Køb LED Pærer med E27 Fatning | Mange varianter - Dansk Lyskilde\nLED PÆRER E27 - stor fatning - kvalitet til en god pris\nStort udvalg af LED pærer med stor fatning til alle formål. Vælg lysstyrke, facon, farvetone og om lyset skal kunne dæmpes.\n> Webshop>LED Pærer E27\n2.000 Kelvin (5)\n2.200 Kelvin (22)\n2.500 Kelvin (2)\n2.700 Kelvin (36)\n3.000 Kelvin (18)\n4.000 Kelvin (12)\n5.000 Kelvin (4)\n6.000 Kelvin (2)\n90 Ra (24)\n≥80 Ra (77)\n+ 2500 lm (13)\n0-499 lm (40)\n500-999 lm (25)\n1000-1499 lm (11)\n1500-1999 lm (8)\n2000-2499 lm (4)\nVis 99 198 produkter\nLED STANDARD FLICKERFRI 5,5W 2 år\nLED pære fra Toshiba i standardform med stor fatning. Den erstatter en 40 watt glødepære. Lyset er gyldent. Det er ikke muligt at dæmpe denne LED pære. Toshibas LED pærer er flicker-fri. Det betyder at lyset ikke blinker. Oftest vil flickeren ske ...\nLED STANDARD FLICKERFRI 8,5W 2 år\nDenne LED standardpære erstatter en 60 watt glødepære. Du kan ikke bruge lysdæmper med denne LED pære. Med denne LED pære, får du et flickerfrit lys, Selvom flicker ikke altid kan ses med det blotte øje, kan det dog alligevel skabe gener og ...\nLED STANDARD FLICKERFRI 11W 2 år\nLED standardpære med et lysniveau svarende til 75 watt. LED pæren har stor fatning E27, og er ikke dæmpbar. Lyset er gyldent med 2700 Kelvin. Skift dine halogenpærer ud med denne LED, og spar op til 80% på din el-regning.\nLED STANDARD FLICKERFRI 15W 2 år\nStandard LED pære 15 watt med stor fatning. LED pæren erstatter en glødepære på 100 watt, eller en halogenglødepære på 77 watt. Ved at skifte til LED kan du altså spare op til 85% på din el-regning. At LED pæren er flicker-fri er din sikkerhed ...\nLED STANDARD 10W 2 ÅR\nLED standardpære som erstatter em gl.dags 60 watt glødepære. Denne LED pære har varmhvid farve på 3000 Kelvin. Du kan ikke dæmpe denne LED pære. LED pærer har lang levetid, og du skal derfor bruge mindre tid på at skifte pærer. Samtidig kan du ...\nDagslys LED standardpære, som erstatter em gl.dags 60 watt glødepære. Farvetemperaturen er 6000K, hvorfor den er meget velegnet til brug i dyreavl som f.eks. minkavl. Du kan ikke dæmpe denne LED pære. Ved at skifte gløde- og halogenpærer ud med ...\nLED STANDARD 12W 2 ÅR\nDu kan erstatte en 75 watt standard glødepære, eller en 57 watt standard halogenpære med denne 12 watt LED pære. Vælg denne LED pære, hvis du gerne vil have et varmt lys. Du kan ikke dæmpe denne LED pære.\nLED pærer i dagslys 6000K er særdeles velegnet at bruge ifm. opdræt af dyr. Du kan erstatte en 75 watt standard glødepære, eller en 57 watt standard halogenpære med denne 12 watt LED pære. Du kan ikke dæmpe denne LED pære.\nLED STANDARD 14W 2 ÅR\n14 watt LED pære med varmhvidt lys på 3000 Kelvin. LED pæren svarer lysmæssigt til 85 watt. Bemærk, denne LED pære egner sig ikke dæmpning.\nLED STANDARD 10W 3 ÅR\nHvis du ønsker en LED pære med lang levetid, så skal du vælge denne. Her får du en standard LED pære svarende til 60 watt med en levetid på 35.000 timer, og en garanti på 3 år. Ved at skifte til LED sparer du på din strømregning og på din tid ...\nHvis du ønsker en LED pære med klart hvidt lys, og en rigtig lang levetid, så skal du vælge denne LED. LED standardpæren svarer til 60 watt med en levetid på 35.000 timer. Derudover har den en garanti på 3 år. Ved at skifte til LED sparer du på ...\nLED STANDARD 12W 3 ÅR\nLED standardpære med lang levetid på 35.000 timer. Den erstatter en gl.dags 75 watt glødepære eller en 57 watt halogenpære.Det er ikke muligt at dæmpe denne LED.\nØnsker du et klart hvidt lys, så bør du vælge denne LED standardpære. Den erstatter en gl.dags 75 watt glødepære eller en 57 watt halogenpære. Derudover har LED pæren en lang levetid på 35.000 timer. Findes også med et gyldent lys 2700K. Det er ...\nLED STANDARD 12W 3 ÅR MED SENSOR\nEn sensor LED pære kan med stor fordel bruges udvendigt, da den tænder automatisk, hvis der er mørkt. LED pæren har to detekteringspunkter, og kan derfor installeres lodret og vandret. Sensor LED pære 12 watt med stor fatning, svarer lysmæssigt ...\nLED STANDARD 14W 3 ÅR\nStandard LED pære med stor fatning E27, Vælg denne, hvis du har behov for ekstra lang levetid. Denne LED pære har nemlig en levetid på 35.000 timer. Farvetemperaturen er 2700K, som er en gylden varm farve. Du kan ikke bruge denne LED pære med ...\nStandard LED pære med klart hvidt lys, nemlig 4000 Kelvin. Vælg denne, hvis du har behov for ekstra lang levetid. Levetiden er nemlig 35.000 timer, med 3 års garanti. LED pæren har stor fatning E27 og 14 watt med 1400 lumen. Du kan ikke bruge ...\nLED STANDARD 10W 4 ÅR DÆMPBAR\nDæmpbar LED standardpære, som erstatter en gammeldags 60 watt glødepære med stor fatning. LED pæren har lang levetid på 40.000 timer, og en gylden farve på 2700K. LED er et energivenligt valg, og du kan opnå en stor strømbesparelse ved at skifte ...\nLED STANDARD 16W 4 ÅR\nMed en 16 watt LED pære kan du udskifte en 100 watt standard glødepære. LED pæren har stor fatning E27, utrolig lang holdbarhed 40.000 timer og et gyldent lys på 2700K. Det er ikke muligt at dæmpe denne LED pære. LED pæren findes også med ...\nLED STANDARD 18W 4 ÅR\nLED standardpære 18 watt, stor fatning E27 og varmt gyldent lys på 2700 Kelvin. Lysmæssigt svarer denne LED pære til 125 watt. LED pæren egner sig ikke til dæmpning. Denne LED variant findes også i lysfarverne varmhvid 3000K og koldhvid 4000K.\nLED STANDARD 18W 2 ÅR\nLED standardpære med E27 fatning, 18 watt og varmt hvidt lys på 3000 Kelvin. Lysmæssigt svarer denne LED pære til 125 watt. Du kan ikke dæmpe denne LED pære. Denne LED variant findes også i lysfarverne gylden 2700K og koldhvid 4000K.\nBrug denne LED pære, hvis du ønsker et klart hvidt lys. LED standardpære med stor E27 fatning, 18 watt med 2.000 lumen. Lysmæssigt svarer denne LED pære til 125 watt. Du kan ikke dæmpe denne LED pære. Denne LED variant findes også i lysfarverne ...\nLED STANDARD 18W 4 ÅR DÆMPBAR\nDæmpbar LED standardpære 18 watt med stor fatning E27, som har 1850 lumen. Omregnet svarer det lysmæssigt til 117 watt. LED pæren har godt gyldent lys på 2700 Kelvin.\nLED Eksteriør Standard 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nHer får du en dekorativ LED pære i standardform. Pæren har filamentbelægning, så det ligner at pæren har de flotte lange glødetråde, du kender fra glødepæren. Pæren har en varm og gylden glød, og giver dig en behagelig og hyggelig belysning. Du ...\nLED Eksteriør Standard 4W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nHer får du en dekorativ LED pære i standardform. Pæren har filamentbelægning, så det ligner, at pæren har de flotte lange glødetråde, du kender fra glødepæren. Pæren har en varm og gylden glød, og giver dig en behagelig og hyggelig belysning. ...\nLED Standard De Luxe 4W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nHer får du en flot og dekorativ LED standardpære. Den snoede glødetråd i pæren, skaber et helt unikt lys. LED pæren er særligt velegnet til dekorative formål, og du kan med fordel bruge den i en butik eller en reatsurant - hvor den kan ses. Brug ...\nLED STANDARD KLAR 7W\nEn klar LED standardpære er meget dekorativ, og kan med fordel bruges i lamper, hvor lyskilden sidder synligt. Du kan erstatte en 60 watt glødepære med denne LED pære, og opnå store energibesparelser. Lyset er varmt og behageligt med 2700K. Brug ...\nLED STANDARD KLAR 7W DÆMPBAR\nDæmpbar 7 watt klar LED pære med stor fatning E27. Den svarer til 60 watt glødepære, eller 42/46 watt halogenglødepære. Brug denne LED når din lyskilde sidder synligt i lampen. Lyset er gyldent og varmt på 2700 Kelvin. Du kan eksempelvis bruge ...\nLED Standard Gold 7W 2 ÅR\nFlot dekorativ LED standard lampe med meget varmt skær. Glasset er gyldent, og farvetemperaturen er 2500 Kelvin. Skab en hyggelig og afdæmpet atmosfære med denne LED pære. Hvis du vil bruge pæren til udsmykning, kan du kombinere pæren med en af ...\nLED STANDARD KLAR 10W\nDu kan erstatte en 100 watt glødepære med denne 10 watt LED pære, og nedsætte dit energiforbrug med 90%. En klar LED standardpære er meget dekorativ, og kan med fordel bruges i lamper, hvor lyskilden sidder synligt. Brug den feks. med en af vores ...\nLED STANDARD TOPFORSPEJLET 6W\nTopforspejlet LED dekorationspære, som ikke blænder. Lyset kastes op i lampeskærmen, og reflekteres ned over bordet. Du kan med stor fordel bruge denne LED i lamper over et spisebord. LED pæren har 2.700 Kelvin, som giver dig et varmt og gyldent ...\nLED Edison 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nHer får du en flot LED dekorationspære. Pæren er skabt til at blive brugt i åbne lamper eller frithængende, f.eks. fra en af vores dekorative fatninger. Den kaster et flot gyldent lys, der giver en hyggelig og afslappet atmosfære.\nLED Edison 4W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nDenne LED pære giver dig et enestående flot lys. Pæren har en flot facon, og bør bruges, hvor den kan ses, f.eks. nedhængt i en dekorativ fatning. Du kan f.eks. bruge den i udendørs lygter, nedhængt i en ledning, eller i en åben lampe.\nLED Edison 6W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nLED Edison pæren er en unik dekorativ pære. Den kaster et flot gyldent lys, og bør bruges, hvor den kan ses - f.eks. frithængende fra en af vores dekorative fatninger. Lyset fra pæren skaber en afslappet og hyggelig atmosfære.\nLED Edison Gold 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nLED Edison Gold giver dig en helt speciel belysning. Pæren har en lav farvetemperatur og et gyldent glas. Det betyder at pæren kaster et flot gyldent lys, og skaber en hyggelig stemning. Pæren er flot dekorativ, og bør bruges, hvor den kan ses - ...\nLED Edison Gold 4W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nLED Edison Gold er en specielt designet dekorativ pære. Pæren har en lav farvetemperatur, flotte glødetråde og gyldent glas. Pæren giver et flot gyldent lys, og bør bruges i lamper, hvor den kan ses. Du kan f.eks. bruge pæren sammen med en af ...\nLED Edison Gold 7W 2 ÅR\nFlot dekorativ LED Edison lampe med meget varmt skær. Glasset er gyldent, og farvetemperaturen er 2500 Kelvin. Skab en hyggelig og afdæmpet atmosfære med denne LED pære.\nLED Edison Smoke 4W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nLED Edison smoke er en dekorativ LED pære. Den lave farvetemperatur, det mørke glas og de flotte glødetråde gør, at pæren kaster et helt unikt lys. Pæren kan bruges i åbne lamper, eller hænges frit i en ledning - f.eks. en af vores stofledninger ...\nLED KRONE E27 5W 3 ÅR\nMed denne LED kronepære får du en meget lang holdbarhed. Levetiden er nemlig 35.000 timer, og garantien 3 år. LEDen er på 5 watt, svarende til en 40 watt glødepære og med en stor fatning. Skift dine halogenglødelamper 30 watt ud med denne LED, og ...\nLED KRONE E27 5W 2 ÅR\nLED Kronepære med E27 fatning, 5 watt svarende til en gl.dags 40 watt pære. Lyset er varmhvidt med 3000 Kelvin. Du kan også få denne variant med klart kold hvidt lys 4000 Kelvin. Det er ikke muligt at dæmpe denne LED pære.\nLED Kronepære med E27 fatning, 5 watt svarende til en gl.dags 40 watt pære. Lyset er koldhvidt med 4000 Kelvin. Den findes også med et varmere lys, nemlig 3000 Kelvin. Det er ikke muligt at dæmpe denne LED pære.\nLED Krone 1W E27 3 ÅR\nFlot og dekorativ LED kronepære med glødetråd. LED pæren sokkel er lavet af messing, så den kan holde til vind og vejr. Det skyldes at kronepæren f.eks. kan anvendes i lyskæder. Det gyldne afdæmpede lys giver en flot dekorativ effekt, og derfor ...\nLED KRONE KLAR E27 2W 2 ÅR\nKrone LED pære med stor fatning E27 på 2 watt og med 250 lumen. Den erstatter en gammeldags 25 watt glødepære, og kan med fordel bruges i små lampetter. Farvetemperaturen er 2700 Kelvin, som er et varmt og gyldent lys. Du får 2 års garanti, og en ...\nLED KRONE KLAR E27 4W 2 ÅR\nLED kronepære med stor fatning på 4 watt erstatter en 40 watt glødepære. Brug den i dine bord- og væglamper. Du får 2 års garanti på denne LED lyskilde. Lyset er gyldent og behageligt med 2700 Kelvin. Farvegengivelsen er Ra >80.\nLED Mini Edison 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nMini Edison pæren er en erstatning til den traditionelle kronepære. LED pæren kaster et flot gyldent og afdæmpet lys, der ikke blænder. Selvom det er en LED pære, har den de flotte glødetråde, som du kender fra den almindelige glødepære.\nLED Eksteriør Rør 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nHer får du den klassiske rørpære i LED udgave. Pæren er oprindeligt lavet til at bruge i elektroniske lanterner på skibsdæk, men du kan bruge den til en lang række dekorative formål. Pæren giver et behageligt gyldent lys. Perfekt til brug på ...\nLED Eksteriør Rør 4W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nLED Kirkekerte 3,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nDen klassiske Kirkekerte, men LED udgave med E27 fatning. LED kirkekerten giver dig det samme flotte og gyldne lys, som du kender fra glødepæren. LED udgaven giver dig 5 gange længere levetid, og så er energiforbruget reduceret med hele 90%.\nLED Globe Ø80 1W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nLED Globe de Luxe One, er en LED pære med et afdæmpet og dekorativt lys. Pæren har to flotte glødetråde og en lav farvetemperatur, der giver dig en afslappet og gylden belysning. Brug pæren sammen med en af vores dekorative fatninger i farverne ...\nLED Globe Ø80 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nHer får du en flot og dekorativ LED Globepære. Pæren har glødetråde, der får lyset til at minde om, det du fik fra de traditionelle glødepærer. LED pæren giver en behagelig og afdæmpet belysning. Brug pæren alene, eller i kombination med andre af ...\nLED GLOBE Ø80 6W 2 år DÆMPBAR\nMed en farvetemperatur på 2200 Kelvin, får du med denne LED Globepære en pære, med et utroligt varmt, og hyggeligt lys. Du kan dæmpe denne LED globepære med stor fatning. LED pæren er meget velegnet til dekorative formål.\nLED GLOBE Ø95 8W 2 år DÆMPBAR\nDekorativ LED globepære med et meget varmt og hyggeligt lys på 2200 Kelvin. Brug den i et hjørne, hvor du ønsker at skabe hyggebelysning. LED pæren har en stor fatning, en diameter på Ø95mm og svarer lysmæssigt til 50 watt. Det er muligt at ...\nLED GLOBE Ø95 KLAR 2W 2 år\nLED Globepære med en diameter på Ø95mm, stor fatning E27 og 2 watt. LED pæren erstatter en 25 watt globeglødepære. Globepærer er meget dekorative, brug den f.eks. i en krog, hvor du ønsker at skabe lidt hyggebelysning. Hæng pæren alene, eller i ...\nLED GLOBE Ø95 KLAR 4W 2 år\nLED globepære 4 watt, erstatter en 40 watt glødepære. Globepæren er dekorativ i sig selv, og bruges ofte hængende frit uden brug af lampeskærm. Det kan f.eks. være fra en af vores dekorative fatninger. Lyset er gyldent og behageligt med 2700 ...\nLED GLOBE Ø95 KLAR 5W Diamant\nFlot og dekorativ LED globepære i klart "diamant" glas. Den har en diameter på Ø95mm med stor fatning. Lysmæssigt svarer denne LED globepære til en gl.dags 40 watt pære. Lysfarven er gylden og behagelig med 2700K. Du kan ikke dæmpe denne LED pære.\nLED GLOBE Ø125 KLAR 2W 2 år\nKlar globe LED pære med en diameter på 125mm, er en meget dekorativ pære. Lyset er ikke særlig kraftigt, hvorfor denne LED pære egner sig til hyggebelysning. Du kan ikke dæmpe denne LED globepære. Vil du bruge pæren til at skabe et flot og ...\nLED Globe Ø125 MEGA Edison 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nMega Edison LED globepære, er en pærer, der tiltrækker sig opmærksomhed. Pæren er flot udformet, og fungerer rigtig godt som frithængende pære - f.eks. fra denne stofledning med en krom sort fatning. Mega Edsion kaster et flot og fascinerende ...\nLED Globe Ø125 MEGA Edison Gold 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nMega Edison Gold er en helt unik LED pære. Du får en stor og flot globepære, med et afdæmpet gyldent lys og gyldent glas. Pæren er ikke kun en lyskilde, men et stykke design i sig selv. Du kan f.eks. bruge pæren i en frithængende ledning med ...\nLED Globe Ø125 MEGA Edison Grey 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nHer får du en LED Globepære med et smukt design. Mega Edison Grey kaster et varmt og afdæmpet lys. Selve pæren er flot designet, og har gråt glas. Det flotte design gør at pæren både fungerer som lyskilde og udsmykning. Brug den i en åben lampe, ...\nLED Globe Ø125 MEGA Edison Sunrise 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nMega Edison Sunrise er en unik og flot LED pære. Pæren er dekorativ, og bør derfor bruges hvor den kan ses - f.eks. hængende i en af vores stofledninger med flotte dekorative fatninger. LED pæren giver en flot og afdæmpet belysning, og har ...\nLED Globe Ø125 MEGA Edison Red 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nMega Edison Red globepæren skiller sig ud med sit flotte røde glas. LED pæren giver dig en flot afdæmpet belysning, og samtidig fungerer pæren som udsmykning i sig selv. Du kan f.eks. bruge pæren i et showroom, hvor du skal skabe en behagelig og ...\nLED Globe Ø125 MEGA Edison Green 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nLED Globe Mega Edison Green udmærker sig ved sit flotte grønne glas. Pæren bær bruges dekorativ f.eks. i en åben lampe, eller frithængende fra en af vores dekorative stofledninger. LED pæren har en lav farvetemperatur, og giver en afdæmpet ...\nLED Globe Ø125 MEGA Edison Blue 2,5W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nMega Edison Blue er en helt unik LED globepæren. Du får en stor og flot dekorativ globepære med blåt glas. Pæren kan f.eks. bruges i et showroom, hvor det afdæmpede gyldne lys giver en indbydende og afdæmpet belysning. Pæren bør bruge hvor den ...\nLED GLOBE Ø125 KLAR 3W 2 år DÆMPBAR\nDæmpbar LED globepære 3 watt, erstatter en 25 watt glødepære. LED pæren har en diameter på 125mm, en stor fatning E27 og en lang levetid på 20.000 timer. Lyset er varmt og behageligt med en farvetemperatur på 2700 Kelvin. Du kan dæmpe denne LED ...\nLED Globe Ø125 MEGA Edison 4W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nMega Edison er en stor og flot LED dekorationspære. Pæren giver ikke kun et flot lys, Mega Edison fungerer som udsmykning i sig selv! Det flotte design gør, at du bør bruge pæren, hvor den kan ses. Enten i en åben lampe, eller frithængende i en ...\nLED Globe Ø125 MEGA Edison Gold 4W E27 3 ÅR DÆMPBAR\nMega Edison Gold er en speciel designet LED pære. Den lave farvetemperatur på 2000K og det gyldne glas, giver en hyggelig og varm belysning. Pæren er flot dekorativ, og kan bruges som udsmykning i sig selv. Brug f.eks. pæren sammen med denne ...\nLED GLOBE Ø125 KLAR 6W 2 år\nLED globepære 6 watt med stor fatning og en diameter på 125mm. LED pæren har 720 lm., hvilket næsten erstatter en gl. dags 60 watt glødepære. Farvetemperaturen er 2700 Kelvin, som er et varmt og gyldent lys.\nLED GLOBE Ø95 OPAL 8W 2 ÅR\nOpal LED globepære med en diameter på 95mm. LED pæren har stor fatning E27, bruger 8 watt, og svarer lysmæssigt til en 45 watt.Lyset tænder øjeblikkeligt, og LED pæren indeholder ikke kviksølv som energisparepærer.\nLED GLOBE Ø95 OPAL 9W 2 ÅR\nOpal globe LED pære med stor fatning på 9 watt, og med en gylden farve 2700 Kelvin. Skift dine energisparepærer ud med denne LED globepære, og få en lyskilde der tænder med det samme. samtidig med at du nedbringer dit energiforbrug med ca. 33%.\nLED GLOBE Ø95 OPAL 12W 3 ÅR\nOpal globe LED pære med stor fatning på 12 watt, og med en gylden farve 2700 Kelvin. Skift dine energisparepærer ud med denne LED globepære, og få en lyskilde der tænder med det samme. samtidig med at du nedbringer dit energiforbrug med ca. 33%.\nLED GLOBE Ø125 OPAL 9W 2 År\nGlobe LED pære med en diameter på 125mm, stor fatning E27 og en effekt på 9 watt. LED pæren lyser, hvad der svarer til cirka 50 watt. Globepærer er enormt dekorative, og passer især i lamper med store lampeskærme. Lyset er behageligt gyldent med ...\nLED REFLEKTOR R63 9W 3 ÅR\nLED reflektorpære R63 med stor fatning E27. Den svarer til en gammeldags concentra spotpære på 60 watt. Brug en LED reflektorpære, hvis du ønsker lyset mere retningsbestemt.\nLED REFLEKTOR R80 11W 3 ÅR\nR80 LED reflektorpære med stor fatning E27. Pæren har en diameter på 800mm, og bruger 11 watt. Den svarer lysmæssigt til en 100 watt reflektorpære. Tidligere gik disse lyskilder under navnet concentra spotpærer. Lyset er varmhvidt med 3000 ...\nLED TUBE 8W 4 ÅR\nLED tube med E27 fatning på 8 watt. Den erstatter en 60 watt halogentube, også kendt som halolux ceram. Ved at skifte til LED kan du spare over 80% på din el-regning. LED pære har 4 års garanti, og en levetid på 40.000 timer. Lyset er varmhvidt ...\nLED erstatning for halolux ceram e27, som er meget brugt i bordlamper og lign. Denne LED pære har samme smalle facon, men bruger kun en brøkdel i strøm ift. halogentuben. Hvis du ønsker et klart hvidt lys, så skal du vælge denne. ...\nLED TUBE 8W 4 ÅR DÆMPBAR\nDæmpbar LED tube med E27 fatning på 8 watt. Den erstatter en 60 watt halolux ceram e27. Du kan spare op til 80% ved at skifte til LED. Farvetemperaturen er varmhvid med 3000 Kelvin. Du får 4 års garanti, og en meget lang holdbarhed med 40.000 timer.\nLED TUBE 13W 4 ÅR\nLED erstatning for halolux ceram 100 watt e27. LED pære bruger kun 13 watt, det vil sige du kan nedbringe dit strømforbrug med næsten 90%. LED pæren har samme smalle facon, og passer til lamper hvor der er behov for meget lys, men pladsen til ...\nSkift din halolux ceram e27 100 watt ud med denne LED pære på 13 watt, og spar over 85% på din el-regning. LED pæren har samme smalle facon, og passer derfor godt til lamper med begrænset plads til lyskilden. Du får lang holdbarhed på 40.000 ...\nLED TUBE 15W 4 ÅR DÆMPBAR\nDæmpbar LED Tube 15 watt erstatter en halolux ceram 125 watt med stor fatning E27. LED pæren er smal og har et kraftigt lys, og passer godt til lamper med begrænset plads til lyskilden. Du får 4 års garanti på LED pæren, og en rigtig lang levetid ...\nLED High Power 27W 2 ÅR\nLED High Power er en meget kraftig LED lyskilde. Den bruger 27 watt, og giver 2700 lumen. Lysmæssigt svarer det til 162 watt. Du kan erstatte udladningslamper med denne LED High Power, dog skal lampen være tilpasset 230 volt. Denne LED pære har ...\nLED High Power 27 watt med E27 fatning med en hvid klar farve, 5000 Kelvin. Meget velegnet at bruge udendørs i lamper beregnet til 230 volt. LED pæren bruger 27 watt, og svarer lysmæssigt til 169 watt. Du får altså en meget kraftig LED ...\nLED High Power 35W 2 ÅR\n35 watt LED High Power har en lysmængde på 3500 lumen, hvilket svarer til en 200 watt glødepære. LED lyskilden har målene 72mmx254mm, så der skal være god plads i lampen. Kan med fordel bruges udvendigt til parkeringspladser og lign. Bemærk dog ...\nLED High Power er en kraftig LED pære. Den bruger 35 watt, og svarer lysmæssigt til 209 watt. LED lyskilden har målene 72x254mm. Den kan med fordel bruges udvendig til p-pladser og lign. dog skal lamperne være beregnet til 230 volt. Du får 2 års ...\nLED High Power 45W 2 ÅR\nLED High Power er en meget kraftlig LED lyskilde. Den bruger 45 watt og måler 88x302mm. Lysmæssigt svarer den til 252 watt. Farvetemperaturen er 3000 Kelvin, som er varmhvid farve. Den findes også som koldhvid farve på 5000 K. Du får 2 års ...\nHigh Power LED giver dig et kraftigt lys på 4.650 lumen. Den svarer lysmæssigt til 259 watt (sammenlignet med glødepærer)Velegnet til udendørs brug til at oplyse større områder. Hvis det er en udladninglampe du ønsker at udskifte, skal den ...\nLED High Power 55W 2 ÅR\nMed denne LED High Power kan du erstatte den udgåede kviksølvlampe HRL 125 watt. Den eksisterende spole skal dog frakobles, da LED High Power bruger 230 volt. LED High Power 55 watt har 5500 lumen og en varmhvid farve på 3000 Kelvin. Den findes ...\nLED High Power 55 watt med en koldhvid farve på 5000 Kelvin. LED pæren har stor fatning E27. Sammenlignet med en gammeldags glødepære svarer denne LED pære til 309 watt. Sammenlignet med en kviksølvlampe kan du erstatte op til 125 watt HRL lamper ...\nLED High Power Park 40W 157mm 5 ÅR\nLED High Power Park er utrolig kompakt sammenlignet med lign. produkter. Den måler nemlig kun 157mm, bruger 40 watt og har en lysmængde på 5600 lm. LED High Power Park er særdeles velegnet til belysning i industri, parker og lign. Den er IP65, ...\nLED High Power Park 140 mm 40W 5 ÅR\nLED High Power Park Uplight er en utrolig kompakt LED pære. Den fylder væsentlig mindre end lign. produkter. Den måler nemlig kun 140 mm i længden, og har alligevel en lysmængde på 5600 lumen. Brug LED lyskilden til udendørs, i parker, industri ...\nLED PAR 30 10W 2 ÅR DÆMPBAR\nLED Par 30 erstatter en halogen Par 30 lampe på 75 watt eller 100 watt med E27 fatning. Ved at skifte til LED sparer du op til 87% på din el-regning. LED Par 30 udvikler ikke varme, som halogenpæren. Derudover udsender den heller ikke UV stråler, ...\nLED PAR 30 10W 4 ÅR DÆMPBAR\nViser 1 - 99 af 101


