Tidslomme i Lemvig: Hemmelig bunker var klar til russisk atom-angreb | TV MIDTVEST\nTidslomme i Lemvig: Hemmelig bunker var klar til russisk atom-angreb\nUnder en skole i Lemvig finder man en atomsikret bunker. Historien om den lokale kommandocentral bliver nu kortlagt af Lemvig Museum.\nKristella Jakobsen arbejder lige nu på at kortlægge historien om kommandocentralen på vegne af Lemvig Museum.\n9. nov 2020, kl. 21:24\nEn alarmeringsplan var klar, hvis russerne skulle erklære krig mod Danmark.\nDe færreste vidste, at den fandtes, for det var kun en lille lukket skare, der blev indviet i, at der under byggeriet af Christinelystskolen i Lemvig i 1960’erne faktisk også blev bygget en bunker i kælderen.\nquoteMan var jo bange for, at russerne skulle komme og smide en atombombe...\nKristella Jakobsen, Lemvig Museum\nBunkeren var tænkt som en kommandocentral, der skulle bruges, hvis der udbrød krig i Danmark. Det var lige her byens spidser - med borgmester og politimester blandt de spidseste, skulle krybe i ly, hvis atomkrigen og russerne kom.\n- Man kan se, at det er et levn fra fortiden, fortæller Kristella Jakobsen, der lige nu arbejder på at kortlægge historien om kommandocentralen på vegne af Lemvig Museum.\nTidslomme på 160 kvadratmeter\nBunkeren er som at træde ind i en tidslomme - ind i en tid, hvor det var russerne og ikke coronavirus, vi frygtede.\n- Man var jo bange for, at russerne skulle komme og smide en atombombe tæt på, fortæller Kristella Jakobsen.\nKommandocentralen i Lemvig stod klar, hvis russerne skulle komme.\nDerfor står der også rækker med gasmasker på hylderne i bunkeren, der altså ligger under en af byen skoler. Den er 160 kvadratmeter stor og solidt bygget. Kommandocentralen rummer blandt andet køkken- og opholdsrum, herre- og dametoilet og også et signalrum, kommandorum, gassluse, anlæg til at filtrere luften og en nødgenerator.\n- Og herinde var politimesterens kontor. Han havde sit helt eget, fortæller Kristella Jakobsen, mens hun viser rundt i bunkeren. Hun er snart færdiguddannet som kulturarvsformidler på Ålborg Universitet, men under sin sidste praktik skal hun altså kortlægge bunkerens historie.\nKan klare en Hiroshima-bombe\nquoteDen her bunker er bygget til at kunne klare en Hiroshima-bombe.\nMan kommer ned til bunkeren via en kælderskakt foran skolebygningen. Her møder man en solid jerndør, der sikrer, at gasser eller radioaktive stoffer ikke kan sive ind. Og det giver god mening, fordi netop frygten for atomkrig var stor under den kolde krig.\n- Den her bunker er bygget til at kunne klare en Hiroshima-bombe fra omkring 4-500 meter væk. Det ville bunkeren kunne holde til, fortæller Kristella Jakobsen.\nDet var lige her byens spidser - for eksempel borgmester og politimester - skulle krybe i ly, hvis atomkrigen og russerne kom.\nDer findes godt 100 lignende kommandocentraler rundt omkring i landet. Og Lemvig Museum drømmer nu om at kunne åbne for rundvisninger i bunkeren under Christinelystskolen.\n- Så lokalbelfolkningen kan komme ned og høre om Lemvigs rolle i et større spil. For på en måde er det jo skræmmende, at det har været sådan for ikke ret mange årtier siden. Men det her sted er samtidig essentielt, og vi skal passe godt på det, siger Kristella Jakobsen.\nKom med ned i bunkeren i indslaget her.


Guess GU 2718 001\nBelgien (Nl)Belgien (Fr)BrasilienBulgarienChileCypernEstlandFinlandForenede ArabiskFrankrigGrækenlandHollandIndien (Hi)Indien (En)IndonesienIrlandIsraelKanada (En)Kanada (Fr)KroatienLetlandLitauenMalaysiaMalta (En)Malta (Mt)NorgePolenPortugalRumænienRuslandSchweiz (De)Schweiz (Fr)Schweiz (It)Singapore (En)Singapore (Zh)SlovakietSlovenienSpanienStorbritannienSverigeTjekkietTyrkietTysklandUSAUngarnVenezuelaØstrig\nGuess GU2718 (001)\nForside > Korrektionsbriller > Guess > GU2718 (001)\nGU 2718 fås i 4 andre lækre farver\nGU 2718 Modeloplysninger\nGU2718/001 Designer briller\nAt brillerne er med til at fuldende stilen ved du naturligvis som kunde hos Edel-Optics. Med dette smykke er du altid stilet når du er undervejs og overbeviser på kontoret såvel som i fritiden. GU2718 kan også fås i flere styles fra Guess kollektionerne 2018 og 2019 i Edel-Optics onlineshop.\nBrillestellet er særligt designet til powerkvinder. Yndefuldt design og et stærkt udtryk kombineres til klassisk chic. Med fuldt indfattede briller er det tydeligt at du går all-in. Den kvadratiske form giver runde ansigter et mere markant udtryk. Formen sætter digog dit udseende i fokus. Plast stel, som disse, kombinerer holdbarhed med komfort. GU2718 sidder meget behageligt på både næsen og ørerne. Et par sorte briller er et must-have. De kan kombineres med alt og forfiner enhver stil. Ligegyldigt om det er ved dit skrivebord, på club eller til Fashion Week - sorte passer altid.


Litteratur » Tekstanalyse\nHerunder bringes forskellige læreres artikler om nogenlunde samme danskfaglige delemne.\nHensigten med at bringe flere artikler om samme emne er, at du selv kan vælge, hvilken af teksterne der efter din mening er mest anvendelig i den sammenhæng, du skal bruge den.\nTekstanalyse - kortfattet oversigt - af Erik Jerlung\nTekstens udsagn - Hvad fortælles? - af Erik Jerlung m.fl.\nTekstanalysens hvad, hvordan og hvorfor\nTekstanalyse efter solmodellen - af Simon Ø. Andreasen (2014)\nAnalyse af skønlitteratur - af Flemming Wazar Jørgensen (2005)\nFortælleren i fiktion (video) - af Ann-Kerstin B. Christensen (2014)\nPersonkarakteristik - af Dorthe Christina Jensen (2011)\nPersonkarakteristik - af Rune Staun Søndergaard (2014)\nPersonkarakteristik - af Birgit Martha Bruun og Nanna Christensen (2014)\nPersonkarakteristik (en powerpoint og pdf) - af Signe Elise Bro (2019)\nMiljøkarakteristik - af Birgit Martha Bruun og Nanna Christensen (2014)\nKomposition og forløb - af Birgit Martha Bruun og Nanna Christensen (2014)\nKomposition og fremstillingsformer (en powerpoint og pdf) - af Signe Elise Bro (2019)\nAnalyse af lyrik - af Casper Albertsen (2014)\nAf Erik Jerlung, lærer på Køge Gymnasium\nA. INDLEDNING TIL TEKSTANALYSE\nInden man går i gang med den egentlige tekstanalyse er det altid en god idé at starte med:\nBør være kort, præcist, strategisk. Ud fra tekstens signaler. som man opfanger bevidst og ubevidst, er man i referatet allerede i gang med at orientere sig i teksten, skelne mellem væsentligt og uvæsentligt. (Når det drejer sig om sete tekster, billeder, er referatet i form af billedbeskrivelsen en vigtig forudsætning for analysen overhovedet).\nKompositionen er den måde teksten er kom-poneret. sammen-sat på. De enkelte komponenter, afsnit adskiller sig hinanden via skift i tid og sted, ny handling, nye personer, stilskift, synsvinkelskift etc. Det er nemt et få overblik over en tekst, hvis man skriver overskrifter i stikordsform til tekstens enkelte afsnit.\nB. EGENTLIG TEKSTANALYSE\nEnhver tekst består principielt af 4 indbyrdes forbundne lag med hver sine særlige kendetegn: forløb. tematik. udsigelse og diskurs. Tekstanalysen kan derfor indledningsvis opdeles i lige så mange del-analyser:\nRetter sig mod tekstens forløbsstruktur, dens bevægelse fra en tilstand til en anden i kraft af handlingen og dennes agenter, personerne.\n'Aktantmodellen’ kan være et praktisk hjælpemiddel til at afdække handlingsmønstre og hermed forbundne personkonstellationer.\n2) Tematisk analyse\nUndersøger tekstens emner eller temaer, dens system af indbyrdes sammenhængende modsætninger, dvs. dens værdi-univers. Resultaterne kan fastholdes ved hjælp at ’betydningens grundstruktur’ eller en simpel opstilling at modsætningspar på en lang række.\nHer drejer det sig om tekstens fortællerforhold:\nHvem siger hvad til hvem under hvilke omstændigheder, hvordan og med hvilket formål?\nDet gælder såvel tekstens stil (fortællemåde, toneleje) som den (rumlige, tidsmæssige) synsvinkel under hvilken tekstens 1. person, den direkte eller indirekte fortæller lader tekstens 2. person, læseren, opleve det 3. personale udsagn.\nDiskurs er det der ’taler’ i tekstens ’tale’, oftest bag ryggen af den talende/skrivende. Dvs. de omfattende subjektale, kulturelle og samfundsmæssige bestemmelser, der ubevidst iscenesætter teksten og som afgør, hvad man til enhver tid kan komme til bevidsthed om.\nDiskurs-begrebet er hermed beslægtet med Freuds ’overjeg’, Lacans ’den symbolske orden’ og Marx' begreb om ’ideologi’.\nAf Erik Jerlung og LL fra Køge Gymnasium\nForløb og tematik\nGreimas’ forløbsmodel (også kaldet sløjfemodel, sommerfuglemodel og 'betydnings grundstruktur)\nDen russiske litteraturforsker V. Propp opstiller i 1920’erne en model over folkeeventyr der indeholder 31 funktioner eller handlingselementer som ethvert eventyr mere eller mindre er en realisation af.\nI 1960’erne generaliserer og forsimpler franskmanden A. Greimas Propps model, dels ved at reducere antallet af funktioner til blot 4, dels ved at hævde at denne simple model gælder for alle slags fortælleforløb.\nHer eksemplificeres forløbsmodellens grundlæggende udsagn:\nHorisontale pile ← → = Overordnede tematiske modsætninger, i dette tilfælde, (1) Kosmos (Orden) over for (3) Kaos.