendelse af anlægsprojekter. For at sikre, at der ikke gennemføres dyrere projekter på overfladen, skal spildevandsselskaber både indsende det ønskede anlægsprojekt og et projekt, der løser det samme problem på sædvanligvis under jorden. Desuden består kontrollen i at efterse, om de ansøgte projekter finansieres efter bekendtgørelsens regler, således at de takstfinansierede projekter omhandler den relevante type anlæg. 6 Medfinansieringsbekendtgørelsen betyder, at der skabes en ny form for samarbejde mellem kommune og spildevandsselskaber. Vandsektorloven, som udskilte vand og spildevandsselskaber i uafhængige enheder, skulle lede til at selskabernes drift blev uafhængig af kommunerne - som dog gennem servicemål og ejerskab til selskaberne sætter rammer for håndtering af vandet. Målet var, at der skulle ske en fuldstændig adskillelse af skattefinansierede og takstfinansierede initiativer. Med klimatilpasningsprojekterne er kommuner og selskaber kommet i tættere samarbejde, idet reglerne lægger op til, at der\n7 kan være to kilder til finansiering af forskellige dele af det samme projekt og dermed to projektejere. Det er erfaringerne med dette regelsæt, som evalueres i denne rapport. Samarbejde mellem kommune og spildevandsselskab Der er et godt samarbejde mellem kommune og spildevandsselskab. Det er det generelle billede, som man møder i interviews med begge parter. CONCITO gennemførte en analyse af de organisatoriske og økonomiske vilkår for klimatilpasningen i 2012/13. På daværende tidspunkt var der flere steder, hvor der var uenighed om kompetenceforhold og mistillid mellem parterne om, hvordan samarbejdet skulle gennemføres. Nu er samarbejdet i gang langt de fleste steder, og der er i langt højere grad enighed om, at indsatsen for at forebygge oversvømmelser er nødvendig og et fælles anliggende. Der er også generel enighed om, at de eksisterende regler ikke er optimale. Der arbejdes imidlertid på at skabe de bedst mulige løsninger med de givne vilkår. Der skabes forskellige kreative løsninger, som i de konkrete tilfælde passer godt til de deltagende parter, og som passer til de meget forskellige klimatilpasningsprojekter. Det er vigtigt at anerkende, at der er meget stor forskel på hvilke kompetencer, der er i spildevandsselskaber og i kommuner. I de største selskaber og kommuner er der helt styr på regler og udfordringer i både kommune og selskabet, hvilket gør at samarbejdet består i at finde de bedste løsninger i fællesskab. Der er imidlertid også en række steder, hvor spildevandsselskaberne har en klar kompetence, med hensyn til det hydrauliske kredsløb og til at styre anlægsprojekter mens den tilsvarende kompetence ikke findes i kommunen. Der er en helt generel accept af, hvilke roller de to aktører spiller og hvilke kompetencer, der ligger hvor. Der er også enighed om hvordan man kunne skabe klarere roller for den fremtidige klimatilpasningsindsats. Igennem evalueringen er der stort set skabt enighed om en model, som de fleste aktører finder vil fungere bedre end den nuværende. Merværdi og synergi Både i kommuner og i spildevandsselskaber er man meget optaget af, at klimatilpasningsprojekterne skal skabe merværdi, sådan at andre problemer løses sammen med klimatilpasningen. Der er eksempler på, at et anlægsprojekt var sat i gang og at klimatilpasningen tilførte nye perspektiver og værdier til projektet. Ligeledes er der eksempler på at klimatilpasningsprojektet bliver udført på en måde, så det ikke alene løser nogle afledningsmæssige udfordringer, men også skaber bedre byrum og nye rekreative værdier i byen. Der argumenteres direkte med, at man jo ikke ved, hvornår det 7\n8 næste skybrud kommer. Derfor er delt helt afgørende, at projektet har en daglig værdi for områdets beboere, idet der ellers kan være tale om fejlinvesteringer. Der er ganske få eksempler på, at man alene arbejder med underjordiske løsninger. Dels er de dyre og dels er der meget fokus på at skabe merværdi i processen. Et eksempel er fra Aarhus, hvor man ved landsbyen Harlev gennemførte traditionel, men langsigtet separatkloakering, fordi grundvandet allerede står så højt, at der ikke kan nedsive mere vand i tilfælde af skybrud. Også i meget tæt bebyggede områder kan underjordiske løsninger være nødvendige, ofte som supplement til løsninger på terræn. Problemer i de nuværende regler Der peges i interviewene på en række uhensigtsmæssigheder, som er nævnt nedenfor og beskrevet grundigere under temaerne senere i rapporten: Skelnen mellem skattefinansiering og takstfinansiering til forskellige dele af projekterne fører til, at både kommune og spildevandsselskab skal deltage som finansieringskilde og dermed ofte som projektleder på det samme projekt - det er ikke den mest hensigtsmæssige udnyttelse af ressourcerne. Det er uhensigtsmæssigt, at projektejerskabet skal ligge ved kommunen, selv om hovedfinansieringen kommer fra takster, og selv om projektet er en integreret del af et samlet hydraulisk kredsløb. Det gælder både fordi ansvaret for driften af det samlede hydrauliske system bør ligge hos spildevandsselskabet, og fordi projekterne fordyres af skatte- og momsregler. Det er vanskeligt at gennemføre klimatilpasning på privat grund efter medfinansieringsbekendtgørelsen. 