Hvad er bedre at vaske med sæbe eller brusegel - sammenligningen og det rigtige valg\nFor få årtier siden blev menneskeheden kun vasket med sæbe. De blev vasket af snavset over hele kroppen, herunder håret. Og så dukkede først op shampoo og balsam og efterbruser geler. Nu kan ingen undvære dem, især det retfærdige køn.\nSelv om nogle stadig betragter sæbe for at være det bedste middel til rensning, er andre uenige med dem. For at forstå den bedste måde at tage et bad på, skal du studere deres sammensætning og effekter på huden, og vælg derefter den mest passende mulighed.\nDen samlede kemiske sammensætning af sæbe\nDet skal straks fastsætte, at vi vil fokusere på solid klumpet sæbe . Flydende sæbe med dispenser er et helt andet værktøj med en anden kemisk sammensætning. Derfor vil vi kun overveje den traditionelle solide mulighed.\nSæbe indeholder natriumsalte af fedtsyrer . De kan være af vegetabilsk eller animalsk oprindelse. Såpeskum dannes af reaktionen, når syrer kombineres med vand. Yderligere er denne sammensætning i kontakt med hudens fedt som et resultat af rensning af huden. Rester fra de producerede reaktioner kan observeres senere i form af en grå sæbefilm dannet på badeværelset og på fliserne. Nogle mener fejlagtigt, at det er snavs, vaskes væk fra kroppen. Dette er imidlertid ikke helt sandt, snavs i dette ubehagelige sediment er kun en lille brøkdel.\nOgså i sammensætningen af sæbe skal indbefatte duft og farvestoffer . I øjeblikket findes der på hylderne af butikker klumpet sæbe med en anden sammensætning. I stigende grad tilføjer producenter ingredienser af naturlig oprindelse. Sandt nok, i masseproduktionen af deres meget lille mængde.\nSæber er opdelt i tre typer:\nGenerelt formål . Den er velegnet til normal og olieagtig hud.\nDesinfektionsmiddel . Det har en antibakteriel virkning og bruges til at behandle forskellige hudsygdomme.\nSpecial . Fedtlignende stoffer tilsættes til denne sæbe.\nGrundlaget er vandemulsion og forskellige overfladeaktive stoffer, smagsstoffer, konserveringsmidler, urtekoncentrater. Det mindste antal komponenter i sammensætningen - 20 poster . Gelsammensætningen er meget mere blid på huden. Sandt nok opnås dette ikke ved at tilføje forskellige naturlige ingredienser, men på grund af de kemikalier, der forekommer i sammensætningen.\nMange mennesker skræmmer dem omkring dem med skræmmende fortællinger om kemiske forbindelser, der kommer ind i brusegeler (for eksempel laurylsulfat ). Faktisk er disse stoffer ikke skadelige for mennesker. Dette er bevist af tusindvis af eksperimenter foretaget af forskere. Derfor forekommer disse kemikalier ofte i sammensætningen. Hvis de var skadelige, ville de absolut ikke blive tilladt i masseproduktion.\nGenerelle tegn på midler\nEn fælles kendsgerning er, at begge produkter bruges til at rense huden.\nDerudover kan du stadig angive tilstedeværelsen af en bred vifte af sæbe og brusegeler på hylderne i butikken. Der er disse produkter med en række forskellige varianter, forskellige tilsætningsstoffer af plante- og dyrs naturlige oprindelse. Du kan finde sæbe og shower gel med æteriske olier, urteekstrakter, forskellige partikler for effekten af skrubning af hud af naturlig oprindelse.\nDerudover gør mange håndværkere sæbe og brusebad med egne hænder. Sådanne midler er altid efterspurgte, da de indeholder mere naturlige ingredienser end i produktionsskalaen.\nPriserne på sæbe og brusegel er forskellige. Økonomiske midler kan købes til en pris på mindre end 50 rubler. Og du kan købe et stykke sæbe og til 500 rubler - dette er et mere naturligt produkt, der sparer huden. Priserne på brusegeler når to tusind.\nDette er hvor deres ligheder slutter.\nForskelle sæbe og shower gel\nLad os nu tale om forskellene mellem disse to produkter. De har jo jo meget mere karakteristiske træk end ligheder.\nDet har den mest udtalte effekt af skylning af snavs fra kroppen. Normal sæbe kan vaske noget snavs fra menneskets hud.\nBlandt midlerne til vask af kroppen indeholder den mest alkaliske, som er for tør hud.\nMere økonomisk i forbrug end gel.\nDet kræver en sæbe boks - det er usandsynligt at gemme sæbe uden det.\nVaskes hurtigt af huden og vaskeklude.\nDet er bedre at skumme.\nDens sammensætning er mere sparsommelig for huden, så efter vask er der ingen følelse trukket af ære og irritation.\nDet har en ubehagelig kapacitet. Oftest sælges produktet i en plastikflaske. Dette er ikke særlig praktisk: på hylden i badeværelset kan det falde og spildes, og når det vaskes, glider flasken ud af våde hænder.\nLængere vasket af kroppen, nogle gange er der en følelse af film.\nMindre økonomisk i forbrug.\nHvad og hvornår er bedre at bruge\nIfølge dermatologer er brusegel mere egnet til daglig brug. Det tørrer ikke huden, hvilket er meget vigtigt. Der er ingen peeling, irritation, og huden aldrer langsommere.\nEjere af tør hud bør bruge sæbe ekstremt sjældent. Det er bedst brugt til vask af hænder og fødder, hvor huden er mindre følsom. Det var at foretrække at bruge det til dette formål med fløde, glycerin eller olivenolie, som mindre tørrer huden, fugter og beskytter den.\nFor normal hud kan du bruge sæbe to gange om ugen. Dette vil hjælpe med at slippe af med døde hudceller. Det er bedst at tage et bad med sæbe en gang om ugen for at rense huden af urenheder.\nMen for olieagtig hud brug sæbe er et must . Faktum er, at sebaceous kirtlerne i sådan dækning virker meget aktivt og udskiller talg, hvor sygdomsfremkaldende bakterier udvikler sig. Derfor er det værd at bruge en antibakteriel sæbe, som tørrer huden og fjerner overskydende talg.\nDu bør også være opmærksom på den specialiserede sæbe, som bruges til behandling af visse dermatologiske sygdomme. For eksempel tjære sæbe. Bevist af mange års erfaring er det et glimrende værktøj i kampen mod skæl.\nBrug af sæbe eller brusegel er et individuelt valg for alle. Hvert af disse værktøjer har sine fordele og ulemper. Derfor er det umuligt at sige helt sikkert, at alt er bedre, individuelt.