\nDiagonal højrevendt ↗ = Benægtelse af (kosmos /kaos), dvs.: Helt 'benægter' (vil ikke acceptere), at kaos skal opretholdes. Diagonal venstrevendt ↖ = Skurk 'benægter', at kosmos skal oprettes.\nVertikal (lodret) venstre ↑ = (4) Heltens forsøg på (gen)oprettelse af (5) Nyt kosmos. Vertikal højre ↑ = skurkens forsøg på oprettelse af kaos.\nEller sagt på en anden måde: (1) Der eksisterer kosmos (orden) i 'verden'. (2) 'Skurk' medvirker til brud på ordenen og er ansvarlig for, at (3) kaos etableres i stedet for kosmos. (4) 'Helt' får som opgave, eller tager selv ansvar for, at bekæmpe 'skurk' og (gen)oprette (5) nyt kosmos (ny orden).\nP.S.: Forløbsmodel og forklaringen ovenfor er redigeret af Jørn Ingemann Knudsen.\nTransportobjektet, som er selve årsag til bevægelsen fra 1 til 5, er en betydningsfuld genstand/ person/evne/magt etc. som efterstræbes af 'skurken'.\n(Helt og skurk er ikke nødvendigvis personer, det kan fx også være begreber/ psykiske kræfter etc.).\nAlt ånder fred og ro oppe på kongens slot (KOSMOS), men kongen er blevet gammel ligesom prinsessen er blevet giftemoden og savner en værdig frier (MANGEL).\nDen relative ustabilitet udnyttes af den onde trold (SKURK) der benægter kosmos (pilen fra 1 til 2) og røver prinsessen (transportobjektet) og\nopretter KAOS (pilen fra 2 til 3)hvor situationen nu helt er i hans hænder, indtil\nprinsen på sin hvide hest (HELT) griber ind og på sin side benægter kaos (pilen fra 3 til 4), dræber trolden og redder prinsessen og dermed genopretter kosmos (pilen fra 4 til 1) og udstreger manglen i kraft af at kongen tildeler ham prinsessen og det halve kongerige.\nrepræsenterer den sociale ERFARING som selve fortællingen afsætter hos tilhører læsere. I ældre tekster formuleres den ofte direkte som en morale.\nI simple fortælleforløb (som fx i eventyr, klassiske dannelsesromaner, fantasy, spændings- og triviallitteratur, opbyggelig og religiøs litteratur) er denne model oplagt at bruge. Den kan dog også bruges til mere komplekse forløb, fx i nyere litteratur uden klassiske helte/skurke eller 'retfærdig', tilfredsstillende slutning i en tid hvor ingen længere kan tro på Gud, Konge eller Fædreland. For under alle omstændigheder spiller enhver konkret iscenesættelse af et fortælleforløb op mod den skitserede model, der for læseren repræsenterer et indstiftet og forventet mønster.\nDe eventuelle brud på dette mønster registreres umiddelbart af læseren og kan derfor effektfuldt udnyttes af kunstneren. Ofte er der her tale om flere hele eller delvise forløb efter hinanden, eller forløb der starter i KAOS og aldrig når tilbage til KOSMOS (og som karakteristisk udløser vrede, sorg eller ligefrem politisk handlen hos læseren).\nOverordnet kan modellen være en hjælp til at anskueliggøre tekstens handlingsforløb (kan her suppleres med andre analytiske redskaber, som berettermodel, spændingskurve og lign.). Samtidig kan man bruge den som en genvej til tematisk analyse. Dens to sider – den euforiserede venstre og dysforiserede højre side med tilhørende personer og steder – afspejler tekstens overordnede tematiske struktur. Endelig demonstrerer modellen hvordan forløb og tematik hænger organisk sammen i fortælling.\nI forbindelse med forløbsanalyse kan det være praktisk at se særskilt på handlingens agenter: personerne. Her kan Greimas’ aktantmodel være nyttig, når det gælder om at undersøge forholdet mellem personerne og uddybe personkarakteristikken.\nModellen er opbygget af en kombination af 3 forskellige akser:\n1) En kommunikationsakse/ transportakse: En giver giver et objekt til en modtager\n2) En projektakse: Et subjekt efterstræber et objekt (og modtager det/ eller ikke)\n3) En konfliktakse: En hjælper bistår subjektet i hans/hendes bestræbelser, mens omvendt en modstander forsøger at modarbejde projektet.\nMed udtrykket aktant peger Greimas på at det ikke behøver være en simpel person/aktør, men måske en gruppe af personer eller kræfter, tendenser eller sider af en person, der udfylder aktantrollen. Aktant er altså et strukturelt (fortælleteknisk) begreb og ikke et psykologisk begreb.\nDenne model er brugbar, når det gælder om at undersøge forholdet/spændingen mellem personerne. Prøv evt. også at indsætte skurken/modstanderen i subjekt-feltet og se hvordan de tre akser ser ud fra hans/hendes synspunkt!\nHUSK: Modeller er KUN et redskab til evt. at åbne teksten. De udgør ikke af sig selv en egentlig analyse af teksten – og slet ikke en fortolkning!\nOg forsøg ikke at ’presse’ teksten ind i modellerne. Men tænk i stedet over, hvorfor de evt. ikke fungerer i den konkrete model. Her må så bruges alternative analyseprocedurer.\nVær opmærksom på, at en tekst ofte kan kombinere flere forløb efter hinanden eller kun bestå af en del eller enkelte dele af et forløb (resten af forløbet er så forudsat eller underforstået…)\nGenerelt om forløbsanalyse:\nUdforskning af fortælleforløb = Narratologi = Læren om forløbsstrukturer i tekster.\nForløbsanalyse undersøger tekstens handling og handlingens agenter, personerne. Handlingen er typisk opbygget omkring modsatrettede poler i teksten (fx steder, tilstande etc.) som tekstens personer forholder sig til/ bevæger sig imellem.\nTit er tekstens forløb og komposition næsten identiske, men så snart der springes frem og tilbage (fx ved hjælp af flashbacks), er det nyttigt at skelne. Kompositionen er da det faktiske arrangement af teksten, mens forløbet er den rekonstruerede kronologisk ordnede handlingsrækkefølge.\nTemaer vil sige tekstens emner, altså det teksten handler om. Ofte er disse temaer/emner ordnet som modsætninger: ex. kærlighed/had, ung/gammel, kulde/varme etc. Den tematiske analyse forsøger at kortlægge brugen af modsætninger i den konkrete tekst, for derved at give et billede af tekstens værdi-univers.\nDen tematiske analyse kan fx tage udgangspunkt i Greimas’ simple forløbsmodel, der faktisk illustrerer, hvordan forløb og tematik er samordnet i teksten. Således foregår alle handlingens bevægelser i forhold til tekstens overordnede modsætninger (kosmos/kaos) som kan suppleres yderligere enten direkte på hver sin side af modellen eller ved at lave en selvstændig modsætningsrække (taksonomi).\nEksempel på modsætningsrække\nland tryghed liv op lys kultur\nvand fare død ned mørke natur\nBEMÆRK hvis fordelingen af modsætninger skifter i forhold til en bestemt person i løbet af teksten. Det kan være udtryk for udvikling, holdningsændring eller resignation.\nHos læseren foregår der tit en uddybning af forståelsen, mens man arbejder med den tematiske analyse. De overordnede konkrete modsætninger, fx kongens slot & troldens hule, kan fx suppleres med tryghed overfor fare/angst etc. Dvs man bevæger sig fra den konkrete overflade til tekstens dybere betydningslag.\nDen tematiske analyse er med andre ord med til at åbne mod tekstens fortolkning, fordi den afdækker det ofte implicitte (indirekte) eller skjulte betydningsindhold. Desuden bliver det også tydeligere, hvordan de enkelte personer er placeret indenfor tekstens værdi-univers.\nDenne artikel har handlet om undersøgelse af, HVAD der fortælles. Læs også samme forfatteres artikel om tekstens udsigelse, dvs. om, HVORDAN der fortælles og HVEM, der fortæller.\nAf dansklærer på Køge Gymnasium.\nStikord til de enkelte analysedele:\n’Den 3. personale tekst’\nKan reduceres til 3. person, forkortes, resumeres\nFORLØBS-ANALYSE Komposition: den faktiske ordning af handlingens sekvenser – svarende til fortælleforløb\nForløb: det rekonstruerede, kronologisk ordnede handlingsforløb – svarende til det fortalte forløb. Herunder personerne som handlingens agenter\nTEMATISK ANALYSE Tematik: tekstens temaer, binære modsætninger, dens ’værdiunivers’. Herunder personerne og deres forskellige tilknytning til tematikkens topologi\n’Den 1. personale tekst’\nDet i en tekst der ikke kan forkortes, resumeres\nUDSIGELSES-ANALYSE Udsigelse: måden der fortælles på, ’tekstens stemme’, kommunikations-situation, brugen af fortæller/synsvinkel, stil, billedsprog etc.\n’Den interpersonelle, intertekstuelle tekst’.\nDet i en tekst der peger ud mod de større sammenhænge som teksten er en del af\nDISKURS-ANALYSE Diskurs/ diskursivitet: Den sociale, historiske, kulturelle, ideologiske kontekst der er indlejret i ethvert subjekt, enhver institution, enhver tekst og som udgør forudsætningerne og rammerne for at et subjekt oplever, tænker og siger det han/hun gør, og at en tekst er blevet til det den er.\nTekstanalyse - Solmodellen, del 1 - en introducerende undervisningsvideo om tekstanalyse fra 2014. Varighed: 2:30 min. Udarbejdet af Simon Østermark Andreasen. lektor i dansk og billedkunst på Munkensdams Gymnasium i Kolding.\nTekstanalyse - Solmodellen, del 2 - en undervisningsvideo fra om tekstanalyse med eksempel på analyse af digt. Varighed: 5:50 min. Udarbejdet af Simon Østermark Andreasen. lektor i dansk og billedkunst på Munkensdams Gymnasium i Kolding.\nAf uddannelseschef Flemming Wazar Jørgensen, Tietgen, 2005. Let redigeret af Jørn Ingemann Knudsen, 2015. Download artiklen som pdf.