25 % medfinansiering fra kommunerne fra 1. januar 2016, vil sætte hastigheden ned i klimatilpasningsindsatsen. I kommunerne skal denne indsats konkurrere med meget andet, og for borgeren er der ikke stor forskel på at skulle finansieres over skatten eller over taksten. Det lykkes, men de fleste peger på at samarbejdet kunne være langt enklere, hvis man kunne nøjes med én udførende og finansierende part på hvert projekt. Tidsplaner og budgetter der overskrides kan føre til problemer mellem de to parter i projekterne. Der er uklare eller manglende definitioner af hvilke områder, der indgår under medfinansieringsbekendtgørelsen - Hvordan skal man afgrænse veje, vandløb og rekreative områder og hvorfor skelnes mellem projekter i byzone og landzone? Det er spørgsmål, der rejses af aktørerne i klimatilpasningen. Desuden er overgangen mellem spildevandstekniske anlæg og åer og rekreative områder ikke gennemtænkt i forhold til klimatilpasningens overfladeløsninger. 8\n9 Fokus er indtil nu stort set kun på klimatilpasning af kloakerede byområder, men også det åbne land bør klimatilpasses. Kommunens overordnede rolle som myndighed starter med at fastlægge det serviceniveau, som klimatilpasningen og kloaksystemet skal leve op til. Målsætningen for ekstreme hændelser ligger i klimatilpasningsplanen og målsætningen for hverdagssituationen ligger i spildevandsplanen, men indsatsen for at opfylde serviceniveau/målsætninger hænger sammen. Derfor virker det uhensigtsmæssigt, at kommunen har to forskellige planer. Forsyningssekretariatets rolle er at kontrollere den økonomiske effektivitet. Det kontrolleres om projekterne faktisk omhandler den type af indsats, der kan finansieres af takstmidler. Desuden sammenlignes omkostningen til det alternative projekt (på overfladen) og det sædvanlige projekt (under jorden). Den sidste kontrol bliver imidlertid en pseudokontrol, da man aldrig vil kloakere til fx en 100-års hændelse, som man ofte projekterer overfladeløsningerne til. I øvrigt kan enhver rådgiver lave et fint projekt til en hvilken som helst pris, og det er tvivlsomt om Forsyningssekretariatet reelt kan kontrollere projekternes beskaffenhed. Kontrollen er også et forsinkende led, fordi man kun kan søge en gang om året, og sagsbehandlingen ofte bliver langvarig. Det er uhensigtsmæssigt, at udsatte boliger oversvømmes igen og igen. Boligejeren og forsikringsselskaberne må betale for skaderne, og blot håbe, at klimatilpasningsprojekter vil løse problemet. Der savnes en sikkerhed for, at overfladeløsninger på fx veje og i parker også på længere sigt fastholdes med den klimatilpasningsfunktion, som de blev anlagt med. Det er uklart, hvordan man håndterer situationen, når skybruddet har været der. Skal der særlige udledningstilladelser til i disse situationer, og er der behov for regler for, hvordan regnvandsbassiner skal håndteres, hvis der har været regnvand opblandet med spildevand i overfladeløsningerne? Mulige løsninger Gennem interviewene er der kommet mange gode forslag til, hvordan disse uhensigtsmæssigheder kunne løses. Helt generelt advares imod, at gøre reglerne for specifikke, idet virkeligheden ser forskellig ud fra det ene klimatilpasningsprojekt til det andet. Der skal tilstræbes en klarere rollefordeling mellem kommune og spildevandsselskab, såd der sikres effektivitet i forhold til projektgennemførsel og økonomi, samtidigt med at den nødvendige fleksibilitet gives. Helt overordnet må man overveje, om det var en fornuftig løsning at udskille vand- og spildevandsselskaberne. Selskaberne finder, at det er hensigtsmæssigt, fordi de nu kan koncentrere sig om en klar teknisk opgave, samtidig med, at de er uafhængige af skift 9\n10 i politiske prioriteringer i kommunen. Dette har givetvis styrket håndtering af vand og spildevand i mange dele af landet. Imidlertid er kompetencer på vandområdet blevet ringere i mange