Rød-hvid eufori i arenaen: Danske Finn vinder e-sportfinale | fyens.dk\nRød-hvid eufori i arenaen: Danske Finn vinder e-sportfinale\nMousesports vandt søndag aften Esl Pro League 2019 sikkert over svenske Fnatic med 3-0 i Jyske Bank Arena. Dermed blev det også til dansk sejr i år, da holdkaptajnen på holdet, der er baseret i Tyskland, er danske Finn Andersen, yderst til venstre. Foto: Christian Nordholt\nAlle tre danske hold var slået ud før finalen, men alligevel blev det til en ny dansk sejr i Counterstrike i Jyske Bank Arena ved årets Esl Pro League i Odense, da holdkaptajn Finn Andersen og holdet Mousesport slog den svenske modstander Fnatic.\n08 dec. 2019 kl. 20:00\nSelv om alle tre danske hold var slået ud inden finalen, så blev det alligevel til en sikker dansk sejr, da holdet Mousesport søndag aften løb med sejren og de 250.000 dollars for sejren i sæsonfinale 10 i Esl Pro League i Counterstrike.\nDen lille blev dermed den store, da musene fra det tyskbaserede Mousesport slog svenske Fnatic med 3-0 i skydespillet.\nHoldkaptajnen på Mousesport var nemlig den eneste dansker tilbage i finalen, og erfarne Finn Andersen - aka Karrigan - tog trofæet med hjem til stor jubel i arenaen, hvor mange Astralis-fans var blevet Mousesport-fans for en dag.\nDermed fik Finn Andersen ikke kun en sikker sejr med sine fire holdkammerater, men også revanche for sin tabte finale i 2017.\nDengang spillede han for holdet Faze Clan, som efterfølgende satte Andersen af holdet. Det skulle de nok ikke have gjort, for Karrigan viste i finalen, at han stadig trods sin høje alder (i Counterstrike, red.) på 29 år stadig har masser af skud og den rette strategi i sig.\n- Jeg er så stolt at mit hold, jeg er utrolig stolt af at være del af det her hold. Vi har slået nummer 1,2 og fire i de her dage, det er nok noget af det bedste, vi nogensinde har spillet, sagde danske Finn Andersen efter kampen fra scenen i Jyske Bank Arena.\nDet er tredje gang, at Esl Pro League henlægger deres sæsonfinale til Odense, hvor altså Faze Clan og sidste år favoritterne fra danske Astralis har vundet tidligere. I år vandt Mousesport efter at have slået netop danske Astralis i en lang semifinale, der først sluttede søndag morgen klokken 02.\nKarrigan - eller Finn Andersen, som han hedder - var også i finalen i 2017 i Odense. Dengang med holdet Faze Clan, som dog tabte finalen. Efterfølgende blev 20-årige Karrigan sat af holdet - men søndag tog han revanche. Foto: Christian Nordholt\nDyster om millioner: Enlig dansker tilbage i fynsk finale