\nNår vi læser en tekst, er det som regel med en bestemt hensigt. Vi vil fx underholdes eller informeres. Gennem læsningen tilegner vi os teksten og lader den indgå i vores erfaringsverden. Ofte sker denne tilegnelse uden nogen særlig opmærksomhed. Vi er normalt ikke vant til at skulle forklare, hvordan vi forstår tekster. Vi læser og oplever dem bare. Derfor får dansklæreren ofte spørgsmålet: HVORFOR SKAL TEKSTEN ANALYSERES???\nSvaret på ovenstående spørgsmål er, at ikke alle tekster er så simple, at vi umiddelbart kan opfange alle deres betydningslag. Gode tekster inviterer til analyse. Man opdager, at hvis man genlæser teksten eller dele af den, så konstaterer man nye detaljer og betydninger, som man ikke lagde mærke til i første omgang, men som nu i lyset af helheden indtager en væsentlig plads. Denne betydningsmæssige lag-på-lag konstruktion udnyttes af alle dygtige forfattere.\nAt analysere betyder egentlig at skille ad - dvs. opløse noget i de dele, det er sammensat af. Tekstanalysen opløser teksten ved at trække forskellige elementer frem fra teksten, for at se nærmere på hvilken rolle de spiller inden for teksten.\nNår vi analyserer en tekst, søger vi altså at dele tekstens komplicerede spil af betydninger op i nogle mere overkommelige betydningsmønstre, som kan vurderes mere præcist. Men formålet er hele tiden at nå frem til en sikrere fastlæggelse af tekstens samlede mening, dens budskab. Det er yderst vigtigt, at vi formår at samle alle delene, så teksten igen fremstår som en helhed.\nI det følgende vil jeg skitsere en analysemodel, som kan tjene som et værktøj i forbindelse med tekstarbejdet. Det er væsentligt at pointere, at analysemodellen kun er 'idéliste', og at det er teksten, som bestemmer, hvordan analysemodellen kan bruges.\nModellen rummer følgende punkter:\nSymboler / sproglige virkemidler\nTekstens holdning til de emner/temaer, som den behandler\nDin personlige vurdering af teksten\nFørst skal vi redegøre for tekstens genreforhold. Nedenstående skitse over skriftlige genrer kan være en hjælp:\nDe episke genrers ( i hvert fald romanen og novellens) kendetegn kan nuanceres ved at overveje, om der fx er tale om en realistisk, fantastisk, fantasy-, science-fiction-, gyser-, krimi-, socialrealistisk, trivial, historisk, dokumentarisk, selvbiografisk, biografisk, dagbogs-, absurd, senmodernistisk, hybrid, osv.fortælling.\nDet er vigtigt, at du er præcis i din genreangivelse, fordi forfattere i mange tilfælde følger bestemte genres konventioner i forhold til form, komposition, handling mv., mens andre forfattere bevidst forsøger at udfordre eller bryde med dele af en given genres konventionerne.\nDerfor bør du, i din redegørelse for tekstens genre, overveje:\ni hvilken grad der er tale om en konventionel tekst i den forstand, at den lever op til en bestemt genres typiske kendetegn\ni hvilken teksten eventuelt i mindre eller større omfang bryder med en given genres konventioner. (Faktisk er det i vores samtids litteratur mere almindeligt, at konventioner bliver brudt end holdt).\nVed en teksts komposition forstås dens opbygning. En skønlitterær teksts komposition er sjældent tilfældig, men følger ofte visse regler. Fx er et skuespil inddelt i scener, der igen er inddelt i akter, en roman er inddelt i kapitler, et digt i strofer osv. Foruden disse formelle kompositionstræk, findes der også en række særegne træk for den konkrete tekst.\nSom det første bør du vurdere, hvorledes teksten indledes. Indledes den:\nAb ovo (også kaldet panoramisk), dvs. en blød, glidende indledning, hvor læseren langsomt sættes ind i handlingen eller\nIn medias res, dvs. en brat indledning, hvor læseren 'kastes' ind i et allerede igangværende handlingsforløb.\nFor at opnå et godt og sikkert overblik over teksten, kan det være en god idé at foretage en beskrivelse af den handlingsmæssige opbygning.\nInddel teksten i afsnit efter handling og tildel gerne hvert afsnit en overskrift. Eventyr viser sig ofte at kunne inddeles i 3 afsnit: Hjemme – ude – hjemme. Undgå at inddele teksten i alt for mange afsnit, da overblikket dermed let mistes.\nEn anden måde at anskue tekstens komposition er ved at se på den tidsmæssige opbygning i teksten.\nEr handlingsforløbet fortalt kronologisk, dvs., at der er en jævn fremadskridende handling i teksten? Eller er der tale om tidsmæssige spring i teksten, såkaldte flashback (tilbageblik) eller flashforward (fremadblik)?\nHvis teksten er fortalt kronologisk (fremadskriden i tid uden afbrydelser), kan man også sige, at den har en 'lineær komposition'.\nNogle tekster indledes og afsluttes på samme tidspunkt, ved at hovedparten af teksten fortælles i et flash-back, i så fald taler man om en 'cirkelkomposition'.\nEn anden måde at anskue kompositionen på er ved at se på den spændingsmæssige opbygning.\nVurder, hvordan intensiteten i spændingen udvikler sig gennem teksten.\nLav en graf, der viser en såkaldt 'spændingskurve'. Kurvens toppunkt kaldes for tekstens 'klimaks'.\nVed begrebet synsvinkel forstås den måde, som teksten er fortalt på. Du bør skelne mellem synsvinkel og fortællersynsvinkel.\nDer kan indgå forskellige synsvinkler i samme tekst. Fortællersynsvinklen udtrykker den synsvinkel, som er anvendt i teksten som helhed.\nNedenstående skematiske fremstilling kan tjene til en afklaring:\nSammenfattende kan man sige om fortællersynsvinklen, at:\nIndre synsvinkel = når begivenhederne fortælles gennem en persons sansning, følelser eller tanker.\nVekslende synsvinkel = når begivenheder fortælles gennem flere personers sansning, følelser eller tanker\nYdre synsvinkel = når begivenhederne fortælles fra en position uden for personernes hoveder.\nKombineret synsvinkel = når teksten veksler mellem ydre og indre synsvinkel.\nAlvidende fortællersynsvinkel = når teksten veksler mellem ydre og indre synsvinkel, og/eller der indgår forfatterkommentarer i teksten.\nVed personer forstås bredt: mennesker, dyr, dæmoner, eventyrfigurer osv., kort sagt levende væsener i fortællingen. I stedet for 'personer' bruger man også nogle gange det betydningsmæssigt lidt bredere begreb: karakterer.\nHovedpersonerne er de personer, som bærer handlingen oppe, mens bipersonerne har en sekundær placering i forhold til hovedpersonerne.\nEn personkarakteristik kan opdeles i:\nDirekte karakteristik (gengivelse af det som vi direkte får at vide om personerne)\nIndirekte karakteristik (det, som vi kan udlede/tolke ud fra tekstens beskrivelse af, hvad personer siger, sproget, de bruger, måden de taler på, den eventuelle beskrivelse af personers sansninger (perception), følelser (emotion), handlinger (adfærd) og tanker (kognition). Husk at begrunde dine fortolkninger).\nVi skal i vores karakteristik af personerne søge at beskrive dem såvel socialt som psykologisk. Det er vigtigt, at vi skal forsøge at forklare, hvorfor de handler, som de gør. Det er en god idé at inddrage psykologiske eller sociologiske teorier i sin argumentation.\nVurdér, om persontegningen i teksten er nuanceret (også kaldet rund eller dyb persontegning) eller stereotyp (også kaldet flad persontegning). I et folkeeventyr er persontegningen fx næsten altid stereotyp, helten er god og trolden er ond, mens den i kunsteventyr ofte er nuanceret.\nDet kan her være en god idé at skelne mellem sted og miljø. Med sted menes de steder, hvor handlingen udspilles, fx i en lejlighed i det indre København.\nVed miljø forstår vi de omgivelser, som personerne i teksten lever under. Miljøet kan beskrives på mange måder:\nsocialt (under-, middel-, overklassemiljø)\nkulturelt (kultur kontra natur)\npsykologisk (varmt/koldt, trygt/-utrygt)\nkønsmæssigt (mandemiljø/kvindemiljø) osv.\nOgså miljøkarakteristikken kan igen opdeles i:\nDirekte karakteristik (gengivelse af det som vi direkte får at vide om miljøet)\nIndirekte karakteristik (det som vi kan udlede/tolke udfra teksten. Husk at begrunde).\nSymboler og sproglige virkemidler\nI nogle tekster er der mange symboler, i andre kan man ikke finde nogen. Dette gør det vanskeligt at sige noget generelt om symboler. Dog kan man sige, at et symbol er et billede på noget andet. Dette er nemmest at illustrere gennem et eksempel, som vi alle kender. Når man læser H.C. Andersens eventyr, der hedder Nattergalen , kan man opfatte de to nattergale som henholdsvis en rigtig og en kunstig fugl. Men læser man dem symbolsk, kan de repræsentere henholdsvis det naturlige (oprindelige) kontra det kunstige (menneskeskabte).\nHvis en tekst på denne måde lader sig 'oversætte' til et symbolplan, da viser det sig ofte, at den rummer et langt dybere og mere universalt budskab end ved første umiddelbare gennemlæsning.\nUdover at være opmærksom på symboler i teksten, er det også en god idé at notere sig de sproglige virkemidler, som forfatteren i øvrigt benytter sig af. Det gælder fx metaforer, sammenligninger, gentagelser, overdrivelse, underdrivelse, ironi og sarkasme. Her kan man spørge sig, hvad det gør ved teksten eller ved ens oplevelse og forståelse af teksten, at der gøres brug af sådanne virkemidler.\nTema(er), holdninger og budskab\nEn teksts tema(er) er de generelle forhold, som den beskæftiger sig med.\nSom eksempler på hyppigt forekommende temaer kan nævnes: Kærlighed, sorg, undertrykkelse, angst, usikkerhed osv.