kommuner, og sammenhængen til andre dele af kommunens virke er dermed blevet dårligere. Når kommunen skal udøve myndighedsrollen på vandområdet, er man derfor afhængige af rådgivere i mange af de små og mellemstore kommuner. Forskellen på om vandsektoren finansieres over takster eller skatter, er af stor betydning for KL og Finansministeriet, men er ikke af stor betydning for borgerne. Imidlertid har dette spørgsmål mere vidtrækkende betydning end klimatilpasning, så denne evaluering vil ikke yderligere fokusere på denne opdeling. Langt vigtigere for klimatilpasningen er det, at man opnår en klarere og mere hensigtsmæssig rollefordeling mellem kommune og spildevandsselskab. Grundlæggende skal kommunen varetage myndighedsopgaven og spildevandsselskabet skal varetage driften og udføre projekterne. Det betyder, at man kan have følgende rollefordeling: 1. Kommunen skal fastlægge det serviceniveau/kvalitetsniveau som klimatilpasningen skal leve op til. Det er en klar politisk prioritering, at fastlægge på den ene side hvor sikre borgerne skal være mod oversvømmelser, og på den anden side hvor dyrt det skal være for borgerne. En type prioritering, som er kommunalpolitikernes grundlæggende opgave. 2. Når serviceniveauet er fastlagt kan spildevandsselskabet, ved hjælp af deres hydrauliske modeller, pege på i hvilke områder, der skal ske klimatilpasning, og hvordan dette kan gennemføres. 3. Kommunens rolle som planlægningsmyndighed er at lægge rammerne for hvordan klimatilpasningen skal foregå netop i de udpegede områder. 4. Med rammerne på plads for de konkrete projekter kan spildevandsselskabet projektere og gennemføre klimatilpasningsprojekterne, samtidig med at være projektejer på dem. 5. I hvert tilfælde skal der laves en aftale mellem kommunen og spildevandsselskab, om hvem der vedligeholder anlægget, og hvordan det skal gøres, for at sikre både vandafledningen og rekreative værdier. 6. Det skal endvidere sikres, at de elementer på overfladen, der er afgørende for vandafledningen, også fastholdes. Det kan ske gennem tinglysning, eller på anden måde, så anlæggets afledningsmæssige funktion fastholdes. Med en sådan proces i den stil vil det være hensigtsmæssigt at projektejerskabet ligger hos den part, der finansierer den største del af projektet og derfor har de største interesser i projektet. Hvis det er en integreret del af det hydrauliske kredsløb, bør projektejerskabet ligge hos spildevandsselskabet, men i tilfælde, hvor vandafledning er en mindre del af projektet, vil det være naturligt at projektejerskabet ligger i kommunen. Det vil også løse problemet i forhold til private grundejere, idet spildevandsselskabet kan stå som 10\n11 projektleder og direkte finansiere anlæg på privat grund. Hermed vil udfordringerne med afskrivningsregler og moms også løses, da spildevandsselskabet vil være projektejer på de projekter, der primært drejer sig om afledning af vand. Det betyder ikke at forsyningsselskabet skal eje veje og rekreative områder i kommunen, men der må kunne findes en løsning, hvor spildevandsselskabet er ejer af den afledningsmæssige funktion af et anlæg. Der foreslås indført et begreb som funktionelt ejerskab til den funktion som spildevandsselskabet har investeret i, nemlig bortledning af regnvand under skybrud. Et andet vigtigt aspekt er, at man anerkender, at vandet er et samlet kredsløb, og at der er en tæt sammenhæng mellem havvand, grundvand og regnvand. Det vil derfor være hensigtsmæssigt, at forebyggelse af oversvømmelser håndteres og finansieres efter samme principper. Mange kystbyer vil stå i en situation, hvor de løsninger de arbejder med, skal omfatte flere slags vand. Det vil være hensigtsmæssigt, at også sikring mod oversvømmelser fra havet bliver finansieret efter solidariske principper, som det er tilfældet for regnvand. Endvidere bør fremtidige retningslinjer også omfatte organisering af klimatilpasning af områder, der ikke er kloakerede, som fx natur- og landbrugsområder. Herudover er der en række mindre udfordringer, der kan løses på følgende måde: Den forsinkelse, som mange forsyningsselskaber oplever ved Forsyningssekretariatets kontrol, kan afhjælpes ved at reducere kontrollen til at efterse, at der kun finansieres projekter over taksterne, som omhandler afledning af vand. I den sammenhæng er der behov for, at man klarere definerer hvad der kan finansieres over taksterne, som for eksempel, hvad man forstår ved rekreative områder mv. Det må være en myndighedsopgave for kommunen at beslutte, hvilken løsning man vil have gennemført, og om den skal være