Med tog til Shkoder, Albanien.\nForside Info By Shkoder\nTogrejser til Shkoder, Albanien\nMed en baggrund af sneklædte bjerge, er denne bys fredsommelighed kombineret med dens historiske natur, udgangspunkt for et utroligt besøg. Det er en af landets ældste byer og bynavnet kunne findes på mønter dateret helt tilbage til det andet århundrede f.Kr. Om oprindelsen af denne by daterer endnu længere tilbage vides ikke, alligevel er det nok en af de ældste byer på planeten. Med rødder i oldtiden, er der nogle fantastiske seværdigheder at se rundt omkring i samfundet, hvilket gør den til det perfekte sted til eventyr.\nPlanlægger du at besøge Shkoder i nærmeste fremtid? Hvis du gør, er der her nogle muligheder du kan inkludere i din rejse, så du kan have en fantastisk tid under dit besøg i denne albanske juvel.\nTag nogle behagelige sko på og gå på opdagelse!\nDit første stop i Shkoder burde være Mes broen. Dette kunstværk er bygget i det 18. århundrede af en lokal pasha og den strækker sig over hele Kir floden. Den er mere end 100 meter lang og en af de største osmanniske broer der stadig eksisterer i regionen. Den blev bygget til at være en del af vejen der førte op til Kir Valley, hvor dit næste stop burde være.\nKirs fjeldkløft har nogle betagende klippeskrænter at udforske, som er meget dramatiske af natur. Når det er sæson for det, flugter grønt løv langs klippernes sider og dykker ned i floden nedenfor. Det er den perfekte mulighed for at komme ud og vandre, og der er nogle steder langs floden der er lavvandet nok til at vade i eller tage en hurtig svømmetur.\nMens du udforsker det udendørs, vil du også ønske at tage en tur forbi Rozafa Castle, der ligger over 100 meter over havets overflade. Der er udsigt ud over floderne Drin og Bojana, og var en fæstning for stedet siden 167 f.Kr. da romerne erobrede området fra den illyriske befolkning. Gennem tiden blev forstærkninger bygget op og mange af dem er blevet bevaret, hvilket giver hele området en ægte venetiansk smag.\nDe bygninger og ruiner du vil finde ved Rozafa Castle, er en del af en overordnet arkæologisk park i Shkoder, hvor man nemt kan bruge en hel vidunderlig dag på at udforske. Der er efterlevn af en kirke, flere slotsmure at udforske og terrænet er grønt og vidtstrakt.\nDer er også mange religiøse seværdigheder at nyde i Shkoder\nShkoder Cathedral er ikke et ældgammelt arkæologisk kunstværk, men det er en af de smukkeste katedraler i regionen. Den er dedikeret til Saint Stephen, der var den første skytshelgen i byen og ligger begravet i Rozafa Castle. Beslutningen om at bygge den første kirke kom i 1851, og den første kuppel, som var bygget af træ, faldt faktisk af kirken kun 35 år senere. Den blev fuldt restaureret i starten af 1900-tallet, men et jordskælv ved en belejring i 1913 krævede en anden genopbygning.\nDet endelige resultat er en smuk moderne katedral der har lidt osmannisk fra det 18. århundrede over sig, hvilket gør den til en virkelig unik bygning. Den blev faktisk lukket i 1967 og åbnede ikke igen før 1990.\nDrisht Castle er også et godt sted at besøge når du besøger religiøse seværdigheder, og dens fæstning daterer tilbage til det 13. århundrede, selvom ruiner fra det 9. århundrede stadig er at finde på stedet. Du kan finde 11 hus blandt ruinerne, som du kan udforske, og udsigten er helt utrolig på dette sted.\nEt sidste stop ved Ebu Beker moskeen med dens skinnende tårne, gør den til en majestætisk seværdighed. Det er en historisk vigtig by, da mange islamiske teologer og deciple er kommet her for at lære mere om deres tro gennem årene. Den bruges stadig til bøn og tilbedelse, så planlæg dit besøg efter det og vær opmærksom på lokale skikke.\nEn smuk dag i Shkoder, fortjener en dag ved søen\nShkoder søen er en største sø på Balkans halvø. Det er her alle flygter til på en varm dag og det burde du også gøre! Det er på grænsen af Albanien og Montenegro, og søens størrelse kan variere med over 60 kvadratmil afhængigt af sæsonen. Den er fyldt med flodvand, der efterhånden løber ud i Adriaterhavet.\nHvis du tager ud på vandet, ønsker du måske at aflægge besøg på øen Beska, som ligger på den montenegriske side af søen. Der er to små kirker bygget på øen, og den ældste, St. George kirken, blev bygget i slutningen af det 14. århundrede. De gamle stenmure er simpelthen smukke at se på mod bredden og solnedgange fra øen er magiske!\nDu kan også udforske Grmozur fortet mens du er ude på søen, men igen er det på den montegenriske side, så planlæg om du vil besøge det. Ruinerne står stadig majestætiske og stærke, helt ud mod bølgerne, og udtrykker en besked om styrke der er blevet fortalt til alle der set det gennem historien.\nHvis du ikke vil rejse over til den montenegriske side, er der adskillige muligheder for fuglekiggeri du kan nyde fra de albanske bredder. Hjemsteder for hejrer og måger er der rigeligt af, ligesom nogle af de sidste pelikaner der kan findes i Europa. Der er 270 fuglearter i alt, der kalder søen for deres hjem.\nDette smukke albanske samfund har det hele. Det er tæt på havet, på bredden af en smuk sø, og har dybe og sikre rødder i historien. Hvis du elsker at udforske og ønsker eventyr på din næste rejse, så er dette byen hvor du kan opfylde den drøm! Shkoder venter på at byde dig velkommen med åbne arme.\n#Shkoder #iShkoder #VisitShkoder #Albania #VisitAlbania #Albanien


Fjern lugt og afsmag fra spækbrættet | HUSRÅD | Husråd for alle Fjern lugt og afsmag fra spækbrættet | HUSRÅD | Husråd for alle\nEt spækbræt lever en omtumlet tilværelse, og bliver som regel udsat for et utal af madvarer. Blandt dem er der ofte stærkt lugtende madvarer f.eks. løg, hvidløg, sild – eller måske det, der er værre.\nDette efterlader – over tid – give både dårlig lugt og også afsmag på den mad du efterfølgende skærer på spækbrættet. Og det giver en fornemmelse af, at spækbrættet ikke er rent – uanset hvor meget, man har gjort for at få det rent.\nOg ofte synes man ikke, de bliver rigtigt rene – og det er måske rigtigt nok. Der kommer jo over tid ridser i. Og i dem kan der gemme sig lidt af hvert.\nSådan rengør du skærebrættet!\nDette kan undgås ved jævnligt at vaske det i almindelig opvaskemiddel tilsat husholdningseddike. Eddike er nemlig i stand til at fjerne den dårlige lugt og afsmagen. Det er iøvrigt en udemærket ide en gang imellem at hælde kogende vand over spækbrættet.\nSkærebrædtet kan kræve lidt ekstra rengøring\nDette dræber alle bakterier og steriliserer brættet. Så ved man da, at det er rent. Hvis man skolder det med 100 grader varmt vand, er der ikke mange bakterier, der overlever.\nSkulle du eje en damprenser, kan det også være en måde at få skærebrættet rent. Når du alligevel er igang med damprengøringen, så giv giv lige dine spækbræt en tur med varm damp – det vil virke lidt på samme måde som med at skolde dem i kogende vand.\nRengøring Eddike, fjerne lugt, Husråd, lugtfjerner, spækbræt\nPrevious Article← Sorte mærker på gulvet efter sko?\nNext ArticleLav din egen blomsterjord eller pottemuld →


Projekter – Holbæk\nSmedejernslåge doneret til Medusa\nGennem årene har klubben støttet mange forskellige sager. Vi støtter Zonta’s Internationale projekter med et beløb, ligesom vi har deltaget med støtte til de nationale projekter. Vi har givet støtte til :\nZonta Danmark Håndværker legat\nZonta Danmark PhD legat\nLokalt har Zonta Holbæk har støttet Holbæk kvindekrisecenter Medusa og Bydelsmødre:\ner et midlertidigt bosted for kvinder, der er udsat for psykisk eller fysisk vold, eller trusler om vold. Kvinderne kan være ledsaget af børn. Optagelse i krisecenteret kan ske ved egen henvendelse eller ved henvisning fra offentlige myndigheder.\nI forbindelse med indvielsen donerede vi kr. 10.000 til en smedejernslåge, så kvinderne også ugenert kan benytte den have der hører til ejendommen. Yderligere har børnene fået en sansegynge til haven.\nBydelsmødres målgruppe er primært isolerede kvinder med etisk minoritetsbaggrund, som ikke ved meget om det samfund, som de lever i. Kvinder, som har udfordringer med det danske sprog, og hvor mange lever med mistillid til det kommunale system. Derudover er mange indenfor denne gruppe belastede af sociale, økonomiske og helbredsmæssige problemer.


Hotel am Martinsberg Andernach, hotel Tyskland. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Hotel am Martinsberg\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Hotel am Martinsberg: Check ind :\nHotel am Martinsberg - Beskrivelse\ni Andernach hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Ikke-ryger værelser, Fri parkering.Hotel am Martinsberg har 26 værelser fra værelsestype Double til Single. Priserne starter på 321 Danske kroner.Hotellet ligger på Frankenstrasse 6 i nordvest Andernach kun 2 minutter til fods fra centrum.Hotellet har hurtig internetadgang.Praktisk information :Hotellet har betalende parkering.\nHotel am Martinsberg type(r):\nHotel am Martinsberg faciliteter og service\nDette hotel var en dejlig overraskelse! Hotellet er en smule uden for alting, men det er perfekt til folk med deres egen bil. Der er en gratis parkeringsplads på hotel.The værelser er rene og pæne, menLæs resten hovedattraktionen var glimrende morgenmad, overraskende god til prisen og med et helt det samme som en mere "pebret" hotel. De ansatte mener, morgenmad at være det vigtigste måltid på dagen, og det shows.Besides dette, gæsterne er tilladt, og opfordrede til at gøre madpakker, som blev inkluderet i værelsesprisen price.The personalet var venlige og meget pasning. Deres evne til at tale engelsk blev ikke testet.Skjul\nDette trestjernet hotel i Andernach hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Restaurant, Aviser, Ikke-ryger værelser, Vask, Fri parkering, Hurtig check-ind/check-ud, Aktiviteter i nærheden\nCheck priser og tilgængelighed for Hotel am Martinsberg: Check ind :


Ankler, lidt bar ryg og korte kjoler - sådan forargede de klassiske danse - TV 2\n15. nov. 2017, 16:15\nTre uartige øjeblikke i dansens historie\nSe Daniel Svensson og Karina Frimodt i en vals\nSe Sofie Lassen-Kahlke og Michael Olesen i en jive\nHer er historien om den engelske vals og den jive, du ser ’Vild med dans’-parrene danse til.\nNår Sofie Lassen-Kahlke løfter op i skørtet i en jive, eller når Iben Hjejle holder i hånd med Morten Kjeldgaard under en vals, så er det de færreste hjemme i stuerne, der bliver provokeret.\nMen i gamle dage har netop de trin faktisk været med til at bryde med normer og idealer inden for køn og seksualitet.\nBliv klogere på, hvordan dans har været med til at udfordre, når museumsinspektør fra Nationalmuseet Mette Byriel-Thygesen fortæller om dansen og de forbudte trin gennem 100 år.\nDet begynder med den vilde vals i anden halvdel af 1800-tallet, går så over til den vovede charleston og slutter med 1950'ernes jive og rock'n'roll-dans.\n1850: Vals og forbudte berøringer\nVals var en reel måde at måde en kommende partner på i slutningen af 1800-tallet. Foto: Nationalmuseet\nI den anden halvdel af 1800-tallet var der fokus på de kvindelige dyder. Kvinderne gik tildækkede, og alt var meget pænt og ordentligt på overfladen.\nMen til overklassens baller kunne unge, ugifte mænd og kvinder slå sig løs.\n- Dansen blev en måde, hvor man til selskaber kunne komme til at danse med en kommende partner. Der har været meget lidt berøring, så i den her dansesituation var det måske det sted i ens tilværelse som ung kvinde, hvor man fik mest adgang til det modsatte køn. Mændene havde som oftest gjort sig seksuelle erfaringer, inden de skulle giftes, siger Mette Byriel-Thygesen.\nFør ballets begyndelse blev kvinderne udstyret med et balkort. Her kunne interesserede dansepartnere skrive sig på balkortet, hvis man ville komme hinanden nær i en engelsk vals eller måske i les lanchiers.\n- Der er jo ikke meget berøring under dansen. Primært holder man bag på ryggen, og så i hånden eller på skulderen. Men den lille fysiske kontakt var ret banebrydende på daværende tidspunkt, fortæller Mette Byriel-Thygesen.\nSe, hvordan den engelske vals så ud, da semifinalist Daniel Svensson og Karina Frimodt dansede en vals i dette års 'Vild med dans'.\nSe Daniel Svensson og Karina Frimodt i en vals. Video: Karoline Lunddal Dam\n1920: Charleston og bare dameben\n- I 1920’erne oplevede vi en ret flamboyant tid i Danmark. Der var få bekymringer, og man blev meget inspireret af, hvad der foregik i USA, fortæller Mette Byriel-Thygesen.\nDet betød at charlestondans til amerikansk jazzmusik blev populært blandt moderne unge i de større byer - de såkaldte "flappers".\n- Charleston var en vildere dans, hvor du så kroppen meget mere end i valsen. I charleston kunne man både være tæt på hinanden, men også langt fra. To kvinder kunne også danse sammen, hvilket man fandt vældig provokerende – og det vidste kvinderne godt, fortæller Mette Byriel-Thygesen.\nDer var især én banebrydende del af charleston-miljøet, der forargede: Damerne viste ankler.\n- Der var ikke noget så forbudt og sexet som et kvindeben, og kortere kjoler betød, at man så et stykke af kvindekroppen, man aldrig havde set før.\nSelvom kjolerne ikke gik højere op end til under knæene tiltrak de alligevel opmærksomhed og var blandt andet også udstyret med opsigtsvækkende frynser.\n1950: Jive, jitterbug og rock’n’roll\nBilledet stammer fra en jitterbug-konkurrence i Tivoli i 1953. Foto: Poul Petersen / Scanpix Denmark\nEfter 2. verdenskrig oplevede man en stærk interesse og inspiration af alt, der var amerikansk – filmstjerner, produkter og musik.\n- Der kom den her bølge af rock’n’roll musik, der virkelig taler til hofterne og i den grad forargede den ældre generation, fortæller Mette Byriel-Thygesen.\nMed den nye musik kom der også en nye dansestilarter – jive og jitterbug.\n- Disse danse var jo langt vildere, end dem vi så i 1920’erne. Det var en helt ny måde at bevæge sig på. Her kastede man rundt med kvinden, der var iført de her kæmpe skørter.\nHvor charleston viste ankler, så kunne man under jive og jitterbug pludselig få frit udsyn til kvindernes trusser, når de blev vendt på hovedet af dansepartneren.\nSe semifinalist Sofie Lassen-Kahlke og Michael Olesen i en ægte 1950-inspireret jive.\nSe Sofie Lassen-Kahlke og Michael Olesen i en jive. Video: Karoline Lunddal Dam\nFavoritter tæt på at ryge ud af 'Vild med dans': - Manglede min lykkeskjorte