\nOfte er det således, at temaerne er bygget op omkring modsætningspar, fx:\nFor at finde tekstens tema(er) kan det være hensigtsmæssigt at svare på følgende spørgsmål:\nHvilke almene problemer tager teksten op?\nHvilke forhold med betydning for læseren beskrives i teksten?\nHvad handler teksten mere abstrakt og generelt om?\nI næsten alle skønlitterære tekster kan man finde flere temaer afhængig af, hvorledes man læser og oplever teksten.\nVed holdning forstår vi forfatterens holdning til det eller de temaer, som teksten tager op. Der er flere måder at afdække holdningen på:\nHvis der indgår forfatterkommentarer i teksten, kan man ofte ud af disse læse en holdning.\nUndersøg plusord og minusord i teksten, og kæd disse sammen med forfatterens holdning.\nSe på, hvordan det går for personerne i handlingen, og kæd dette sammen med forfatterens holdning\nSe på livssynet/ideologien/diskursen i teksten, og kæd dette sammen med forfatterens holdning.\nBudskabet er det, som teksten vil sige læseren.\nBudskabet finder man frem til ved at se på tekstens temaer og ved at se på de holdninger, som den fremsætter til temaerne.\nMan kan altså sige, at budskab = temaer + holdninger.\nNår man skal vurdere en skønlitterær tekst, bør man dels se på:\nTekstens form (komposition, valg af fortællersynsvinkel, sproglige virkemidler)\nI forbindelse med tekstens form skal du vurdere, om teksten er godt/dårligt komponeret, godt/dårligt skrevet osv.\nI forbindelse med tekstens indhold skal du bedømme, om teksten betydningsfulde eller betydningsløse temaer op. Desuden kan du tilkendegive, om du er enig eller uenig i tekstens budskab.\nDet er afgørende vigtigt, at du kommer med gode begrundelser, der understøtter dine vurderende påstande. Hvis du ikke gør det, har din vurdering ingen værdi - i hvert fald ikke i danskfaglig sammenhæng.\nDownload eventuelt artiklen som pdf.\nFortælleren i fiktion, en undervisningsvideo om forskellige fortællertyper - Varighed: 6:41 min. Udarbejdet af Ann-Kerstin Belvedere Christensen, indvandrer- og fvu-lærer, Voksenuddannelsescenter Frederiksberg, 2014.\nPersonkarakteristik, en undervisningsvideo om at udarbejde en personkarakteristik fra 2011. Varighed: 4:10 min. Udarbejdet af Dorthe Christine Jensen, tidligere lærer på Aalborg Handelsskole.\nPersonkarakteristik, del 1 (introduktion), undervisningsvideo om personkarakteristik. Varighed: 1:20 min. Udarbejdet af Rune Staun Søndergaard, adjunkt i dansk på Kolding Gymnasium.\nPersonkarakteristik, del 2 (individualiserede og typificerede personer), undervisningsvideo om personkarakteristik. Varighed: 1:43 min. Udarbejdet af Rune Staun Søndergaard, adjunkt i dansk på Kolding Gymnasium.\nPersonkarakteristik, del 3 (direkte og indirekte personkarakteristik), undervisningsvideo om personkarakteristik. Varighed: 2:05 min. Udarbejdet af Rune Staun Søndergaard, adjunkt i dansk på Kolding Gymnasium.\nPersonkarakteristik, del 4 (ydre og indre personkarakteristik), undervisningsvideo. Varighed: 5:35 min. Udarbejdet af Rune Staun Søndergaard, adjunkt i dansk på Kolding Gymnasium.\nPersonkarakteristik, del 5 (parallel- og kontrastpersoner), undervisningsvideo om personkarakteristik. Varighed: 2:02 min. Udarbejdet af Rune Staun Søndergaard, adjunkt i dansk på Kolding Gymnasium.\nPersonkarakteristik, del 6 (gennemgang af de områder, der kan være relevante at beskæftige sig med, når man udarbejder en personkarakteristik), undervisningsvideo. Varighed: 1:55 min. Udarbejdet af Rune Staun Søndergaard, adjunkt i dansk på Kolding Gymnasium.\nPersonkarakteristik, del 7 (personudvikling + opsummering af danskfaglige begreber i forbindelse med personkarakteristik), undervisningsvideo. Varighed: 1:28 min. Udarbejdet af Rune Staun Søndergaard, adjunkt i dansk på Kolding Gymnasium.\nAf Birgit Martha Bruun og Nanna Christensen, VUC Aarhus\nOversigtspapir om personkarakteristik\nEn personkarakteristik stykker man sammen af flere forskellige stumper personbeskrivelse gennem tekstens forløb. Ved læsningen skal man derfor løbende være opmærksom på:\nhvilke oplysninger der slippes løs om tekstens personer\nhvornår i forløbet\nOplysningerne kan man gruppere sådan:\nHandlemåde/Adfærd: Hvad gør personen, og hvordan gør personen?\nSprog: Hvad siger personen, og hvordan taler personen?\nUdseende: Hvordan ser personen ud? Kropsbygning, kropssprog, påklædning, frisure, ansigtstræk, alder m.m.\nKarakteregenskaber: Hvordan er personen? Hvordan virker personen?\nReaktionsmønstre: Hvilke følelser og /eller fysiske reaktioner viser personen? Hvornår?\nBaggrund/Miljø/Fortid/Livshistorie: Hvordan er personen blevet sådan? Hvordan har personen haft det? Kobles altså med bagudsyn, flashbacks m.m. (se kompositionsanalyse)\nIndre liv/psyke: Hvad tænker, føler, drømmer erindrer og sanser personen? Er der indre spændinger? Får læseren adgang til personens ubevidste gennem f.eks. fortalelser, bevidsthedsstrøm eller symboler?\nPersonens navn: I nogle tilfælde er der navnesymbolik på færde.\nFremtid: Hvordan er personens fremtidsudsigter, fremtidsplaner, fremtidshåb.\nPunkterne ovenfor er ment som en maksimumliste, de vil ikke alle sammen være at finde i alle tekster. Med listen i hånden kan man altid gå i gang med at lede efter stof til sin personkarakteristik.\nHusk at opgaven for den, der analyserer, ikke primært er at karakterisere de fiktive personer, men at afdække HVORDAN forfatteren har konstrueret sin personkarakteristik. Hertil skal du bruge følgende optik:\nTelling og showing, direkte og indirekte personkarakteristik: Hvordan fremkommer personoplysninger? Og hvad betyder måden personoplysningerne forekommer i teksten på:\nTelling eller direkte personkarakteristik gives gennem passager med beskrivelse eller kommentar.\nDen beskrivende fremstillingsform underretter os om hvordan personen ser ud og/eller beskriver vedkommendes karakteregenskaber.\nGennem den kommenterende fremstillingsform vurderer fortællerstemmen personen og udtrykker direkte over for læserne hvad vi skal mene om personen.\nDirekte personkarakteristikker kan ret enkelt lokaliseres vha. understregninger, og de indsamlede oplysninger kan umiddelbart anvendes i arbejdet med personkarakteristikken.\nShowing eller indirekte personkarakteristik skal vi selv formulere på baggrund af tekstpassager med beretning og replik.\nGennem fremstillingsformen beretning kan vi få referat af hvad der sker med personen, hvad personen siger, og hvad vedkommende tænker - men ikke nødvendigvis alle tre dele.\nGennem fremstillingsformen replik 'hører' vi personens direkte tale og/eller tanke.\nEn teksts indirekte personkarakteristik må tolkes frem - her indgår altså en afvejning og et skøn.\nFå styr på hele persongalleriet: hovedpersoner, bipersoner og statister.\nBipersonerne sætter hovedpersonerne i relief.\nStatisterne har først og fremmest betydning i forhold til læserens oplevelse af det miljø fortællingen foregår i.\ner der tale omrepræsentative typer ('flade' personer) eller om mere nuancerede og komplekst sammensatte individer ('runde' personer)?\ner der tale om særlige personkonstellationer, oftest kontrast- eller parallelfigurer?\nudvikler og ændrer personerne sig?\nSammenfat iagttagelserne og formulér forfatterens hensigt med det hele.\nPersonkarakteristik (powerpoint som pdf)\nEn miljøkarakteristik stykker man sammen af flere forskellige stumper beskrivelser af steder og miljøer i tekstens forløb.\nVed læsningen skal man løbende være opmærksom på hvilke oplysninger der slippes løs om det sted eller det miljø1 som en teksts personer bevæger sig rundt i.\nOplysninger om miljø kan man gruppere sådan:\nHvor? Geografisk, land-by, ude-inde, hjemme-ude, ...\nHvornår? Er det et historisk miljø eller et nutidigt, evt. beskrivelser af før OG nu i en kontrast/udvikling.\nHvordan mht. økonomiske og sociale forhold? Rig-fattig? Uddannelses-/ arbejdsforhold? Fællesskaber - Isolation. Fysisk miljø (jvf. også punkt 1)\nHvordan mht. sprog, påklædning, adfærd (dette punkt overlapper flere af punkterne i oversigtspapiret om personkarakteristik. Men tingene hænger jo sammen, og jo mere I kan sløjfe analyselagene sammen, jo bedre!)\nHvordan mht. religiøse og politiske forhold.\nHvorfor? Forfatterens hensigt med de udvalgte miljøoplysninger og de valgte miljøkonstellationer (måske kontraster mellem forskellige miljøer?).\nMange miljøbeskrivelser har ikke blot til formål at afbilde den ydre, men tjener også til at indkredse en indre virkelighed: En kvinde i regnvejr på Solitudevej viser både hen til en konkret adresse i København og en grå melankolsk stemning. Når miljøbeskrivelsen på denne måde bliver symbolsk, taler vi om 'rum'.\nNote: Etymologisk stammer ordet miljø fra det franske mi-lieu. Mi kommer fra midi, medium og betyder 'midt i'. Lieu betyder sted. Miljø er altså det sted, man som menneske befinder sig midt i - eller det sted, man er omgivet af - fysisk, men også psykisk.\nAf Birgit Martha Bruun og Nanna Christensen, VUC Aarhus. Let redigeret af Jørn Ingemann Knudsen.