over eller under jorden, så Forsyningssekretariatet kan undlade kontrollen mod det sædvanlige projekt. Den kommunale medfinansiering på 25 %, som først var forudsat fra 2015, og nu er udskudt til 2016, kan være med til at vanskeliggøre, at den nødvendige klimatilpasning gennemføres. For borgerne er det, ikke af stor vigtighed om man finansierer over skatter eller over takster, men det kan føre til, at projekter ikke gennemføres eller gennemføres uden den rekreative merværdi, som er en væsentlig del af klimatilpasningen. En samlet klimatilpasningsindsats vil reducere antallet af boliger, der oversvømmes igen og igen, men med de forventede langsigtede klimaforandringer, vil der fortsat være få boliger, der ligger uhensigtsmæssigt. Det vil være hensigtsmæssigt at præcisere muligheder for kommunerne til en langsigtet afvikling af sådanne områder, så man begrænser de samfundsmæssige tab. Der er behov for at nytænke definitionen af spildevandstekniske anlæg i forhold til 11\n12 rekreative områder og natur, så den tager højde for at vandet løber på overfladen i spildevandstekniske anlæg. Det bør desuden overvejes, om der er behov for særlige hygiejniske og miljømæssige regler i skybrudssituationer, der tager højde for overfladeløsningerne. Evalueringens metode og opbygning Evalueringen er gennemført ved at indsamle konkrete erfaringer med de nye regler, primært fra kommuner og spildevandsselskaber. Således beskrives en række konkrete klimatilpasningsprojekter som cases, der illustrerer forskellige problemstillinger. Der er ikke fokuseret på de tekniske løsninger i de beskrevne cases, men primært set på hvordan de nuværende regler har fungeret i forskellige konkrete klimatilpasningsprojekter. Desuden beskrives en række temaer, der er generelle, og som går på tværs af casene. Danva, spildevandsselskabernes brancheorganisation, Kommunernes Landsforening og Forsyningssekretariatet har bidraget med deres samlede erfaringer. Naturstyrelsen har billiget igangsættelse af analysen, da de forventer at anvende resultaterne i arbejdet med at revidere vandsektorloven, men de har ikke været direkte involveret i arbejdet. På et midtvejsmøde er Naturstyrelsen blevet orienteret om de foreløbige konklusioner. I Bilag 1 er en liste over de interviewede personer. Hvert tema er beskrevet med hensyn til hvilken udfordring det adresserer, hvilke erfaringer de gennem førte interviews har viderebragt og endeligt hvilke mulige løsninger, der er på udfordringen. Temaerne er: To finansieringskilder To regelsæt for ét vandkredsløb Samarbejde mellem kommune, private og spildevandsselskab Skatte- og finansieringsregler Definitioner Spildevandsplan og klimatilpasningsplan Særligt udsatte boliger 12\n13 Temaer - Problemer i regelsættet 13\n14 To finansieringskilder Udfordringen Opdeling af kommunernes håndtering af vand i to enheder, kommunen og vandselskaber er gennemført for at øge effektiviteten i vandsektoren og for at sikre en fuldstændig adskillelse af kommunal drift og takstfinansieret vand- og spildevandshåndtering. Ved opdelingen var visionen, at man på sigt skulle privatisere selskaberne, men selv om der er parter, der argumenterer for, at det vil være den mest effektive løsning, vurderes det ikke at ligge indenfor den politiske tænkning på nuværende tidspunkt. I en årrække fremover kan der forventes, at være en opdeling mellem myndighed og drift, hvor sidstnævnte imidlertid ikke udsættes for konkurrence fra et marked. I stedet har man valgt at sikre effektivisering og kontrol med takstmidler ved, at Forsyningssekretariatet årligt fastlægger et prisloft for selskaberne. Hovedopgaven for sekretariatet er at sikre den mest effektive drift af vand og spildevand samt at sikre valget af den mest omkostningseffektive løsning på klimatilpasningsprojekterne. De fleste klimatilpasningsprojekter afleder regnvand på overfladen, og de finansieres i en kombination af takstmidler og kommunale midler. Takstmidlerne går til at finansiere alle drifts- og anlægsomkostninger, der hidrører fra afledning af vand, mens kommunale midler finansierer omkostninger forbundet med anlæg og drift af rekreative og andre dele af projekterne. Den ønskede klare opdeling mellem myndighed og drift, er derfor i klimatilpasningsprojekterne blevet vævet sammen igen, og der er behov for, at man gentænker en klarere rollefordeling i netop disse projekter. Erfaringer I alle de beskrevne cases har det være problemløst, at følge retningslinjerne om finansiering for henholdsvis skatter og takster. Hvis man imidlertid ser lidt principielt på de to