Frontløberne: Det danske brinthold går efter guldet - Brintbranchen\nFrontløberne: Det danske brinthold går efter guldet\nBrintbranchen fortæller dig ved hjælp af sportsmetaforer, hvad status for den danske brintindustri er, hvor det danske brinthold placerer sig internationalt i sammenligning med andre landes brintbrancher, og oplyser om, hvilke internationale spilleregler de skal overholde for at kunne opnå størst succes. Én ting er sikker: Det danske brinthold er ambitiøst, toptrænet og klar til at erobre verden.\nI år kan vi atter glæde os til en sommer fyldt med slutrunder, som Europa Mesterskabet i fodbold, Tour de France og de Olympiske Lege. Efter den oprindelige skuffelse over de mange slutrunders aflysninger i coronaens år, har vi nu lagt de negative følelser bag os, og omdannet frustrationerne til konkret handling og en målrettet indsats om at blive bedre.\nHele økosystemer er kørt i stilling for at skabe de bedste vilkår for de danske atleter; der er trænere, fysioterapeuter, madplaner, logistiske løsninger. Der er grublet over strategien, taktikken og – i tilfælde af holdsport – positioneringen på banen. Publikum og de danske fans er klar til at heppe og bakke op om atleterne.\nDe danske sportsudøvere er klar til at repræsentere Danmark på et internationalt podium og vise deres værd. I ambitionen om at være blandt de bedste, løfter atleterne kvaliteten af en sportsgren i sin helhed. Vi gør – med andre ord – hinanden dygtigere, når vi konkurrerer om at være bedst.\nBrintindustrien som elitesport\nParallellen til den danske brintindustri er ikke svært at trække: På et innovativt og dynamisk marked – en arena, om man vil – konkurrerer, og samarbejder diverse brint- og Power-to-X (PtX) virksomheder, og løfter dermed hele branchens niveau.\nDen danske brintindustri har som aldrig før knoklet i coronaens år, indgået i et hav af projekter i millionklassen, og de forskellige danske brinthold er nu klar til at rulle de danske løsninger ud både i EU og på verdensplan.\nLigesom i sportsverden, er økosystemerne, eller værdikæderne, omkring de danske brinthold og -konsortier detaljerede, komplicerede og fuldstændig afhængige af en samarbejdsvillighed, som man kun kan finde, når alle arbejder mod et fælles mål, nemlig at blive førende i at levere teknologien til den grønne omstilling som nation. Og det er en elitesport, hvor der ikke er meget plads til tøven og dårlige dage, for den internationale konkurrence er benhård.\nMen heldigvis er den danske brintbranche toptrænet. Allerede nu kan branchen i sin helhed tackle den internationale konkurrence, for selvom Danmark er en lille nation, er de danske brint- og PtX-løsninger allerede nu en eftertragtet eksportvare. For at blive i sportsanalogien: Vi går efter guldet, og mener, at vi som land har, hvad der skal til, for at kunne føre an i realiseringen af en verdensomspændende brintøkonomi.\nAkkurat som i de forskellige sportsgrene, gælder der forskellige spilleregler i de forskellige arenaer. I tilfældet af brint og PtX dikterer EU i høj grad spillereglerne for det europæiske brintmarked, og dermed er en god forståelse af EU- direktiverne afgørende for dansk brintsucces.\nDet kan imidlertid være svært at følge med i de mange initiativer, der kommer fra EU’s side. Derfor har vi i Brintbranchen lavet en oversigt over de vigtigste EU-initiativer, som du skal kende til for at kunne forstå den europæiske brintarena. I indlæg, hvor vi ikke sparer på sportsmetaforerne, forklarer vi nemt og håndgribeligt EU’s brintregler, samt krydrer dem med fun facts om dansk, grøn brint i et internationalt perspektiv.\nIPCEI er den europæiske slutrunde for brint\nVi starter brintsommeren med at trække paralleller mellem Europa Mesterskabet i fodbold og de europæiske initiativer, der findes på brintområdet. Man kan for eksempel sammenligne den europæiske IPCEI-proces med EM i fodbold, hvor IPCEI (Important Projects of Common European Interest) er brintens slutrunde, hvor landene danner brintværdikæder på tværs af EU og Norge. Danmark har seks kvalificerede brinthold med i IPCEI-slutrunden, som lige nu er i gruppefasen i en europæisk matchmaking, hvor vi håber på, at Danmark kommer til at indgå i finalen, og vil være med, med ét eller flere projekter, når IPCEI-processen forventes at blive afsluttet i slutningen af året.\nAfgørende for IPCEI-succes er de nationale økosystemer: Hvor godt et udgangspunkt har holdene, bliver de bakket op af deres nationale myndigheder? Her har vi lavet en oversigt over de nationale recovery og resilience planer, og hvor ofte de forskellige EU-lande nævner brint og Power-to-X i deres genopretningsplanerne. Det kalder vi for brintmål. Hvor mange brintmål scorer vi, og hvor mange scorer vores naboer?\nVi har også sammenlignet de nationale brint- og PtX strategier i form af fodboldkort. Er vi ambitiøse nok i Danmark, og hvordan placerer vi os i forhold til de andre lande? Er vores nationale træningsstandarder gode nok?\nTour de France belyser de regulatoriske udfordringer\nDer er også en masse regulatoriske forhindringer, dem belyser vi ved hjælp af Tour de France. Mens vi nyder lyden af helikopteren, de let svajende solsikkemarker og de mange flotte slotte, kigger vi på de sværeste regulatoriske udfordringer at bestige – navnlig RED II.\nModsat hvad der kan ske med øjnene klistret til Tour de France på skærmen og den summende lyd af helikoptere i ørerne, skal den danske brintbranche forblive vågen, når den regulatoriske ramme kommer susende. Brintbranchen fortæller hvilke etaper vi skal igennem før vi når målstregen (den grønne omstilling), og hvad vi kan forvente i bjergetaperne, hvor vi virkelig vil blive sat på prøve.\nOlympiske Lege: Vi skal være med\nDet danske brintlandskab er måske lille på verdensplan, men det er innovativt, eftertragtet og inspirerende for mange verden rundt.\nI vores Olympiske brintlege kigger vi først på atletikken. Hvis hvert land var en sprintnation og deres elektrolysemål var det tempo de løb i, hvem ville så vinde racet? Kan Danmark hamle op med de andre nationer?\nVi vil også afsløre svaret på spørgsmålet om, hvor meget brint man kan producere med vandet fra et svømmebassin på Olympisk størrelse, samt illustrere, hvilke og hvor mænge hække vi skal overkomme for at kunne implementere en brintøkonomi til gavn for klima, beskæftigelse og eksport.\nVi håber på, at du vil nyde vores kombinerede sport- og brintsommer. Det tegner til at blive en begivenhedsrig sommer i begge sektorer. Vi glæder os i hvert fald til at heppe på de danske hold, både dem der arbejder på at være hurtigst, stærkest eller mest målsikker iført åndbart tøj, og dem, der sørger for, at elektrolysekapaciteten går op, at brændselscellerne bliver endnu mere effektive, at vi i fremtiden kan flyve på bæredygtigt flybrændstof til de eksotiske steder, hvor vi afholder de Olympiske Lege, at vi kan sejle eller køre vores udstyr verden over uden at forurene, og at vi kan overkomme barriererne som truer den danske førerposition på brintområdet.\nVi lægger løbende nye statistikker og artikler op – så hold øje med denne side!


Sports- og Kulturgalla går virtuelt - Billund Kommune\nSmitten rundt i landet stiger, og det har nu betydning for dette års Sports- og Kulturgalla, som ikke længere kan afholdes på normal vis. I stedet for det fysiske show i MAGION afholdes arrangementet nu online på Billund Kommunes Facebook-side.\nDer var igen i år planlagt et festligt show, som skulle hylde de lokale talenter, som havde gjort sig særligt bemærket i løbet af 2019. Men som med så mange andre planer og aktiviteter så har Corona sat sit præg på festlighederne. Det betyder nu også, at det udskudte Sports- og Kulturgalla i år bliver helt anderledes, eftersom Billund kommune har opgivet at afholde det traditionelle show i MAGION, og erstatter det med en online udgave, som vil blive vist på kommunens Facebook-side.\nSports- og Kulturgalla skulle oprindeligt have været afholdt den 1. april, men på grund af nedlukningen blev showet udskudt til den 30. september. Billund Kommune har efterfølgende undersøgt, om det var muligt at afholde arrangementer og fulgt med i udviklingen af Corona. Derfor ændres planerne nu for Sports- og Kulturgalla, da kommunen ikke vil risikere yderligere smittespredning.\nJeg er rigtig ærgerlig over, at vi ikke fysisk i fællesskab med hinanden kan hylde de mange talenter, vi har i kommunen. Derfor har vi ventet så længe som muligt med at tage denne beslutning. Men i den situation vi står i nu, så er jeg glad for, at vi trods alt stadig kan sætte fokus på sports- og kulturlivet og alle de flotte præstationer, fortæller Borgmester Ib Kristensen.\nMed den stigende smitte har det været nødvendigt at ændre konceptet for Sports- og Kulturgalla, så vi passer på hinanden. Derfor var det Billund Kommunes krisestabs anbefaling, at det i stedet kom til at foregå online.\nHvordan onlineudgaven af Sports- og Kulturgalla egentlig bliver, er først nu ved at blive planlagt. Det er derfor på nuværende tidspunkt ikke til at vide, hvordan showet helt præcist kommer til at løbe af stablen. Men Billund Kommune arbejder for, at det stadig bliver et festligt arrangement for alle i kommunen.\nDa det fysiske event ikke bliver til noget, vil alle kunne få penge tilbage, hvis de sidder inde med en billet til den fysiske udgave af Sports- og Kulturgalla. Der arbejdes på, at Sports- og Kulturgalla stadig kan afholdes den 30. september, hvor kommunen håber på, at så mange som muligt vil følge med.


Opskrifter – Side 6 – Stephanie Blog\nGlædelig 3. søndag i advent. 🙂 De her chokoladebrownies med appelsin og græskar havde jeg med på mine julekurser, som en lille en overraskelse til kursisterne. Vi lavede en konkurrence ud af det, som gik ud på, at gætte kagens ingredienser. – Kun én person på de to julekurser gættede at hovedingrediensen i de her\nGlædelig 1. søndag i advent. 🙂 Min adventsgave til jer er den her opskrift på hjemmelavet hvid chokolade med pistacie og lakrids. Jeg håber I vil nyde dén og den kommende juletid. 🙂 Hvid chokolade med pistacie og lakrids: – 100 gram kakaosmør – 25 gram smagsneutral kokosolie – 50 gram sukrin melis – 25\nI dag er det min fødselsdag, jubii!!! Jeg ELSKER at have fødselsdag – sådan på den helt barnlige måde, som gør, at ingen tror på, jeg rent faktisk bliver 27 år. 😀 Nå men det skal selvfølgelig fejres. MED KAGE! Valget er faldet på mine vanvittigt gode nougatbrownies, som jeg både selv har bagt til


Omtalebarometer: Sparekassen Østjylland i tigerspring\nOffentliggjort 07.05.12 kl. 13:27\nI april måned er omtalen af de danske finansvirksomheder faldet med 16,67 pct., viser opgørelsen fra FinansWatchs Omtalebarometer. Sparekassen Østjylland går i forbindelse med konkursen 48 pladser frem\nFinansWatchs Omtalebarometer viser, hvilke 20 finansvirksomheder der har været mest omtalt i medierne i den forgange måned. Listen udarbejdes månedligt i samarbejde med Infomedias analyseafdeling.Danske Bank og Nordea har denne måned atter skiftet plads, hvorved Danske Bank nu indtager topplaceringen. Omtalen er dog blot 1.818 mod sidste måneds 2.259 omtaler, hvilket er et fald på 19,5 pct. - og derved mere end det samlede indeks's 16,67 pct.Krak: Sparekassen Østjylland overhaler Jyske BankMest iøjnefaldende ændringer i ranglisten er dog Sparekassen Østjylland og Sparekassen Kronjylland, der springer helt op til pladser i Top-10 fra slet ikke at figurere på listen tidligere.Sparekassen Østjylland går fra en 53. plads til en 5. plads med 778 omtaler i april og er derved mere omtalt end Jyske Bank, mens Sparekassen Kronjylland springer godt 30 pladser til en 8. plads og 458 omtaler på månedens rangliste.\nÅrsagen til springet skal findes i Sparekassen Østjyllands krak midt på måneden, der blev afviklet via Bankpakke 4. Sparekassen Kronjylland bød som en af flere på de sunde dele af Sparekassen Østjyllands aktiviteter og løb af med præmien.\nSådan faldt Sparekassen Østjylland\nOfficielt: Kronjylland overtager Østjylland\nArbejdernes Landsbank med i budkrigen\nDJS's fortsatte opkøb trækker opmærksomhedOgså Spar Salling måtte opgive sin selvstændighed i samme weekend som Sparekassen Østjylland, men dette trak dog ikke samme mediebevågenhed.Køberen, Den Jyske Sparekasse, er dog blevet bemærket, da det er andet sparekasseopkøb indenfor få måneder. I slutningen af februar meddeltes det, at DJS fusionerede med Sparekassen Farsø med DJS som fortsættende enhed.DJS er rykket fra en 24. plads ind på listens 16. plads i april på baggrund af omtale primært omhandlende opkøbet.\nDen Jyske Sparekasse overtager Spar Salling\nClaus E: Vi havde en klar fordel ved Salling-køb\nDen Jyske Sparekasse fusionerer med Farsø\nBruttodækningen af de finansielle virksomheder i april\nOm målingenInfomedia overvåger knap ottehundrede trykte medier, de store nyhedsmediers websites og nyhedsudsendelserne på DR og TV 2. Omtalebarometeret er opgjort i både antallet af artikler og nyhedsudsendelser, hvor en virksomhed bliver omtalt, samt bruttodækningen – det vil sige hvor mange potentielle læsere og seere, som virksomheden eksponeres over for. Bruttodækningen fremgår af de blå søjler herunder. De gule er antallet af omtaler. Tidligere måneders Omtalebarometer:\nOmtalebarometer: FiH Erhvervsbank på himmelflugt\nOmtalebarometer: DLR Kredit månedens højdespringer\nOmtalebarometer: Jysk fusion trækker rent\nOmtalebarometer: Investering, forsikring og pension på listen\nLog ind her Ramlau: Det er dyrt at være bank i Danmark


Hotel Speichersdorf | De 10 bedste hoteller i Speichersdorf | Hotels.com\nHoteller i Speichersdorf\nSøg efter hoteller i Speichersdorf\nSe hoteller i Speichersdorf på et kort\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Speichersdorf.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Speichersdorf, Tyskland, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Speichersdorf Hotel Glutschaufel , som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Speichersdorf kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Speichersdorf på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 14 hoteller i Speichersdorf. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Speichersdorf\n- Seværdigheder i Speichersdorf\n- 244 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Speichersdorf\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Speichersdorf.