\nEn kompositionsanalyse undersøger, hvordan en teksts begivenheder/elementer forløber i tid , dvs. kortlægger, i hvilken rækkefølge de indtræffer i teksten.\nArbejdet kan i almindelighed gøres ved at inddele teksten i kortere afsnit og sætte overskrifter på, som angiver, hvilke informationer der er i fokus i de enkelte afsnit.\nHer er nogle generelle spørgsmål, du kan stille til din kortlægning:\nHvilke hovedafsnit falder teksten i, og hvilke overskrifter vil du give?\nHvordan er forholdet mellem de enkelte af snit – hvad, hvem, hvor, hvornår?\nHvilken rolle spiller det enkelte afsnit i forhold til helheden – hvorfor kan det ikke undværes?\nHvilke oplysninger har læseren, hvornår får han dem, og hvad betyder det for forståelsen?\nHvilke begivenheder fremhæver den anvendte komposition? Hvordan opbygges spænding?\nEn kompositionsanalyse identificerer og benævner principper, mønstre, systemer i det tidslige forløb af begivenheder. Er der en tidslinje, en kronologi eller evt. brud på en kronologi (flashback – flashforward, varsler)?\nPrøv, om du kan bruge et eller flere af de principper, som listes op i punkterne 1-4 nedenfor.\nDet kan også være, der er tale om helt andre principper, som du selv må identificere og benævne?\nEn kompositionsanalyse bedømmer til slut virkningen af den samlede komposition. Hvilke hensigter og budskaber ligger der gemt i kompositionen?:\nParallelle afsnit, hvor der i afsnit, der ligner hinanden (men netop ikke er helt ens, fordi de måske signalerer en udvikling), fx berettes om en eventyrhelts 1., 2. og 3. prøvelse. Eller hvor der i sideordnede afsnit i en fortælling fortælles om forskellige personer, der senere viser sig at være et slægtskab imellem eller en anden form for forbindelse. Fx den norske forfatter Alexander Kiellands (1849-1906) novelle Karen fra 1882.\nCirkelkomposition, hvor fortællingen starter og slutter samme sted - enten helt konkret netop samme fysiske sted eller tidsmæssigt samme tidspunkt i handlingsforløbet.\nRammefortælling. En rammefortælling er kendetegnet ved, at der er flere historier inden i hinanden. Én af historierne er rammen for de andre historier. Rammehistorien foregår som regel på et senere tidspunkt end hovedhandlingen. Fx kan den foregå i nutiden, hvor en person fortæller om et begivenhedsforløb, der udspiller sig tidligere.\nSelve rammehistorien danner altså 'ramme' om ét andet handlingsforløb eller om flere forskellige handlingsforløb.\nNogle gange indeholder rammehistorien kommentarer til hovedhandlingen eller til de forskellige handlingsforløb, der indgår i rammefortællingen. Andre gange er det historierne i rammen, der viser sig at give en forklaring på tingenes tilstand i rammehistorien.\nSpændingskurve, der typisk er kendetegnet ved at der sker en konfliktoptrapning, der bevæger sig mod et dramatisk højdepunkt, et spændingsklimaks, for derefter at finde en eller anden form for løsning (lykkelig eller mindre lykkelig). Fx Henrik Hertz (1797-1870) digt Skriftemålet , den amerikanske forfatter Edgar Allan Poes (1809-1949) essaynovelle Genstridighedens Djævel fra 1845 og Jan Sonnergaards (f. 1963) novelle Lille skat (2000).\nKontrasterende afsnit, hvor der fortælles om forskellighed af en eller anden slags, der indeholder stof til skabelse af konflikt. Fx 1. kapitel i Herman Bangs (1857-1912) Ved Vejen fra 1886, digteren Emil Bønnelyckes (1893-1953) futuristiske digt Århundredet (1918) og Inger Christensen (1935-2009) sonetkrans med titlen Sommerfugledalen (1991).\nMulighederne er uanede; måske finder du paralleller, symmetrier, cirkler eller kontraster; måske mimer kompositionen et fraktalt system, et alfabetiseringssystem, en matematisk talrække eller noget helt andet.\nI forbindelse med kompositionen er både indledningen og afslutningen interessante afsnit:\nI indledningen (den såkaldte initiale determinant) antydes ofte i første afsnit hvad fortællingens handlingsmæssige kerne, konflikt eller tema. Hvad enten indledningen er 'ab ovo' (et handlingsforløb præsenteres helt forfra) eller 'in medias res' (spring ind midt i en allerede begyndt handling).\nSlutningen er vigtig at undersøge nærmere, fordi den måske indeholder en morale – måske er slutningen åben eller lukket. Ofte vil slutningen fortælle om personers nåen frem eller ikke nåen frem, af og til antyder fortælleren sine hensigter med at få det foregående fortalt, undertiden fremfører forfatteren helt åbenlyst og direkte sit budskab til sidst.\nFortællingens tre faser\n1) Præsentation (drama: 'eksposition') af person og miljø. Præsentation mangler i mange tekster, men den er oftest forudsat. Eller en alternativ betegnelse: Orden. Her har du en myretue, hvor livet går sin vante gang m. dronning, arbejdere, myrestier, æg, larver etc.\n2) Begivenhed (drama: 'konflikt'), der er konkret til stede i teksten, og som skaber eller genererer en konflikt. Eller en alternativ betegnelse: Uorden: Nogen stikker en st ok i myretuen!\n3) Konfliktløsning (drama: 'løsning'). Den kan lykkes, mislykkes, eller det kan stå åbent hvordan løsningen falder ud. Eller en alternativ betegnelse: Ny orden. Her skitseres to muligheder der ligger langt fra hinanden: Integration: Myrerne laver nye stier, dronningen reddes over i en anden ende af tuen, der lægges nye æg etc. Udslettelse: Myretuen går til grunde, myrer, æg og larver spises af skovens dyr f.eks.\nAktantmodellen er udviklet af den franske strukturalist A.J. Greimas, der på baggrund af en analyse af de russiske folkeeventyr fandt frem til følgende grundelementer, som en fortælling kan bestå af:\nAktantmodellen tager udgangspunkt i fortællingens hovedperson, der er subjekt - det vil sige den, der handler i fortællingen.\nFor at der overhovedet kan sættes en handling i gang, må subjektet have et mål eller et ønske - et objekt - som efterstræbes eller begæres. Der kan her være tale om såvel personer som ting og begreber (prinsessen, penge, lykke). Pilen fra subjektet til objektet i modellen kaldes for begærs- eller projektaksen.\nObjektet er ofte knyttet til en giver - for eksempel kongen - der sørger for at objektet, prinsessen - 'overføres' til modtageren, der som regel er sammenfaldende med subjektet, da de fleste hovedpersoner sandsynligvis begærer noget til sig selv. Denne akse, mellem giver, objekt og modtager, betegnes transport- eller kommunikationsaksen.\nTil opnåelse af sit mål er hovedpersonen omgivet af en række elementer som på forskellig vis hjælper eller forhindrer subjektet i at nå sit mål. Både for hjælper-aktanten (den gode fe, en gammel morlil) og modstander-aktanten (trolden, herremanden) kan der være tale om personer, ting og begreber. Aksen mellem hjælper, subjekt og modstander kaldes konflikt-aksen.\nDet dramatiske højdepunkt\nTredelingen præsentation, begivenhed og løsning kan også kombineres med den dramatiske genres spændingskurve. Kurvens højeste punkt, klimaks, er det dramatiske højdepunkt, dvs. det sted, hvor konflikten er allermest tilspidset, og hvor løsningen stadig kan falde ud på forskellige måder.\nDet dramatiske højdepunkt ligger umiddelbart før løsningen, og det er her konflikten gennem en isolationsproces fremstilles i 'ren' form og uden overflødigheder – i hvert fald når vi taler om klassisk opbyggede dramatekster.\nDenne model kan udbygges til den mere komplekse berettermodel.\nOpmærksomhedsfelter i øvrigt\nForløb i tid:\nKronologisk eller a-kronologisk?\nOg hvis forløbet er a-kronologisk - hvor er der så tale om flashback eller flashforward?\nUdeladelser? Udelades lange (vigtige/uvigtige) tidsforløb?\nEr der tidsforløb som målt i tid er ultrakorte, men som i tekstforløbet fylder mange ord? Jf. tempo nedenfor.\nHvis en tekst har mange spring i tid: tegn gerne begivenhederne op på en tidslinje og reflektér over resultatet.\nTempo: Forholdet mellem fortælletid og fortalt tid:\nLavt fortælletempo: Et kort tidsforløb i den fortalte tid (begivenhedernes tid) fylder forholdsvis meget i fortælletiden (tekstens tid, det der står på papiret). Fremstillingsformen bliver her typisk scenisk. Der kan ske en udspiling af fortælletiden. Scenen giver læseren en illusion af at være samtidigt medlevende med det fortalte.\nHøjt fortælletempo: Et langt tidsforløb i den fortalte tid fylder kun lidt i fortælletiden. Her sammenfattes mange begivenheder til få sætninger. Fremstillingsformen er panoramisk, sammenfattende, summarisk i forhold til et længere tidsrum. Denne fremstillingsform rummer en kontrast mellem fortælletid og fortalt tid: læseren er ikke i tvivl om, at det, der fortælles om, er sket, og at fortælleren tager sig af at overskue og formidle begivenhedsforløbet som en slags service for læseren. Læseren kan derfor i højere grad føle sig i fortællerens vold sammenlignet med den sceniske fremstillingsform. Men ak – fortællerens 'magt' er sådan set lige stor i begge tilfælde.\nKomposition og fremstillingsformer (powerpoint)\nKomposition og fremstillingsformer (powerpoint som pdf)\nPræsentation og genrer\nAnalyse af lyrik med fokus, del 1 (præsentation og genrer) - en undervisningsvideo fra 2014. Varighed: 4:48 min. Målgruppe: Elever i folkeskolens overbygning. Udarbejdet af Casper Albertsen, lærer på Erritsø Fællesskole i Fredericia.