slags kilder til finansiering, må man konstatere at de begge betales af borgerne i kommunen. Det er indtrykket, at det for borgerne nok ikke spiller den store rolle, om de skal finansiere klimatilpasning over kommuneskatten eller over takster. Forskellen er reelt set at kommuneskatten er progressiv, således at de højeste indkomster betaler mest. Takster for vand er en direkte afgift per m 3 vand, og finansieringen har derfor en anden fordelingsmæssig profil. På det politiske plan og i forhold til økonomiaftalen mellem KL og Staten, har det betydning om klimatilpasning finansieres over takster eller skatter, men for de konkrete løsninger og projekternes vej til realisering, giver det anledning til en besværlig proces. Forsyningssekretariatets rolle i forhold til klimatilpasningsprojekter, er at give tilladelse til at øge prisloftetet for finansiering af klimatilpasning. Forsyningssekretariatets opgave er derfor at sikre, at klimatilpasningsprojekterne opfylder reglerne for sådanne og er omkostningseffektive. At de er omkostningseffektive, kontrolleres ved at 14\n15 Spildevandsselskaberne indsender et alternativt projekt, som er den ønskede løsning, hvor vandet afledes og tilbageholdes på overfladen. Desuden indsendes et sædvanligt projekt, som afleder den samme vandmængde i kloakker. Imidlertid er erfaringen fra projekter i København, Frederiksberg og Aarhus, at overfladeløsningerne projekteres til at kunne håndtere en 100 års hændelse. Det vælges både fordi man fra politisk hold har valgt det i København, men ofte også fordi, der er plads til så meget vand i de konkrete løsninger, uden at det fordyrer projekterne væsenligt. En kloakløsning der kan håndtere en 100 års hændelse er imidlertid meget dyr og reelt set ikke en løsning, der vil blive implementeret. Derfor kan man sige, at den kontrol der gennemføres i Forsyningssekretariatet er en pseudokontrol. At konstatere at det alternative projekt (overfladeløsningen) er det billigste er let nok, men om det faktisk er et godt og relevant projekt indgår ikke i vurderingen. Kommunernes rolle som myndighed er på alle andre områder at vurdere, hvilke projekter man vil prioritere i den kommunale økonomi. Det er netop kommunalpolitikernes opgave at prioritere mellem forskellige serviceniveauer, og dermed forskellige løsninger og omkostninger. Mulige løsninger Det kan konstateres, at Forsyningssekretariatets kontrol af anlægsprojekter alene baserer sig på en vurdering af, om overfladeløsningen er dyrere end kloakløsningen. Reelt set er det ikke en vurdering, der giver meget mening, da man vanskeligt kan forestille sig en kloakløsning, der er billigere end en tilsvarende overfladeløsning. Kommunen er myndighed på alle andre anlægsprojekter og sikrer, at de løsninger der vælges passer i kommunens strategi. Derfor vil en klarere myndighedsrolle fra kommunens side kunne erstatte Forsyningssekretariatets kontrol af projektet. Det ville være enklere at finansiere klimatilpasning over enten takster eller skatter, men det anerkendes, at der er andre hensyn i denne sag end klimatilpasning. To regelsæt for ét vandkredsløb Udfordringen Med klimaforandringerne vil der ske ændringer i hele vandkredsløbet. Der vil opstå hyppigere og voldsommere regnskyl. Havvandsniveauet vil stige og hyppigere storme vil betyde flere oversvømmelser med havvand. Endeligt vil grundvandsniveauet også ændres: 15\n16 Generelt set vil grundvandsniveauet stige i kystnære områder og falde i indre områder. På forskellig vis vil de forskellige typer af vand blive påvirket af klimaforandringer - det kan ske i et samspil, som for eksempel ved åers udløb til havet. Regler for forebyggelse af oversvømmelser med havvand og regnvand er imidlertid forskellige: Regulering mod oversvømmelser fra havet styres af Kystdirektoratet og finansieres af de, der har en direkte interesse i at forebygge oversvømmelser. I situationer, hvor de berørte grundejere ikke kan enes om en løsning, kan Kommunen kan gå ind i et konkret forebyggelsesprojekt og stå for projektudvikling og finansieringsfordeling. Kommunen kan også medfinansiere i det omfang kystsikringen har en generel rekreativ eller naturmæssig værdi for borgerne i kommunen. Hovedprincippet i kystsikring er, at den skal finansieres af dem, der har direkte nytte af projektet. Regulering mod oversvømmelse fra regnvand styres af kommunen i et samarbejde med spildevandsselskaberne og finansieres over spildevandstaksterne. Det er således alle borgere i kommunen, der finansierer forebyggelse af oversvømmelser fra regnvand efter deres vandforbrug. Kommunen