Kina vibrerende tabellen leverandører & producenter & fabrik - tilpasset vibrerende tabel engros - YINXING\nHjem > Produkt > Vibrerende tabel\nSpecifikationer Det bruges til at skifte pulver til partikel. Der er nogle luftfjeder, der bruges til at forbinde bordplade til motorbase. Så det har en bedre stødabsorberende effekt og lavere støj. Bemærkning: 24 timers...\nVibration shakerbord anvendes til komprimering konkrete kuber og cylindre-tabel overflade og nederste hylde er helt svejset stål plade og afsnit stål. -Vibration maskinen består af elmotor og to afviger center runde, og installere på scenen overflade (anti-overflade)...\nCarbon Vibrating Table\nSpecifikationer Lav støj og forbrug 2. Let at vedligeholde 3. Vibrerende bord til forarbejdning af skimmel 4.Flexibel installation Kort introduktion og arbejdsprincip Vibrerende bord er designet til at afregne og kompakte tørlastmaterialer i forskellige typer...\nVi er kendt som en af de førende vibrerende tabel producenter og leverandører i Kina for vores kvalitetsprodukter og tilpasset service. Du er velkommen til engros bulk vibrerende tabel til salg fra vores fabrik.


Stugor - Krk-Milcetici, Kroatien | dansommer\nHem » Kroatien » Kvarnerbukten » ön Krk » CKK494\nStugor - Krk-Milcetici, Kroatien\nPå øen Krk ligger dette feriehus, der er ideelt til en større familie eller en gruppe af venner. Det ligger ikke langt fra den lille by Malinska og består af tre boligenheder på to etager, der er forbundet af en udvendig trappe. I stueetagen ligger der et hobbyrum med billard og dart. På denne etage har I også terrassen med grillen. Den ene side af huset ligger om eftermiddagen i skygge af en skov, der beskytter mod hede. I Malinska finder I badestrande for enhver aldersgruppe, og den lille by giver jer et omfangsrigt tilbud inden for kulturelle og sportslige arrangementer.


Aarhus Kommunes erhvervsmæssige samarbejder - AarhusWiki\nAarhus Kommunes erhvervsmæssige samarbejder\n11 kommune samarbejdet fra 1994 til 2007 mellem Aarhus Kommune og de daværende omegnskommuner Odder, Skanderborg, Hørning, Galten, Hammel, Hinnerup, Hadsten, Rosenholm og Rønde.\nBusiness Region Aarhus, der fra 2007 afløste 11 kommune samarbejdet med deltagelse af Favrskov, Hedensted, Horsens, Norddjurs, Odder, Samsø, Skanderborg, Syddjurs, Silkeborg, Randers, Viborg og Aarhus.\nSamarbejdet med Aarhus Amt 1993-2007 bl.a. om Bruxelleskontoret.\nSamarbejdet med Nordjyllands Amt, Aalborg Kommune og Aarhus Amt fra 2002 til 2007.\nDet midtjyske bysamarbejde 2004-05 mellem Bjerringbro, Grenaa, Herning, Holstebro, Horsens, Silkeborg, Skanderborg, Randers, Viborg og Aarhus om byernes erhvervsmæssige rolle i forbindelse med kommunalreformen.\nSamarbejdet med Københavns Kommune 1998-2004 med afholdelse af fælles konferencer om erhverv, trafik, IT m.m.\nDet østjyske bybånd 1999-2001 mellem 12 kommuner fra Randers i nord til Kolding i syd heriblandt trekantsområdet og det østjyske erhvervsområde omkring Aarhus. Samarbejdet blev etableret som en modvægt til hovedstadsområdet og havde særligt fokus på at tiltrække udenlandske investeringer og på trafikinvesteringer.\nDet jysk-fynske erhvervssamarbejde 2000-07 var et samarbejde mellem staten og de jysk-fynske amter og kommuner om nye regionale erhvervspolitiske initiativer.\n3 Samarbejdet med Aarhus Amt 1993-2007\n4 Samarbejdet med Nordjyllands Amt, Aalborg Kommune og Aarhus Amt\n5 Det midtjyske bysamarbejde 2004\n6 Samarbejdet med Københavns Kommune 1998-2004\n7 Det østjyske bybånd 1999-2001\n8 Det jysk-fynske erhvervssamarbejde 2005-07\nI 1994 etablerede Aarhus Kommune sammen med de daværende omegnskommuner Odder, Skanderborg, Hørning, Galten, Hammel, Hinnerup, Hadsten, Rosenholm og Rønde erhvervssamarbejdet 10 kommune samarbejdet. Samarbejdet blev i 2001 udvidet med Ry Kommune, hvorved antallet blev 11.\nI forbindelse med kommunalreformen i 2007 blev det eksisterende 11 kommune samarbejde videreført som Business Region Aarhus. En del af de eksisterende 11 kommuner indgik i nye kommuner, hvorved samarbejdets nye deltagere blev Favrskov, Hedensted, Horsens, Norddjurs, Odder, Samsø, Skanderborg, Syddjurs, Silkeborg, Randers og Aarhus samt fra 2016 Viborg.\nDer var i hele perioden 1993- 2007 et løbende samarbejde mellem Aarhus kommune og Aarhus Amt om erhvervspolitik med regelmæssige møder og fælles initiativer. Men også en klar rivalisering mellem to nogenlunde lige stærke organisationer – ikke mindst med henblik på økonomisk formåen.\nAmtet var således med i et samarbejde omkring Aarhus Kommunes lobbykontor i Bruxelles (amtet støttede kontoret med et mindre årligt beløb). I 2007 blev amterne nedlagt, og en del af deres opgaver blev overtaget af de nye og større regioner. Region Midtjylland overtog således ved den lejlighed bl.a. Aarhus Kommunes kontor i Bruxelles.\nSamarbejdet med Nordjyllands Amt, Aalborg Kommune og Aarhus Amt\nSamarbejdet blev etableret i foråret 2002. Det skete i ”skyggen” af Det jysk- fynske erhvervssamarbejde og udmøntede sig primært i to erhvervskonferencer: En i august 2003 og en i oktober 2004 (med titlen: Nye veje til viden). Ved kommunalreformen i 2007 ophørte samarbejdet.\nDet midtjyske bysamarbejde 2004\nSamarbejdet blev etableret i efteråret 2004(ved et borgmestermøde). En kommunalreform var under under vejs med en sandsynlig nedlæggelse af amterne. Men de ville blive erstattet af en række større regioner, hvorfor de midtjyske bykommuner ønskede at understrege, hvor stor en rolle de havde i områdets erhvervsudvikling. Samarbejdet blev etableret under overskriften: ”Bylokomotiver”. Der blev sendt breve til daværende indenrigs- og sundhedsminister Lars Løkke Rasmussen og daværende økonomi- og erhvervsminister Bendt Bendtsen. Følgende ti bykommuner deltog i samarbejdet: Bjerringbro, Grenaa, Herning, Holstebro, Horsens, Silkeborg, Skanderborg, Randers, Viborg og Aarhus. Primo 2005 holdtes et nyt borgmestermøde om mulige fællesinitiativer.\nBorgmester Flemming Knudsen, Aarhus deltog med et vel modtaget indlæg på en erhvervskonference på Københavns rådhus i efteråret 1998. I foråret 1999 forelå herefter en officiel samarbejdsaftale, der blandt andet udmøntede sig i en fælles erhvervskonference august 1999 med ”udviklingen i trafikken: Aarhus-København” som hovedtema (pga. en Cowi rapport). Dette trafikprojekt var også hovedtemaet på en konference i foråret 2001 i Aarhus. Herefter fulgte så fælles erhvervskonferencer i København i april 2002 og Aarhus i 2003. Det skete med deltagelse af Aarhus Kommunes erhvervskontaktudvalg og Københavns kommunes erhvervsråd. Begge konferencer med fælles IT-projekter som tema (Alexandra Instituttet; pervasive computing). Endelig fandt en fælles konference sted i 2004 på Københavns Rådhus, hvor de to byers borgmestre uddelte en samarbejdspris.\nSamarbejdet blev aftalt allerede ultimo 1999, mens det stiftende borgmestermøde først blev holdt marts 2000. Samarbejdet skulle udgøre et alternativ til Øresundssamarbejdet og fremstod som et samarbejde mellem trekantområdet og det østjyske erhvervsområde omkring Aarhus. Man var desuden bevidst om den bymæssige styrke i et østjysk bybånd som en ”modvægt” til Københavnsområdet.\nI borgmestermødet deltog 12 borgmestre fra Randers i nord til Kolding i syd. Herudover deltog de to amtsborgmestre fra Aarhus Amt og Vejle Amt. Helt i overensstemmelse med ovenstående enedes man om to samarbejdsområder: Tiltrækning af udenlandske erhvervsinvesteringer til bybåndet samt trafikinvesteringer (bl.a. elektrificeringen af banestrækningen Fredericia-Frederikshavn).\nDer blev holdt to borgmestermøder yderligere nemlig i august 2000 og november 2000. Et tredje møde i maj 2001 blev aflyst med henvisning til Det jysk-fynske erhvervssamarbejde, der var under etablering.\nDet jysk-fynske erhvervssamarbejde 2005-07\nDet jysk-fynske erhvervssamarbejde startede officielt i august 2000 med offentliggørelsen af en omfattende jysk-fynsk erhvervsredegørelse (den var blevet igangsat i 1998). Samarbejdet blev annonceret som et samarbejde mellem ”staten og de jysk- fynske amter og kommuner om nye regionale erhvervspolitiske initiativer.”\nI alt deltog de otte jysk-fynske amter (dvs. Nordjyllands, Viborg, Aarhus, Ringkøbing, Ribe, Vejle Sønderjyllands og Fyn Amter), mens kommunerne blev repræsenteret af de såkaldte kommuneforeninger – også otte i alt svarende til en pr. amt. Den politiske ledelse bestod dermed af otte amtsborgmestre og otte kommunale bogmestre. I marts 2001 gennemførtes en stor konference som en slags ”startskud”.\nDen jysk-fynske erhvervsindsats havde en noget anden karakter end alle de ovenfor nævnte samarbejder. Den mindede vel mest om et alternativ til erhvervsministeriet/erhvervsfremmestyrelsen – et ministerium vest. Fortællingen om misforholdet mellem statens erhvervsstøtte og erhvervsinvesteringer øst og vest for Storebælt spillede da også en stor rolle i argumentationen omkring initiativet. Det lykkedes da også i en periode at få en massiv statslig medfinansiering på flere hundrede millioner kr. Frem til 2004 modtog 42 projekter støtte.\nI 2004 ebbede det så ud. Aarhus Amt indkaldte ultimo året til et styregruppemøde for at få nyt liv i det jysk-fynske initiativ. Det var lige inden amterne blev nedlagt (2007), og regionerne blev oprettet. Initiativet kom da heller rigtig op i omdrejninger, men holdt samarbejdet i live fra 2005 til 2007.\nLæs om Michael Bruuns arkiv.\nHentet fra "https://aarhuswiki.dk/mediawiki/index.php?title=Aarhus_Kommunes_erhvervsmæssige_samarbejder&oldid=48155"\nDenne side blev senest redigeret 8. april 2019 kl. 13:08.