Thorning: Jeg har ændret holdning til købesex - Politiken.dk\n21. nov. 2012 KL. 14.14 Thorning: Jeg har ændret holdning til købesex\nRegeringens beslutning om købesex skuffer en række S-folketingsmedlemmer.\nSlingrekurs. Statsminister Thorning-Schmidt har tidligere ment, at købesex skulle forbydes. Foto: Jens Dresling\nFakta om Straffelovrådet\nSocialdemokraternes formand og leder af regeringen statminister Helle Thorning-Schmidt (S) erkender nu, at hun har skiftet holdning til spørgsmålet om en kriminalisering af købesex. På baggrund af en betænkning fra Straffelovrådet, som blev offentliggjort i dag, bekendtgjorde justitsminister Morten Bødskov (S), at en kriminalisering ikke er vejen frem. LÆS OGSÅJustitsministeren: Forbud mod købesex ville kræve alt for mange ressourcer\n»Jeg skal ærligt vedkende, at det ikke er nogen nem beslutning, og det er et spørgsmål, som mange af os har kredset om i årevis. Jeg har selv haft begge synspunkter – at vi skulle forbyde købesex, men er nu nået frem til, at det er bedre at kæmpe socialt for at mindske prostitutionen«, siger Helle Thorning-Schmidt. Dermed går regeringen og Thorning imod blandt andre beskæftigelsesminister Mette Frederiksens (S) ønsker - ønsker om en kriminalisering som Frederiksen fremsatte på den socialdemokratiske kongres i 2009. Prostitution et socialt problem\nDer har længe været kræfter i blandt andet Socialdemokraterne, der har kæmpet for et forbud mod at købe seksuelle ydelser, og i regeringsgrundlaget blev S, R og SF enige om at undersøge fordele og ulemper. Resultatet er den 900-siders lange betænkning om seksualforbrydelser fra Straffelovrådet. »Regeringen betragter prostitution som et alvorligt socialt problem. Der skal dog ikke være forbud mod køb af sex«, sagde Morten Bødskov, da han præsenterede betænkningen. LÆS OGSÅStraffeeksperter vil lovliggøre pornosalg til børn\nOg Thorning er enig med sin justitsminister: »Vi er nu landet på – også fordi Straffelovrådet er ret klar i den forbindelse – at den bedste vej er at kæmpe imod prostitution som et socialt problem og undlade at forbyde købesex«, siger Helle Thorning-Schmidt. »Det er noget, vi har diskuteret i rigtig mange år. Det er en svær beslutning, fordi der ikke findes en løsning, som bare løser alle problemer. Man skal ikke gøre sig nogen forhåbning om, at et forbud mod købesex ville få prostitution til at forsvinde«, fortsætter hun. Politiken erfarer dog, at mindst 7 folketingsmedlemmer i den socialdemokratiske gruppe er utilfredse med beslutningen. Og flere tog ordet på gruppemødet tirsdag for at udtrykke deres skuffelse over regeringens beslutning. Del link\nRelaterede artikler Udvid indsatsen mod menneskehandel Bødskov bruger dårlige argumenter om købesex Regeringen skærper straffen for sexforbrydelser\nBødskov får DSU og andre partifæller på nakken over købesex Fagbosser angriber regeringen Zürich åbner for drive-in sex med automatbetaling


Sådan pakker du rygsækken optimalt - Danmark-Vietnam\n« Tips til hvad du kan give dig til imens du venter på at kunne rejse til Vietnam\nFor begyndere: trådløs gamer mus »\nNår man skal afsted på rygsækrejse, er det værd at bruge lidt tid på at få pakket rygsækken ordentligt, så tingene ligger godt, og man hurtigt kan få fat i det, man skal bruge. Det ser vi nærmere på her, så læs med og få gode råd til din rejse, uanset om den går til Vietnam, Australien, Japan eller et andet spændende sted.\nGrunden til at så mange vælger at rejse med rygsæk er, at den er let at transportere også på steder, hvor en rullekuffert har svært ved at køre. Ofte sker det også, at man er nødt til at gå med sin bagage, og da kan det altså være praktisk at kunne have den på ryggen. Herudover er den mere fleksibel i forhold til en kuffert med hård skal, som kan gå i stykker under transport.\nEn praktisk måde at opbevare sit tøj i rygsækken er ved at rulle det sammen. Det kan ikke helt undgås at tøj krøller, når det ligger i en taske, men ved at rulle det minimerer man krølningen og det kan være lettere at se og få fat i de enkelte tøjstykker, når de ligger rullet. Hvis du skal til Sydøstasien vil det være begrænset, hvor ofte du får brug for det varme tøj, men man er nødt til at have det med, og det kan passende komme ned i bunden af rygsækken. Skiundertøj kan være praktisk, og det kan du læse mere om her.\nHvis du medbringer tunge ting, kan du med fordel lægge det i den nederste del af rygsækken for at skabe en god balance i tasken, til når du skal gå med den. Ting som du skal bruge ofte bør du søge at placere i lommer eller evt. øverst i rygsækken, så du hurtigt kan komme til dem. Pas og penge bør du altid have på dig, for eksempel i et mavebælte.


Olaf Andersens familie\n· Olaf Andersens familie\n1. Olaf Andersen født 04 JUN 1896, Aakirkeby, døbt 05 JUL 1896, Aakirke, (søn af Hans Otto Andersen og Elna Kristine Due ( Mogensen)) stilling Gdr. Tingstedgaard, gift 24 NOV 1922, i Rønne, Else Margrethe Anker, født 07 FEB 1905, Vestermarie, død 19 MAY 1954, Nyker, begravet 23 MAY 1954, Nyker. Olaf døde 20 JAN 1953, Nyker, begravet 25 JAN 1953, Nyker, 02 OCT 1910, Aakirke - konfirmeret af Kapellan Hessum. Faddere: Fisker Kristian Mogensens hustru Hansine, Svaneke, Gaardmand Janus Kofoeds hustru Anine, Nylars, gaardmand Janus Kofoed, Nylars, Avlsbruger Hans Andersen, Aakirkeby\nOm Tingstedgaard kan jeg fortælle, at far købte den i 1922 og drev den til 1947 sideløbende med entreprenørarbejde for Fa. Hoffmann og Sønner, og var med til at bygge alle de nye veje i Almindingen bl.a. Kongemindevejen og vejen mellem Aakirkeby og Østermarie. Det foregik på den måde, at vi for det meste havde to spand heste og to mand til at køre og passe dem. På medsendte billede ses kun den ene mand.\nEllers kan jeg sige, jeg synes vi havde det dejligt derhjemme. Det var anderledes på landet dengang; mange penge var der ikke, men det mærkede vi jo ikke så meget til. Det var ens overalt, og der var så mange andre goder.\nMor og far var der altid, og der skete meget på en gård. Der var altid liv - mennesker, dyr og legekammerater.\nI 1947 købte far så Skovly, hvor han desværre aldrig trivedes rigtigt. Jeg tror han følte, at her var han ene om arbejdet. Og der var nok et savn.\nJesper skriver om tante Elses familie:\nJeg har nu talt med mor om vores familie og Tante Else.\nTante Else (Margrethe) var min mormor og gift med min morfar Olaf Andersen (slægten Andersen).\nDe drev i en lang årrække gården Tingstedgaard i Vestermarie. Gården blev i 1947 solgt til Mogens koefoed, født på Gallingegaard i sognet. Gården drives i dag af dennes søn Jens koefoed. (Mor har skrevet lidt om driften af Tingstedgaard. Mere kan tilføjes senere).\nEfter at gården var afhændet flyttede mormor Else og morfar Olaf til Ejendommen Skovly i Nyker for at trappe landmandstilværelsen lidt ned. Det blev dog en forholdsvis kort årrække de fik glæde af ejendommen, idet morfar dør den 20. januar 1953 (1896-1953) og mormor dør 19. maj 1954 (1905-1954), efter længere tids sygdom.\nFå år forinden tilkøbte morfar skoven (4 tdr.l.) beliggende bag Skovly, tilhørende Buldregaard i Nyker. Skoven var på det tidspunkt under meget stærk hugst og sælger så en fordel i et salg. For morfar var købet en klar forbedring af den samlede ejendom. (Jeg tænker i dag på alle de glæder og gode timer i leg, jeg og min bror Claus har haft i denne skov, under vores opvækst på Skovly).\nTante Else (mormor) var ud af en børneflok på 5 børn, alle født på Skovsminde i Sose, Vestermarie.\nBørneflokken er (var) følgende: (det er min mors terminologi "onkel", "moster" og "tante")\nOnkel Peter, født 15.4.1903 i Vestermarie og dør af blindtarmsbetændelse 16. december 1935, på Skovgaard i Vestermarie, som var erhvervet få år forinden. Onkel Peters enke, Ellen Anker, født Michelsen, Ndr. Gildesbo i Vestermarie, blev året efter gift med gdr. Frede Cordua, Vestergaard, Vestermarie. Ellens og onkel Peters datter, Lisbeth Anker, der var 3 mdr. gammel ved faderens død, voksede op på Vestergaard i Vestermarie. Lisbeth har hele tiden holdt kontakt til familien Anker. Lisbeth er gift med gdr. (?), Sjælland. .... (nye oplysninger følger).\nTante Else (min mormor), blev født den 7. februar 1905 i Vestermarie, på Ejendommen Skovsminde ved Sose og dør den 19. maj 1954 i Nyker på ejendommen Skovly, efter længere tids sygdom.\nOnkel Olof, født 15. august 1908 på Skovsminde i Vestermarie og dør 2. december 1987 i Nyker. Onkel Olof drev i en lang række år ejendommen Bakkely i Nyker. (Olof kørte i mange år mælkerute til Nyker mejeri, først med heste og senere med den grå ferguson, som jeg tydeligt husker) .\nMoster Valborg, født 2. august 1914 på Skovsminde i Vestermarie og bor i dag på plejehjem ved Odense, ikke langt fra sønnen Keld Anker, gården Højbjerglund, Højbjerg, Odense.\nMoster Ella, født den 25. maj 1917 på Skovsminde i Vestermarie og bor idag i Åkirkeby på Lykkesvej 3.\nTante Elses far og mor (mine oldeforældre og min mors bedsteforældre) var Karl Peter Anker og Olga Marie Anker.\nBedstefar Karl Peter Anker blev født den 7. oktober 1881 og dør (dato ?) 1961 i Nyker.\nBedstemor Olga Anker (født Andersen) blev født 31. juli 1883 i Rønne og dør 14. juli 1974 i Nyker. Olga Anker blev født i Rønne, men voksede op hos sine bedsteforældre i Nylars på Ejendommen (?).