finansierer alene de dele af klimatilpasningsprojekterne, der ikke har direkte med afledning af vandet at gøre. Det kan være rekreative værdier mv.. Hovedprincippet er, at alle borgere finansierer afledning af regnvand efter et solidaritetsprincip. Erfaringer Det er umiddelbart vanskeligt at forklare og forsvare, hvorfor man anvender så forskellige principper for finansiering af forebyggelse af oversvømmelser, efter hvor vandet kommer fra. Det er naturligvis forskellige traditioner der er årsagen til, at reglerne er sådan i dag, samt at folk der bor langs Vestkysten accepterer havets rolle, og ganske få andre har oplevet større oversvømmelser fra havet, indtil stormen Bodil i Projektet om at etablere en sluse ved udløbet af Aarhus Å illustrerer problemstillingen, men her har man valgt at finansiere det meste af anlægget over taksterne, omend anlægget også har en væsentlig effekt på havvand. Der er så vidt vides - ikke borgere eller politikere, der har protesteret eller undret sig over denne forskel, formodentligt begrundet i at meget få borgere ved, hvordan reglerne er. I fremtiden må man formode, at der kommer hyppigere situationer, hvor oversvømmelser stammer fra havet, og derfor kan man forvente, at dette principielle spørgsmål vil få større bevågenhed. 16\n17 Mulige løsninger Der er to løsningsmuligheder: 1. At man betragter klimatilpasning som en generel, offentlig opgave, som derfor skal finansieres efter solidariske principper. Eftersom sikringsniveauet, og dermed omkostningen for borgerne, fastlægges af kommunerne, må det være kommuneskatterne eller spildevandstaksterne, der finansierer. 2. At de, der får umiddelbar nytte af en klimasikring bidrager til finansieringen, uanset om det er mod hav, sø, å eller blot afhjælpning i lavtliggende områder. Princippet er her, at den enkelte grundejer skal medfinansiere, fordi de får en direkte nytte. Det er klart en politisk prioritering, hvilken løsning man vælger. Men i en fremtid med større forandringer af klimaet, kan der komme større fokus på, hvordan forebyggelse af oversvømmelser finansieres, og det ville være hensigtsmæssigt med ensartede retningslinjer, for forskellige typer af vand. Det vil naturligvis også betyde, at planlægning af indsatsen og fastlæggelse af service-/sikringsniveau vil kunne foretages koordineret. Samarbejde mellem private, kommune og spildevandselskab Udfordringen Udskillelsen af vand- og spildevandsselskaber skulle sikre klare roller mellem kommune og selskaber, såvel som sikre adskillelse mellem takster og skatter. Som tidligere nævnt, har klimatilpasningsprojekterne imidlertid ført til, at disse roller atter smeltes sammen, sådan at der er et langt tættere samarbejde mellem aktørerne og knap så klare roller efter de gældende retningslinjer. Ved projekter, hvor vandet afledes i kloakker, er spildevandsselskabet projektejer og står for hele processen. Disse projekter finansieres fuldt ud med takster. Ved projekter, hvor vandet afledes på overfladen er det den, der ejer arealet, som er projektejer og som samtidig skal stå for at projektere og få gennemført de konkrete arbejder. Projektejer skal samtidig også stå for drift og vedligeholdelse af anlægget. Spildevandsselskabets rolle vil være at finansiere anlæg og drift. Erfaringer Spildevandsselskabet har ansvaret for, at kloaksystemet kan håndtere regn- og spildevand, således at målsætningerne/serviceniveauet fra Spildevandsplanen overholdes. Kommunen har ansvaret for byernes udvikling, funktionalitet og fremtræden, og har derfor 17\n18 ansvaret for, hvordan vandet på overfladen fungerer i sammenhæng med byens funktion. Kommunen er desuden myndighed for alt, hvad der etableres i byens rum. Klimatilpasningen kan derfor ikke umiddelbart gennemføres med den klare adskillelse af kommunens og spildevandsselskabets opgaver, som der er lagt op til i efter vandsektorloven. I casen fra Lystrup ved Aarhus er klimatilpasningen af et område opdelt i 12 delprojekter, hvor Kommunen er projektejer på de 6 og spildevandsselskabet er projektejer på andre 6. Den samlede løsning er imidlertid afhængig af, at alle projekter fungerer. Der er derfor ikke tale om adskilte roller mellem kommune og selskab, men derimod, at de udfører parallelle opgaver, hvor de er helt afhængige af hinanden. Der er derfor tale om en høj grad af integration i opgavevaretagelsen mellem kommune og spildevandsselskab. Casen om Vandledningsstien fra Gladsaxe illustrerer, hvordan man etablerer et meget fleksibelt samarbejde, der går på tværs af de to regelsæt, og finder løsninger, hvor