Bondo før ny forhandling: Vi håber på at lande det hele - Avisen.dk\n- Fra fagbevægelsens side er vi klar til at tage fat i de ting, der ligger som de store knaster på alle områder, siger de kommunalt ansattes topforhandler Anders Bondo Christensen. (Foto: Foto: Jens Nørgaard Larsen/arkiv/Scanpix)\n31. marts 2018 10:12\nDet er en optimistisk topforhandler for de ansatte i kommunerne, der lørdag igen er at finde i Forligsinstitutionen til forhandlinger om en ny overenskomst.\n- Vi håber på at lande det hele, siger Anders Bondo Christensen, der også er formand for Danmarks Lærerforening.\n- Selvfølgelig vil der være en række detaljer, som vi ikke lige kan klare i dag, men vi har nogle hovedkrav, som vi står sammen om. Fagbevægelsen er ikke gået til disse forhandlinger med fuldstændigt vanvittige, ublu krav, siger han.\nLørdag skal parterne på det kommunale område mødes ved forhandlingsbordet. Men alle topforhandlerne fra fagbevægelsen er samlet foran Forligsinstitutionen i et forsøg på at komme tættere på en aftale.\nNetop det store fremmøde giver Anders Bondo Christensen gode forhåbninger.\n- Fra fagbevægelsens side er vi klar til at tage fat i de ting, der ligger som de store knaster på alle områder.\n- Forligsmanden kan indkalde de parter, hun vil, men fagbevægelsen er parat, vi er her alle sammen i dag, siger han.\nIfølge Bondo er de afgørende knaster, hvor meget lønnen skal stige, lærernes arbejdstid og sikring af betalt frokostpause.\nHos arbejdsgiverne er topforhandler Michael Ziegler (K), borgmester i Høje Taastrup og formand for Løn- og Personaleudvalget i KL. Han var før forhandlingerne lørdag også optimistisk.\n- Jeg forventer og håber, at vi kommer et godt stykke videre, men jeg forventer ikke, at vi bliver færdige i dag, siger Michael Ziegler.\nHan vil af hensyn til sin tavshedspligt ikke sige noget om, hvor parterne kan nærme sig hinanden.\n- Men jeg kan garantere, at jeg kommer med en meget stor vilje til at nå i mål, fordi vi ser sådan på det, at knasterne simpelthen ikke er store nok til at berettige en konflikt, siger han.\nAnders Bondo Christensen og de andre topforhandlere fra fagbevægelsen bliver bakket op af mange fremmødte med bannere, slagsange og klapsalver foran Forligsinstitutionen.\n- Vi vil have mere i løn, lyder det blandt andet fra mængden, der ifølge de fremviste bannere blandt andet tæller pædagoger, sygeplejersker, Djøf'ere, jordemødre, HK'ere og 3F'ere.


29’eren (udtales twentyniner) er en meget hurtig jolle, der er designet af australieren Julian Bethwaite. Den første båd blev produceret i 1998 af træ. Målgruppen er ungdomssejlere, især de, der træner til at sejle den større 49'er. Den har en trapez og en asymmetrisk spiler ligesom 49’eren, bare mindre. 29'eren blev udviklet som en mindre variant af 49'eren. Den populære båd er en One Design båd, hvor alle både er helt ens fra skrog til rig. Den er et alternativ til Laseren med mere fart og er en international klasse.\nDer har været afholdt VM hvert år siden 2000. Idealvægten for besætningen ligger på omkring de 125 kg ±\nI modsætning til 49'eren står kun gasten i trapez i 29'eren, mens rorsmanden bruger hængestropper. Det er svært at sejle jollen med krængning, så de kræver godt samarbejde mellem rorsmanden og gasten, for at båden ikke kæntrer.


Sociale medier - Vi har alle et ansvar! - MayaDroem\nSociale medier – Vi har alle et ansvar!\nEt filter der – og et filter her.. og en tur igennem “Perfect365“, På et splitsekund er billedet der var engang, ændret til noget helt andet. For ikke at tale om motivet; for den rette vinkel – eller det rette lys, kan få motivet til at ændre sig til ugenkendelighed. Hvad vi ser på sociale medier er ikke altid sandheden, det er vi nødt til at have os for øje. At de sociale medier er en stor løgn, er nok en overfortolkning, men jeg mener at man er nødt til at være opmærksom.\nÈn ting er, hvad vi ser på de sociale medier og noget andet er hvad vi selv oplever når vi bliver bombarderet med billeder ned igennem vores feed. For hvad sker der med os når vi skal se på hinandens perfekte fremstillede liv?\nAlligevel er det min overbevisning, at de fleste godt ved, at hvad de ser på sociale medier ikke er den hele sandhed… Instagram er jo netop kun små kvadrater, der fremstiller vores liv -og det kan derfor ikke belyse, hvordan hele virkeligheden forholder sig.\nJeg forsøger selv, at være dét man kan kalde “et godt forbillede” på de sociale medier. Jeg redigere ikke mine billeder til ugenkendelighed, og bruger ikke filtre i vildskab, som kan få mig til at se slankere og stærkere ud. Selvfølgelig bruger jeg et filter hist og pist, men ikke med det formål at forvrænge sandheden. Jeg gør mig i stedet umage – for at den mad jeg tager billeder af, ser indbydende ud, og det synes jeg heller ikke er noget problem. Jeg vil heller ikke frifinde mig selv for, at vælge de bedste billeder af mig selv, det er jo klart at man gør dét. Ingen af ovenstående billeder er i øvrigt redigerede, hvilket de sjældent er på min blog. Jeg tillader ikke at mine billeder “lyver”, så jeg fremstår som noget jeg ikke er. Jeg er egentligt meget bevidst om min adfærd på de sociale medier. What you see, is what you get – som min bedsteeveninde sagde om min profil, og hun kender mig om nogen!\nJeg forsøger selv, at anvende de sociale medier på en positiv måde, hvor jeg kun tager dét med mig, som jeg kan bruge til noget – og som kan give mening for mig. Lade inspiration være inspiration. Lade motivation være motivation.\nJeg får mange mails fra piger, som har svært ved at finde deres vej på de sociale medier – og helt ærligt, så kan jeg godt forstå det. Havde jeg været 14 år – så havde jeg også været helt rundt på gulvet. Jeg har nu en anden robusthed, og det har egentligt ikke noget med alder at gøre, men måske tidligere erfaringer.\nJeg mener, at vi alle har et ansvar. Et ansvar for ikke at forvrænge virkeligheden. Et ansvar for at være gode forbilleder. Et ansvar for at passe på dem der følger os, og hinanden!\n5 lækre opskrifter uden gluten\nMaya Lutzhoft 24. april 2016


3 gode råd til at forbedre dit CV for at lande drømmejobbet - infoflow\n3 gode råd til at forbedre dit CV for at lande drømmejobbet\nEt CV har til formål at hjælpe enhver arbejdsgiver med at skabe overblik over din jobprofil og dermed hurtigere få sorteret ud iblandt ansøgningerne. Et godt CV er derfor nøglen til at lande dit drømmejob. Men hvordan skriver man lige et godt, kortfattet og præcist CV?\nLyt til lydbøger for at blive klogere\nSom sagt er det vigtigt, at du har de rette kompetencer og den fornødne viden til den stilling, du søger. Vil du gerne blive klogere, udvide dine horisonter og forbedre din paratviden? En alternativ måde du kan tilegne dig ny viden på, det er ved at lytte til lydbøger. Der findes mange lydbøger online i form af faglitteratur, økonomibøger og lydbøger om forretning og personlig udvikling. Der er altså rig mulighed for at blive klogere på din egen udvikling og ikke mindst tilegne dig mere viden ved at lytte til lydbøger – alt imens du slapper af på sofaen derhjemme.\nTag på kurser for at tilegne dig ny erfaring og viden\nHar du ikke tilstrækkelig med erfaring, og besidder du ikke de rette kompetencer indenfor den stilling, du søger, så kan det resultere i, at du bliver valgt fra. Det kan du undgå ved hele tiden at tilegne dig ny viden ved eksempelvis at tage på kurser. Det skal naturligvis være jobrelevante kurser, men det kan i høj grad betale sig at investere både tid og penge på kurser.\nSørg for at målrette dit CV til det job, du søger\nEt godt CV er målrettet lige netop den stilling, du søger. Vil du aflevere ansøgninger til flere stillinger, er det derfor en god idé at ændre lidt i CV’et for hvert job, du søger. Det vil gøre CV’et langt mere relevant for læseren – altså i dette tilfælde arbejdsgiveren – særligt når det gælder relevante kompetencer, erfaringer og uddannelser.


Støjberg skaffede landmænd flere udenlandske praktikanter - men fortalte ikke Folketinget om advarsler fra sin egen styrelse | Fagbladet 3F\nSocialdemokratiet og SF retter hård kritik af Inger Støjberg, fordi hun undlod at fortælle om sin egen styrelses indvendinger, da hun som udlændingeminister lempede reglerne for udenlandske landbrugspraktikanter i Danmark.\nInger Støjberg er centrum i rigsretssagen, men får nu også kritik i en sag om udenlandske landbrugspraktikanter.\nÆndringerne blev gennemført, uden at Inger Støjberg, som ellers var i to samråd om sagen, oplyste Folketinget om, at hendes egen styrelse forinden havde gjort opmærksom på, at forslagene ville kunne svække hele formålet med ordningen, nemlig uddannelse.\nDet viser en aktindsigt, som Fagbladet 3F har fået i en lang række dokumenter fra Styrelsen for International Rekruttering og Integration (SIRI) samt Udlændinge- og Integrationsministeriet.\nMedlem af Folketinget og beskæftigelsesordfører for SF, Karsten Hønge, deltog på begge samråd med Inger Støjberg, og han har ikke tidligere hørt om indvendingerne fra SIRI til det forslag, som Venstre-regeringen senere gennemførte.\n- Det er åbenlyst vigtige oplysninger. Man skal som minister selv fortælle hele sandheden til Folketinget. Det er helt grotesk, siger Karsten Hønge til Fagbladet 3F.\nOnsdag er der samråd i Folketinget, hvor reglerne for de udenlandske landbrugspraktikanter på ny er på dagsordenen.\nI forbindelse med regelændringen i sommeren 2019 modtager de danske myndigheder i løbet af blot en måneds tid omkring 500 ekstra ansøgninger om opholds- og arbejdstilladelse til udenlandske praktikanter inden for landbrug og gartnerier.\nOg der bliver næsten ikke givet afslag på de ekstra ansøgninger, fordi kravene nu er lempeligere, fremgår det af Fagbladet 3F’s aktindsigt.\nDer er omkring 2.000-3.000 udenlandske landbrugspraktikanter i Danmark om året. Det svarer til antallet af danske elever inden for landbrug, skovbrug og gartneri.\nÆndrer sprog- og alderskrav\nI begyndelsen af oktober 2018 præsenterer Venstre-regeringen sit udspil om “styrket rekruttering af udenlandsk arbejdskraft”. I oplægget skriver regeringen blandt andet:\nSocialdemokraterne mener, at Venstre-regeringens forslag vil åbne en ladeport for billig udenlandsk arbejdskraft til landbruget og gartnerierhvervet i Danmark.\nPå det åbne samråd i Folketinget 28. november 2018 forklarer Inger Støjberg, at regeringens forslag handler om at ensarte regler for praktikanter på det grønne område med reglerne for praktikanter på alle andre områder såsom sundhedsområdet.\nForslaget handler om at gøre op med en forskelsbehandling af landbruget, som ikke er “fair”, forklarer hun.\nI begyndelsen af januar 2019 er der igen samråd i Folketinget omkring udenlandske praktikanter. Inger Støjberg nævner heller ikke på dette møde noget om de indvendinger imod forslaget om nye praktikantregler, som SIRI kom med til hendes ministerium et halvt år forinden det nye samråd.\nS: Det er skræmmende\nSIRI’s indvendinger imod forslagene til ændring af reglerne for de udenlandske praktikanterne er også ny viden for medlem af Folketingets beskæftigelsesudvalg for Socialdemokratiet Jan Johansen.\n- Det har jeg aldrig hørt om. Hvis vi havde vidst det, havde vi jo fremført disse argumenter imod forslaget. Det er skræmmende, at man har ligget inde med disse argumenter og holdt dem skjult på de to samrådsmøder, siger Jan Johansen, der mener, at Inger Støjberg har lempet reglerne for at sikre billig arbejdskraft til landbruget.\nFagbladet 3F har også spurgt ministeriet, om det mener, at Folketinget er blevet tilstrækkeligt oplyst om forholdene i sagen.\nMinisteriets presseafdeling oplyser, at det ikke har nogen kommentarer til Fagbladet 3F’s spørgsmål.