\nBedstemor og bedstefar (mine oldeforældre) drev i en lang årrække ejendommen Skovsminde i Sose, Vestermarie.\nI 1947 flyttede de til et hus i Nyker, Nyker hovedgade 26, for at nyde deres otium. Huset er beliggende lige over for brugsen og har i de senere år rummet bolig for pastor Bendtsen, bankfilialer, posthus og nu revisionsfirma.\nIsær står bedstemor Olga stærkt i mit (vores, Claus og Jesper) minde. I hele vores folkeskoletid kom vi til Nyker hver dag (1961 - 1968).\nDer var næsten fast besøg hos bedstemor hver eneste dag. Hun trakterede altid med saft og kage og var god at snakke med. Bedstemor Olga var et meget gæstfrit menneske, der ofte havde besøg. Det var også spændende for os.\nBedstemor Olga fungerede nærmest som familiegrenens samlende overhoved.\n· · · · 2. i Tove Margrethe Andersen født 24 FEB 1923.\n3. ii Poul Anker Andersen født 17 MAR 1925.\n· 2. Tove Margrethe Andersen født 24 FEB 1923, Vestermarie, døbt 27 MAY 1923, Vestermarie, død 30 APR 2012 i Hasle, begravet 05 MAY 2012 i Nyker, gift 14 JUN 1953, i Sct. Pouls kirke, Erik Holm, født 28 NOV 1928, Vestermarie, død 07 DEC 1986.\n· · · · 4. i Jesper Holm født 24 DEC 1953.\nii Claus Holm født 22 JUL 1955, Nyker, gift Ulla Bjerregaard Pedersen, født ?? ??? 1959, Jylland.\n3. Poul Anker Andersen født 17 MAR 1925, Vestermarie, døbt 21 JUN 1925, Vestermarie kirke, stilling Gdejer,Skovgaard,Poulsker, gift 27 OCT 1951, i Aa kirke, Anna Elise Dam, født 08 APR 1920, Vestermarie, Smørengegaard, død 21 APR 2012, Poul døde 02 JUN 1988, begravet 07 JUN 1988.\n· · · · 5. i Karl Otto Andersen født 01 OCT 1952.\n6. ii Rita Skovgaard Andersen født 08 JUN 1954.\n7. iii Allan Skovgaard Andersen født 15 APR 1958.\n· 4. Jesper Holm født 24 DEC 1953, Nyker, gift 04 DEC 1993, i Nyker kirke, Birgitte Mogensen, født 01 JUN 1966, Allinge, datter af Bent Mogensen og Vita Mogensen\n· · · · i Frederik Jacob Holm født 05 JUL 1995.\nii Magnus Christian Holm født 13 FEB 1997.\niii Nikolai Thomas Holm født 02 JUL 2003\n5. Karl Otto Andersen født 01 OCT 1952, Rønne Sygehus, døbt 26 DEC 1962, Pouls Kirke, gift (1) 13 APR 1974, i Nexø kirke, skilt 1995, Annette Due, gift (2) 01 MAJ 1999, i Povls kirke, Ingrid Krogh Hansen, født 16 JUN 1959. Opkaldt efter sine oldefar Karl Anker og oldefar Otto Andersen Ingrid: 2. ægteskab - 2 børn af 1. ægteskab\nBørn: (med Anette Due)\n· · · · i Nikolaj Andersen født 08 MAJ 1972, Rønne Sygehus.\nii Charlotte Andersen født 25 SEP 1974, Hillerød.\niii Mathilde Andersen født 05 MAJ 1979, Nexø Sygehus.\niv Katinka Andersen født 08 APR 1983, Rønne Sygehus.\n6. Rita Skovgaard Andersen født 08 JUN 1954, Rønne Sygehus, døbt 15 AUG 1954, Pouls Kirke, gift 14 OCT 1978, i Povls kirke, Poul Esper Larsen, født 10 DEC 1949, Nexø Sygehus.\n· · · · i Anders Skovgaard Larsen født 19 JUL 1981, Rønne Sygehus.\n7. Allan Skovgaard Andersen født 15 APR 1958, Rønne Sygehus, døbt 08 JUN 1958, Pouls Kirke, gift 13 JUL 1991, i Fløng kirke, Mette Bjørn Jensen, født 11 OCT 1963, Frederiksberg Hospital.\n· · · · i Line Skovgaard Andersen født 27 MAR 1991, Frederiksberg Sygehus.\nii Ditte Skovgaard Andersen født 02 NOV 1993, Glostrup Sygehus.


Socialisering af kattekillinger - PDF\nDownload "Socialisering af kattekillinger"\n1 Socialisering af kattekillinger 1\n2 Nogle dyrearter fødes næsten»færdige«. De kan bevæge sig omkring og tage føde til sig kort tid efter fødslen, og de har mest brug for deres mor til beskyttelse mod farer. Andre fødes totalt hjælpeløse. Fysisk er de uudviklede, og mange af deres sanser er ikke færdigudviklede, derfor skal de lære mange ting for at kunne klare sig selv. Blandt andet: 1) hvilke individer de kan omgås og knytte sig til senere i livet, 2) hvordan de skal klare sig blandt artsfæller, 3) hvilke byttedyr de skal jage, og 4) hvordan de skal håndtere dem 10 gode råd Køb aldrig killinger, som er under 8 uger gamle Lad killinger blive hos deres moder, til de er 12 uger gamle, hvis de har mulighed for det Anskaf dig to killinger fra samme kuld. Det har især betydning for indekatte og killinger yngre end 12 uger Sørg for, at killingerne har haft daglig omgang med mennesker hos opdrætteren Sikr dig, at killingen er vænnet til samvær med hunde, hvis du selv har hund Væn fra starten killingen til fremmede, der kommer i hjemmet Beskæftig dig med killingen og leg med den, så den knytter sig til dig Giv katten tid til at vænne sig til dens nye sted, før den får lov at løbe frit ud og ind Luk aldrig en lille killing ud alene. Den kan ikke finde hjem igen Vær opmærksom på, at det er vanskeligt selv at opfostre moderløse killinger 2\n3 Foto: Lars Gejl Tidlig adfærdsmæssig udvikling Det er vigtigt at have kendskab til, hvorledes kattekillinger udvikler sig, så man kan sørge for, at de får mulighed for at udvikle sig normalt både fysisk og psykisk. Nedenfor er en gennemgang af killingers udvikling i de første 12 uger efter fødselen. 0-3 uger: I denne periode er killingerne totalt afhængige af deres mor. Killingerne sover og dier det meste af tiden. De kan ikke kontrollere deres kropstemperatur og har derfor brug for hinanden og deres mor for at holde sig varme. Moren forlader kun killingerne, når hun er absolut nødt til det. Killingerne kan ikke selv komme af med urin og afføring. Deres mor skal stimulere dem til dette ved at slikke dem på bugen og omkring kønsdelene. Normalt vil killingers øjne åbnes, når de er 7-10 dage gamle, men det kan variere meget både mellem de enkelte kuld og mellem killingerne inden for et kuld. I starten er killingerne dog ikke i stand til at skelne omgivelserne klart og orientere sig ved hjælp af synet. Efter fødslen bevæger killingerne sig fremad ved hjælp af forbenene, idet de trækker bagbenene efter sig. Men i løbet af de første to uger udvikles evnen til også at bruge bagbenene. I den sidste del af perioden begynder killingerne så småt at kravle rundt og lege med hinanden. 3\n4 4-5 uger: Killingernes lugtesans er nu fuldt udviklet. De kan soignere sig, og deres leg med hinanden bliver voldsommere. Desuden kan de begynde at spise opblødt tørkost. Moren kan finde på at lægge sig lidt væk fra killingerne og kalde på dem. I løbet af perioden udvikles killingernes evne til at skelne genstande fra hinanden og orientere sig. For at denne evne skal udvikles normalt, er det meget vigtigt, at killingerne får mange forskellige synsindtryk, ved at deres omgivende miljø er så stimulerende som muligt. 6-7 uger: Killingerne»slås«med hinanden i leg, og de kravler rundt på og undersøger de nærmeste omgivelser. Tørkost kan serveres for dem uden det er opblødt. Katte vil senere i livet foretrække den type føde, de som killinger bliver præsenteret for både af deres ejer og senere af deres mor. Moren kan nu lægge sig længere væk fra killingerne. 8 uger: Killingerne skal begynde at lære at jage. Moren bringer døde eller halvdøde mus med hjem og viser, hvad de skal gøre ved dem. Moren er aldrig væk fra killingerne i længere tid end en time. Og killingerne dier, når hun kommer hjem eller selv kalder på dem. Moren kan af og til gå væk fra killingerne for at få fred, men hun skrider ind, når killingernes leg med hinanden bliver for voldsom uger: Moren bringer nu levende mus med hjem til killingerne, viser, hvordan man slår musene ihjel og lader så killingerne selv prøve. Killingerne dier stadig 4-5 gange om dagen. De bruger megen tid på at lege med moren, som dog begynder at afvise dem af og til uger: Moren slipper levende mus løs foran killingerne, så de selv skal fange dem. Hun griber kun ind, hvis musen er ved at undslippe. Killingerne dier stadig ca. 2 gange dagligt. Dette sker dog mindre og mindre ofte på morens initiativ, men killingerne får lov, hvis de insisterer, og der er tilfælde, hvor killinger dier så sent som i 16-ugers-alderen. Moren tager længere og længere ture væk fra killingerne, og hun lægger sig sjældent hos dem. Kattekillinger er således i lang tid meget afhængige af deres mor. Det hænger nok bl.a. sammen med, at katte skal have lært at klare sig selv, når de skal væk hjemmefra og etablere deres eget territorium (se Dyrenes Beskyttelses pjece Kønsmodning og neutralisering af katte). Katte er territoriale af natur. Dette betyder, at de ikke vil indordne sig under en leder. 