man udnytter aktørernes kompetencer. I casen fra Lindevangsparken var kommunen i gang med at renovere en park, og klimatilpasning blev en integreret del af projektet. Det var derfor naturligt, at kommunen havde projektejerskabet, mens Spildevandsselskabet deltog med den hydrauliske ekspertise i arbejdet og varetog de opgaver, der var forbundet med afledning af regnvand, så det passede i den samlede plan for vandafledning. Kommunen varetog arbejdet med at få vandet passet ind i parken, og satte derfor rammerne for, hvor vandet kunne berige parken. Kommunen var projektleder på hele projektet. Alle aktører peger på, at de gældende regler er lidt besværlige. Det er naturligvis fordi klimatilpasning er en ny opgave, og at alle parter derfor skal finde sin rolle. Men det fremhæves også, at de gældende regler giver anledning til nogle uhensigtsmæssigheder. Det er klart, at der er potentielle kompetencekonflikter mellem kommunen og spildevandselskab, men alle erfaringer viser, at samarbejdet endog fungerer meget fint. I de fleste tilfælde nedsætter man en arbejdsgruppe, hvor både forsyning og kommune deltager, og det vil nok oftest være den måde, man bedst arbejder med klimatilpasning på. Det vil imidlertid være nemmere at sikre effektive løsninger, hvis kompetencefordelingen er helt klar og hænger sammen med det overordnede ansvar for de to aktører. Mulige løsninger Det er vigtigt at finde klare og velfungerende roller, der sikrer, at hver part har en samlet opgave, sådan at samspillet mellem aktørerne bliver klart. Der har i de gennemførte interviews været tilslutning til en model som denne: Kommunen fastlægger et serviceniveau for klimatilpasningen. Det er en klar kommunal\n19 opgave at fastlægge et serviceniveau for kommunens borgere, som politikerne så skal stå på mål for det ved næste valg. Som baggrund for denne politiske beslutning skal der i samarbejde mellem spildevandsselskabet og kommunen udarbejdes et beslutningsgrundlag, der skitserer hvad de økonomiske konsekvenser af forskellige serviceniveauer vil være i den konkrete kommune. I skrift 31 fra Spildevandskomiteen, vil der være en vejledning til at gennemføre sådanne vurderinger. 2. Spildevandsselskabet kan - med et serviceniveau fastlagt i klimatilpasningsplan og spildevandsplanen - identificere hvor der vil være behov for en yderligere indsats, for at sikre afledning af regnvand. Spildevandsselskabet kan pege på forskellige måder at bortlede regnvandet på ved indsatser forskellige steder i kommunen. Spildevandsselskabet kan lave den første skitse til en løsning på de steder, hvor en yderligere indsats er nødvendig, for at overholde serviceniveauet. Dette grundlag præsenteres for kommunen. 3. Kommunen vil som byplanmyndighed tage stilling til, hvilke løsninger, der skal arbejdes videre med på de forskellige steder i kommunen. Det kan ske ved, at kommunen fastlægger rammer for, hvordan overfladeløsninger skal indpasses i byen/ området. Det kan rent formelt ske i form af en revideret klimatilpasningsplan, hvis der er tale om meget større ændringer i forhold til den sidste plan. Hvis der derimod er tale om mindre lokale ændringer, kan der laves en lokalplan for det pågældende område. I begge situationer vil det sikres, at også borgerne inddrages i hvilke konkrete overfladeløsninger, der etableres i deres område. 4. Med disse retningslinjer kan spildevandsselskabet stå som projektejer på de konkrete projekter, uanset om de etableres over eller under jorden. Kommunen vil have taget de myndighedsmæssige valg, og spildevandsselskabet kan have det samlede ansvar for afledning af regnvand og spildevand i henhold til kommunens retningslinjer. Spildevandsselskabet kan derfor også have det fulde ansvar for de hydrauliske løsninger gennem både anlæg og vedligehold af anlæggene over så vel som under jorden. 5. Kommunen vil kunne supplere de etablerede anlæg med rekreative og forskønnede initiativer, således at man opnår de ønskede byrum og rekreative muligheder i byen. Skatte- og finansieringsregler Udfordringen Der er uklarhed om, hvordan skatte- og momsregler påvirker projekter, der følger medfinansieringsbekendtgørelsen. Ifølge bekendtgørelsen skal Spildevandsselskabet opkræve finansieringen over taksterne og sende finansieringen videre til kommunen eller en privat aktør, der er projektejer. 