Dansk miljøbistand til debat | Information\nSyv år siden Rio, og Danmark er førende i miljøbistanden. Men, kvaliteten kan højnes, hvis de private ressourcer bliver inddraget i arbejdet\nI dag skal Folketinget drøfte Danmarks indsats i det internationale miljø- og katastrofearbejde. Det er ikke svært - hverken i Folketinget eller i befolkningen - at finde massiv enighed om, at det er godt, at Danmark står øverst på listen over lande, der lever op til internationale aftaler om, at verdens rige lande skal hjælpe udviklingslande ud af fattigdom, miljøproblemer, sult og katastrofer. Men selv om Danmark har en høj pligtfølelse og udviser økonomisk velvilje, skal den danske indsats jo ikke kun roses for intentionerne og ambitionsniveauet. Man må også se på arbejdsmetoderne og de konkrete resultater. Og netop det er baggrunden for debatten i dag. De folkevalgte skal vurdere Danmarks hidtidige indsats på et område, hvor ingen andre lande kan fremvise et lignende højt bidrag i forhold til befolkningstallet: miljøbistand til udviklingslandene.\nSom grundlag for folketingsdebatten blev der for nyligt udarbejdet og offentliggjort tre evalueringsrapporter. Rapporterne baseres på Danceds tidligste indsats i Sydøstasien i 1994 og 1995, og de indgår i regeringens redegørelse til Folketinget. Evalueringernes hovedbudskab er, at projekterne generelt har levet op til deres formål og at de isoleret set fungerer nogenlunde tilfredsstillende.\nMen der er børnesygdomme. Det konkluderes, at projekterne ikke har været styret af overordnede landeprogrammer og -strategier, hvorfor indsatserne ofte fremstår som usammenhængende indsatser, der ikke styrker hinanden indbyrdes. Desuden synes der endnu ikke i tilstrækkelig grad at være opnået et nationalt og lokalt ejerskab til projekterne hos modtagerlandenes myndigheder og folkelige organisationer. Dette er et problem. Ikke kun i forhold til den langsigtede bæredygtighed af projekterne, men også i forhold til at programmerne skal være igangsættende for en bæredygtig miljøpolitik, der inddrager både folkelige organisationer, erhvervsliv og myndigheder.\nMen hvis der er politikere, der er overraskede, skal de vide, at disse vurderinger er ikke overraskende for hverken CARE, Danmarks Naturfredningsforening eller vel sagtens alle andre organisationer, der følger miljøbistanden på tæt hold. Samtlige evaluerede projekter er nemlig iværksat i Danceds 'spæde' år, som var præget af usikkerhed og et noget utilstrækkeligt kendskab til folk, politik og miljøproblemer i modtagerlandene. Dermed ikke sagt, at der ikke er god anledning til at overveje, hvordan bistanden kan tilrettelægges bedre. Det er der! Også selvom evalueringerne ikke på alle områder yder Danced fuld retfærdighed.\nEt af de vigtige områder, hvor rapporterne har kritiske bemærkninger er den utilstrækkelige inddragelse af både de danske og lokale ressourcebaser. Og her er et område, hvor der umiddelbart kan skabes klare forbedringer. For selv om det i forvejen er et princip for bistanden i Danceds og Danidas fælles strategi, har det ikke været fulgt i tilstrækkelig grad. Ifølge strategien udgøres den danske ressourcebase af erhvervsliv, forskere, private organisationer og faglige interesseorganisationer. Alle disse dele af det danske samfundsliv har meget at byde på og er meget væsentlige i forhold til opfyldelse af målsætningerne for dansk miljøbistand.\nI international målestok er det danske samfund ene-stående. Der eksisterer en konstruktiv dialog mellem forskellige interessegrupper, vi har et højt niveau af viden og en - i international sammenhæng - usædvanlig bred, oplyst og nuanceret samfundsdebat og dialog mellem fagkundskab, politikere og græsrødder. Men viden og færdigheder skal anvendes aktivt. I den internationale debat om udvikling er det for længst erkendt, det ikke er nok ukritisk at overføre tekniske og administrative systemer og færdigheder. Den folkelige forankring er vigtig - ja, faktisk vigtigere! - for at kunne sikre bæredygtige projekter og at pengene er givet godt ud.\nI strategien for den danske miljøindsats står der, at 'et vellykket program har inddragelse af ressourcebasen som en fundamental forudsætning. Miljøbistanden vil blive ydet på en måde, der søger at befordre samarbejde mellem myndigheder, folkelige og faglige organisationer og virksomheder i samarbejdslandene og i Danmark'. Det er rigtigt set, at hvis Danmark skal have held til at bidrage til en bæredygtig udvikling, er det nødvendigt, at vi stiller ressourcer til rådighed fra alle disse sider af det danske samfundsliv. Men i praksis har det ikke været gjort. Indtil i dag er det især den danske konsulentbranche, der har været inddraget. Størstedelen af Danceds projekter er både planlagt og gennemført af danske entreprenører.\nDet er formentlig her man kan hente noget af forklaringen på, at der mangler ejerskab til projekterne, både nationalt og folkeligt. Det danske, private organisationsmiljø, som både CARE og Danmarks Naturfredningsforening tilhører, er ikke blevet inddraget systematisk hverken i tilrettelæggelsen af bistanden eller i dens udførelse. Danced og Danida har ikke søgt at drage fuld nytte af det potentiale, som eksisterer i det danske bagland. Mange danske organisationer har omfattende erfaringer, nogle fra samarbejdet med myndigheder og organisationer i Danmark, nogle fra internationalt udviklings- og miljøarbejde.\nDer er i disse organisationer tale om en bred basis af erfaringer, det netop tager sigte på de centrale elementer i strategien, der skal sikre en udvikling af samspillet mellem folk, deltagelse og miljøudvikling. Men selve eksistensen er ikke i sig selv en garanti for, at erfaringer inddrages og bruges i den overordnede tilrettelæggelse af dansk bistand. For at alle i det danske landskab af miljø- og udviklingsorganisationer og på uddannelsesinstitutioner kan bidrage til at sikre en fortsat forbedring af kvaliteten og effekten af bistanden, er der behov for at styrke både den folkelige forankring og det faglige indhold i bistanden. Det er en erkendelse, som deles af alle interesserede, såvel Danced, Danida som de folkelige organisationer.\nDet sidste års tid har CARE og Danmarks Naturfredningsforening arbejdet på at iværksætte en fælles indsats, der yderligere kan styrke kvalitet og effekt af miljøbistanden og udgøre et væsentligt bidrag til at forberede og gennemføre bæredygtige projekter. Initiativet, som Danced ikke alene har hilst velkommen, men også har indvilget i at finansiere, vil starte i 1999.\nDer er foreløbig tale om et toårigt program, hvor nyoprettede funktioner i de to organisationer skal sikre en systematisk erfaringsudveks-ling mellem danske og udenlandske NGO'er, konsulentfirmaer og forskningsinstitutioner, der alle arbejder med miljø- og naturressourceforvaltning i en udviklingssammenhæng. Der er en kolossal viden, erfaring og ressourcer ude i det danske udviklings-, forsknings-, uddannelses- og organisationsmiljø. Alle dette bør koordineres og stimuleres til samarbejde og erfaringsudveksling. Og så skal det bruges i Danceds og Danidas arbejde med at skabe bæredygtige miljø- og udviklingsprojekter i udviklingslandene.\nDet fælles initiativ vil blandt andet omfatte foredragsvirksomhed, opbygning af databaser, internetoplysninger, workshops etc, og man vil ydermere bidrage til at, at Danmark får en øget vækst af professionelle miljø- og udviklingsfolk ved at tilbyde studerende praktikophold i CARE Danmarks og Danmarks Naturfredningsforenings projektområder. Sidst, men ikke mindst, skal initiativet sikre en øget inddragelse af den danske befolkning i miljø- og udviklingsspørgsmål. Sidstnævnte formål skal bidrage til at sikre, at der skabes en folkelig indsigt i og opbakning til Danmarks internationale miljøindsatser. Det gavner ikke alene os selv, men kan også være med til at skabe lokal forankring ude gennem partnerskaber mellem på den ene side danske folkelige organisationer og på den anden side organisationer og lokalbefolkninger i modtagerlandene.\nMed initiativet fra CARE og Danmarks Naturfredningsforening vil der ske en vigtig oprustning af den danske ressourcebase inden for det 'grønne' bistandsarbejde.\nDer er gået syv år siden mødet i Rio. Vi kan med stolthed sige, at ingen andre lande end Danmark leverer et tilsvarende højt bidrag til miljøbistand til udviklingslandene. Hvis Folketinget skal bidrage til at højne kvaliteten og effektiviteten af dette bidrag, skal man blandt andet beslutte at styrke inddragelsen af den danske ressourcebase. Det vil gøre den gode danske indsats endnu bedre.\n*Niels Tofte er generalsekretær i CARE Danmark, og Lone Johnsen er direktør i Danmarks Naturfredningsforening\nApropos - Syv år for Rio\nDebatten i Folketinget har sin baggrund i Rio de Janeiro. Her samledes verdens regeringer i 1992 til et FN miljø-topmøde, og man gik derfra i enighed om, at alle lande skal være med til at styrke den globale insats for at rette op på miljøødelæggelser og forhindre nye i at blive skabt. Man erkendte, at der er en klar sammenhæng mellem fattigdom, udviklingsproblemer og nedslidning af miljøet.\nMed topmødet som afsæt vedtog Folketinget allerede året efter at oprette den såkaldte Miljø- og Katastroferamme (MIKA). Set i international sammenhæng var det en betydningsfuld indsats, der blev vedtaget. Og danske statsmidler til formålet skulle fordeles ligeligt mellem katastrofe- (herunder flygtningeudgifter) og miljøindsatser til Østeuropa, og til udviklingslandene. Strategien for Danmarks indsats for miljøet i udviklingslandene blev fastlagt af Folketinget i 1996. Det er planen, at midlerne til MIKA-arbejdet (der i dag kaldes Miljø-, Freds- og Stabilitetsrammen) frem til år 2005 gradvist stiger til at udgøre 0,5 procent af Danmarks bruttonationalindkomst. I '99-kroner svarer det til omkring tre mia. kroner årligt.\nI år er der alene til miljøbistand til udviklingslandene bevilget 700 mio. kroner. Ifølge strategien skal miljøbistanden tilrettelægges efter overordnede principper om, at miljøfremmende projekter blandt andet skal tage udgangspunkt i lokale behov, at indsatsen skal være målrettet og sammenhængende, at kvindernes rolle skal styrkes og at der skal finde et nært samarbejde sted med modtagerlandets ressourcer. Herhjemme skulle den danske ressourcebase inden for miljø og naturbevaring inddrages. Som overordnet princip ønskede man således et nært samarbejde med de organisationer, virksomheder, uddannelsesinstitutioner m.fl., der både forskningsmæssigt og i praksis arbejder med miljø- og udviklingsprojekter i den tredje verden. Det er Miljøstyrelsens internationale kontor, Danced, og Danida under Udenrigsministeriet, der i fællesskab administrerer midlerne. Danced har været i gang siden 1994, mens Danida først startede projekter under MIKA-rammen i 1996. Og nu skal Folketinget så vurdere, hvordan det står til med den danske indsats.\nNiels Tofte og Lone Johnsen\nØsteuropastrategiudviklingslandeudviklingsorganisationerklimaforskerebæredygtig udviklingbørn og ungefattigdommiljøpolitikmiljøproblemeroprustning\nCARE DanmarkDanidaDanmarks NaturfredningsforeningFNFolketingetMiljøstyrelsenUdenrigsministeriet


Søgemaskineoptimering - Artikler om søgemaskiner & optimering\nSøgemaskineoptimering gør det muligt at få flere besøgende - helt gratis. Lær teknikkerne der ligger bag og gør din egen internetside til en større success.\nInternetsider opbygget i Flash er rigtig dårlig ide. Både af hensyn til vedligeholdelse, statistiker, ens brugere & søgemaskinerne. Flash har masser af fordele og muligheder, det skal bare anvendes til de rigtige ting.\nAlt tags til billeder - brug dem!\n11. december 2007 | Søgemaskineoptimering\nVed at bruge alt eller title tags på dine billeder kan du få flere besøgende. Både direkte fra googles billedsøgning, men det giver også et ekstra plus i den samlede søgemaskineoptimering.\nDer er mange der kalder sig selv søgemaskineeksperter, men rigtig mange af dem er inkompetente eller bedragere. Markedet for søgemaskineoptimering er stadig forholdsvis nyt og samtidig ændrer det sig lynhurtigt. Dette gør det utrolig svært at for den almindelige brugere at gennemskue markedet og finde et godt søgemaskineoptimeringsfirma.\nMeta Tags bruges til at beskrive et dokument for søgemaskinerne og år tilbage var de et meget vigtigt element når der skulle optimeres til søgemaskinerne. Disse små html koder, der ikke er synlige i browseren når man besøger en hjemmeside, spiller dog stadig en rolle om end den er noget mere begrænset end før i tiden.\nVed at undgå frames er du meget bedre stillet både i forhold til søgemaskinerne og dine brugere. Det bliver vigtige og vigtigere for at de fleste sider at ligger godt i søgemaskinerne og her er frames et skridt i den forkerte retning.\nUden gode og brugbare tekster står man dårligt i forhold til at få besøgende fra søgemaskinerne da de så vidt muligt forsøger at give brugerne det de efterspørger - information. Indeholder en internetside kun kopierede produkt beskrivelse eller tekster uden egentlig værdi vil de så vidt muligt blive rangeret dårligt i søgemaskinernes resultater\nDMOZ åben for tilmeldinger igen\n26. januar 2007 | Søgemaskineoptimering\nDe seneste månder har det ikke været muligt at tilmelde sider til DMOZ. De problemer der har været er endelig blevet løst og der er nu åbent for tilmeldinger igen.


Hysteria merkevare: livsstilssokken på kvinner | Happy Socks\nSammensæt dit outfit fra bunden og op\nHysteria - det første livsstils strømpe mærke med et modebevist og æstetisk fokus. Løft dit hverdagslook med vores elegante tilbehør; designet til at inspirere dig til at opbygge dit outfit fra grunden og op.\nFra strande langs middelhavskysten og dansehallerne i 1950’erne, til din Forår/Sommer 2018 garderobe: en vintage vision af tidløs stil.\nDenne kollektion har en livlig kombination af rige og stærke farver med en unik sammensætning, rækkende fra neon pink, lys hav grøn og knaldrød til en dyb himmelblå og gylden gul. De originale mønstre er inspireret af organiske former, kombineret med grafiske maritime striber for et frisk, sommerligt twist.


Lis Sørensen har igennem de sidste 30 år været Danmarks ukronede festival Dronning.\nLis Sørensen har aldrig gået på kompromis med hendes sange og hun har altid været stilsikker både som menneske og musiker. Lis Sørensen har ofte takket nej til sange, indtil hun har følt at den helt rigtige sang dukkede op, enten ved at skrive dem selv eller sammen med andre.\nLis Sørensen Karriere startede allerede i 60’erne med at spille i forskellige bands, indtil Sebastian dukkede op og gav hende sangen ’Stille før storm. Derefter var Lis Sørensen klar til at gå solo, 23 år efter sin debut.