19\n20 Problemstillingen er, at en virksomhed i følge skattereglerne kun kan afskrive på en investering som denne ejer. Det betyder, at i situationer, hvor kommunen er projektejer kan spildevandsselskabet ikke afskrive skattemæssigt på investeringen. Ligeledes er der moms på taksterne, som forsyningsselskaberne ikke kan afløfte, når finansieringen blot overføres til projektejer. Dette fordyrer naturligvis projekterne for borgerne, der i sidste ende finansierer hele projektet. En anden problemstilling er, at kommunen efter en indledende periode skal finansiere 25 % af de kommunale projekter. Oprindeligt skulle klimatilpasningsprojekter, der godkendes efter 2014 kun finansieres med 75 % via taksterne, men med økonomiaftalen mellem KL og staten for 2015 blev situationen med 100 % finansiering over taksterne forlænget med et år. Erfaringer Spørgsmålet om den skattemæssige afskrivning står således, at Skat er blevet spurgt om en generel holdning til forsyningsselskabernes afskrivningsret på projekter de ikke ejer. Spørgsmålet er også blevet rejst overfor skatteministeren. Svaret har i begge tilfælde været, at man ikke vil lave særregler, men at man sag for sag vil se på om omkostningen kan afskrives som en driftsomkostning. Frederiksberg Forsyning har haft den første konkrete sag, og her blev afskrivning som driftsudgift accepteret af skat. Det kunne derfor se ud til at betalingen fra spildevandsselskaberne til projektejer opfattes som en driftsudgift og skattemæssigt kan afskrives. Forsyningsselskabernes brancheorganisation, Danva, finder ikke denne situation tilfredsstillende, fordi der aldrig kan være sikkerhed for, hvordan den næste konkrete sag bliver vurderet i Skat, og de presser derfor på for at få klarere regler på området. Andre parter opfatter problemet som løst med udfaldet af prøvesagen. Spørgsmålet om moms er fortsat uløst, og det betyder reelt, at projekterne bliver 25 % dyrere for borgerne, end hvis de var finansieret over kommuneskatten eller hvis spildevandsselskabet var projektejer. Spørgsmålet om medfinansiering fra projektejer er uklart formuleret. Det er klart at kommuner som projektejer efter økonomiaftale 2014, skal medfinansiere 25 % af projektomkostningen fra 2016, men det er uklart om dette også gælder for private projektejere. Casene fra Domus Vista og Den franske Skole på Frederiksberg viser, at det selv med 100 % takstfinansiering er vanskeligt, at få private projektejere med på klimatilpasningsprojekter som de skal styre implementeringen af og selv optage lån til. Hvis de private projektejere også selv skal finansiere 25 %, vil det yderligere vanskeliggøre, for ikke at sige umuliggøre, projekter hos private. 20


Felicia Mellernie - Movellas\nFemaleDenmarkMember since 24 Feb 16Last online 8 months ago\nFelicia Mellernie1 years agoReply\nDen er så god, kan seriøst ik lade vær med at læse den!!😍😍\nAlex - Skolens hårde og smarte flabede pige. Den som drengene gerne vil score og pigerne gerne vil være. Sådan beskriver Alex's 3 nære veninder hende i hvert fald. Hun spiller kostbar og svare igen, overfor...\nHeheh, tusind tak, er virkelig glad for at du kan lide den :D Heldigvis er der ingen grænser for hvor mange gange du må læse den, så bare giv den gas :D\nHaha, nej. Men skal jo også læse de 2 andre. Normalt er jeg en der ikke gider læse hjemme når jeg har været i skole, men vi skal læse 20 minutter hver dag, men 20 minutter blev ligepludselig til 1,5 time\nHaha, det kender jeg godt, det der med at man ikke ligefrem elsker læsning :D Jeg er 21 nu og bare på de år der er gået efter jeg gik ud af folkeskolen, tænker jeg på, at det havde været meget nemmere, hvis der var sådan noget som movellas, hvor man kunne bruge den time (eller hvad man nu fik besked om) til at læse :D


De bedste moteller i Smithtown - TripAdvisor\nBedste moteller i Smithtown, New York\nMoteller i Smithtown\nFaciliteter Forretningscenter Internet Aircondition Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Kørestolsadgang Roomservice Fitnesscenter Gratis parkeringAlle\nNr. 1 af 3 overnatningssteder i Smithtown med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Smithtown (27)\n17,5 km fra Smithtown\n19,4 km fra Smithtown\nNr. 1 af 1 hotel i North Babylon\n23,9 km fra Smithtown\n26,5 km fra Smithtown\n28,5 km fra Smithtown\nNr. 2 af 2 hoteller i Bethpage\n32,8 km fra Smithtown\nNr. 1 af 1 hotel i Locust Valley\n34,6 km fra Smithtown\n36,1 km fra Smithtown\n36,9 km fra Smithtown\n39,8 km fra Smithtown\n45,9 km fra Smithtown\n46,9 km fra Smithtown\nNr. 1 af 1 hotel i Island Park\n49,3 km fra Smithtown\n50,3 km fra Smithtown\n51,4 km fra Smithtown\n51,9 km fra Smithtown\n52,0 km fra Smithtown\n52,9 km fra Smithtown\nNr. 1 af 1 hotel i South Jamesport\n53,4 km fra Smithtown\n53,5 km fra Smithtown\n53,6 km fra Smithtown