4\n5 Foto: PhotoAlto Socialisering Hos katte findes en særlig følsom periode, hvor killingen skal præges på og socialiseres til individer af egen art og til mennesker. Dette er en forudsætning for, at killingen kan acceptere andre katte samt mennesker som nogle, den kan omgås og knytte sig til senere i livet. Hvis killingen skal omgås andre dyr, f.eks. hunde, skal den også præges på og socialiseres til dem. Socialiseringsperioden varer fra uge 3 til uge 12 efter fødslen. Selve prægningen finder fortrinsvis sted i den første del af socialiseringsperioden dvs. før uge 7. Men killingerne skal lære at generalisere denne prægning, så de ikke kun knytter sig til enkeltindivider, som de har haft kontakt med, men generelt vil acceptere mennesker og katte som nogle, de kan omgås. I forbindelse med mennesker skal killingerne derfor både under og efter den egentlige prægning have regelmæssig kontakt med personer af begge køn samt børn såvel som voksne. Killinger, som ikke har haft kontakt med mennesker, vil allerede 9 uger efter fødslen have svært ved at lære at acceptere mennesker. Efter 12 uger er det næsten umuligt. En kat, der ikke er socialiseret til mennesker, vil være frygtsom og kan reagere aggressivt, hvis den ikke kan undgå kontakt. Ved kontakten med deres moder og kuldsøskende får killingerne erfaring med, hvordan de skal omgås andre individer, 5\n6 Foto: Lars Gejl hvilket har stor betydning for deres videre udvikling. Derfor bør killingerne ikke tages fra deres mor, før de er 12 uger gamle. En kat, der er vokset op i et kuld med 1-2 killinger, vil senere i livet få sværere ved at acceptere andre katte, som familien anskaffer, end en kat, som er vokset op i kuld med 3 killinger eller flere. Killinger, som fjernes for tidligt Hvis killingerne tages fra deres mor før 12-ugers-alderen, øges risikoen for: Overdreven sutten på uld, øreflipper eller egen hale i et forsøg på at få sit suttebehov dækket Urenlighed som også kan optræde senere i kattens liv Overdrevent kontaktsøgende adfærd i et desperat forsøg på at finde en modererstatning Separationsangst kommer f.eks. til udtryk ved, at katten jamrer, når man forlader den Skyhed eller aggressivitet Adfærdsproblemer over for andre katte. Killinger, som har mistet deres mor Som nævnt bør kattekillinger ikke tages fra deres mor, før de er 12 uger gamle. Hvis de ikke har mulighed for at være hos deres moder, kan man dog anskaffe killinger, fra de er 8 uger gamle. Men så bør man altid anskaffe sig to killinger fra samme kuld. Det kan ikke anbefales, at man selv forsøger af opfostre killinger, 6\n7 som har mistet deres mor. Det er svært og tidskrævende at holde liv i små killinger. Killingerne skal have speciel modermælkserstatning til killinger. De skal som helt små fodres hver time døgnet rundt og senere 5-6 gange om dagen, og de skal stimuleres til at afgive urin og afføring, indtil de kan klare det ved egen hjælp. Desuden er der, som beskrevet ovenfor, stor risiko for, at killingerne vil udvikle adfærdsproblemer, da man ikke kan erstatte moderens betydning for killingernes normale adfærdsmæssige udvikling. I stedet bør man forsøge at finde en fostermor til killingerne dvs. en hunkat, som selv har nogle få killinger. Katte knytter sig til deres tilholdssted Katte er territoriale og vil knytte sig til det sted, hvor de holder til. Men når man anskaffer sig en kat eller skifter bopæl, skal katten have lejlighed til at knytte sig til stedet, før den får lov til at løbe frit ud og ind. Det er individuelt, hvor lang tid der vil gå. Men normalt anbefales, at der går 3 uger. Hvis du har en have, kan du gå rundt i haven med katten i sele, så den lærer omgivelserne at kende. Du skal være opmærksom på, at en lille killing ikke er gammel nok til selv at finde hjem igen, hvis den forvilder sig væk. Derfor skal du altid være sammen med killingen, når den er ude for at få erfaring med omverdenen. Her kan du læse mere Du kan finde mere information om katte på bl.a. Dyrenes Beskyttelses øvrige kattepjecer. Du kan også læse mere om katte i bøgerne Kattens adfærd af Lene Houe (Gyldendal, 2003), Fra killing til kat af Peter Neville & Claire Bessant (Aschehoug, 1998) og Politikens Kattebog af Alice Emborg (Politikens Forlag, 1999). 7\n8 Dyrenes Beskyttelse drives for private midler og har 16 internater i hele landet, der skaffer et nyt hjem til ca hunde og katte hvert år. Du kan støtte Dyrenes Beskyttelses arbejde ved at ringe på tlf eller gå ind på Dyrenes Beskyttelses hjemmeside: Denne pjece er udgivet med økonomisk støtte fra Karen Krieger-fonden Forsidefoto: PhotoAlto/DB-02/ /5.000/TRYK: K. LARSEN & SØN 8 Alhambravej Frederiksberg C tlf fax\nPrægning og kritiske perioder\nPrægning og kritiske perioder Den lille hvalp gennemløber fra sin fødsel og nogle uger frem en stor udvikling. Forskning i midten af det forrige århundrede har vist, at denne udvikling er knyttet til bestemte\nUndersøgelsens formål Målet med mit projekt er at undersøge, om der er en statistisk signifikant korrelation mellem hundens, Canis lupus familiaris, alder ved overdragelse til ny ejer og senere udvikling


En guide til at vælge det rette trægulv til din bolig - kirstenogsoren.dk\n29. januar 2021 Silje Hansen\nEr du ved at bygge ny bolig, eller går du med tanker om at udskifte dine gulve i hjemmet? Så er trægulve en god mulighed for at give dit hjem noget varme, sjæl og personlighed. Faktisk er et trægulv den mest populære gulvtype sammenlignet med klinker, vinylgulve, epoxygulve og de mange andre gulvtyper. Trægulve har noget unikt over sig, da det jo egentlig er et levende materiale, som du vælger at beklæde dine gulve med. Det er en fantastisk måde at få naturen til at blive et med hjemmet.\nDu kan i dag vælge mellem mange forskellige løsninger, når det kommer til trægulve. Det skyldes naturligvis, at det er det mest populære valg blandt danskerne, hvorfor der også er stor udvikling på markedet for trægulve.\nHvordan vælger du det rette trægulv?\nNår du skal vælge et trægulv, anbefaler vi at du starter med at tage stilling til, hvilken type af trægulv du ønsker at beklæde dit hjem med. Her kan du vælge enten de store træbrædder som holder i mange år frem. Du kan også vælge en mere prisbillig løsning som klikgulve. Fordelen ved et klikgulv er, at de er lette at udskifte, hvis der opstår skader i trægulvet. Her er træbrædder til gengæld dyre, men kan let slibes ned i takt med at der kommer brugsspor i trægulvet. Dermed kommer de til at fremstå som nye og fine igen.\nDet næste du skal tage stilling til er, hvilken træsort du ønsker at få lagt i dit hjem. Her kan både farvenuancer og kvalitet spille en rolle i din beslutning. Der er naturligvis også forskel i prisen, hvorfor du bør tage højde for det.\nMere viden om trægulve\nEr du stadig i tvivl om, hvilket trægulv du skal vælge til din bolig, kan du med fordel læse med her. Der er flere artikler om, hvordan du finder det rette trægulv til dit behov.


Tre ’klimapåvirkere’ fortæller: »Jeg har øvet mig på ikke at ødelægge den gode stemning«\nFlere danskere forsøger at påvirke deres nærmeste til at leve et mere klimavenligt liv. Her er tre af dem fra forskellige generationer, som på hver deres måde forsøger at gøre deres medmennesker mere grønne\nFormand for praktiserende læger med opfordring til danskerne: »Væbn jer med vaccine-tålmodighed«\nEfter at Danmark har vaccineret de mest sårbare, bliver det de praktiserende lægers opgave at udvælge, hvem af os der skal stå næst i rækken til at modtage vaccinen. Det kan betyde, at landets lægehuse vil blive bestormet af patienter, som vil forrest i køen. I sidste ende kan det gå ud over patienter med alvorlige sygdomme, frygter formand for PLO\nThomas Beck afliver 5.500 mink om dagen: »Jeg forstår ikke, det er slut«\nMinkavler Thomas Beck er ligesom hundreder af andre minkavlere i gang med at aflive sin besætning – og dermed sin virksomhed. Han har for travlt til at være ked af det, men hele hans familie er berørt af situationen og uvisheden


Hoteller med fitnesscenter i Downtown Baton Rouge | Hotels.com\nHoteller nær Downtown Baton Rouge i Baton Rouge\nHoteller (Fitnesscenter) nær Downtown Baton Rouge i Baton Rouge\nHoteller (Fitnesscenter) i Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge0,4 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge0,3 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge0,5 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge4,5 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge4,6 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge6,3 km fra Downtown Baton Rouge\nGæstebedømmelse8,2.Meget godt312 Hotels.com-gæsteanmeldelser\nDowntown Baton Rouge5,2 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge6 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge5,1 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge6,1 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge5,9 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge6,2 km fra Downtown Baton Rouge\nDowntown Baton Rouge5,3 km fra Downtown Baton Rouge\nMest populære seværdigheder i Baton Rouge\nHvis du vil opleve studiemiljøet i Baton Rouge, kan du kigge forbi Louisiana State University i Highlands - Perkins. Hvorfor ikke gå en tur langs floden og nyde solnedgangen, mens du er i området?\nHvis betalingskortet savner lidt ekstra opmærksomhed, kan du tage til Mall of Louisiana i South Baton Rouge. Hvorfor ikke gå en tur langs floden og nyde solnedgangen, mens du er i området? Få stillet din shoppetrang ved at tage til Perkins Rowe.\nForestil dig den elektriske stemning på Tiger Stadium i Highlands - Perkins. Hvorfor ikke gå en tur langs floden og nyde solnedgangen, mens du er i området? Hvis du synes, Tiger Stadium er cool, vil du muligvis også synes godt om Pete Maravich Assembly Center og Bernie Moore Track Stadium, som begge befinder sig i nærheden.\nHvis du vil opleve studiemiljøet i Baton Rouge, kan du kigge forbi Southern University and A&M College, som ligger 8,3 km fra centrum af Baton Rouge. Hvorfor ikke gå en tur langs floden og nyde solnedgangen, mens du er i området?\nHvis du gerne vil se en forestilling under dit ophold, kan du lægge vejen forbi Baton Rouge River Center i Downtown Baton Rouge for at få billetter. Hvorfor ikke gå en tur langs floden og nyde solnedgangen, mens du er i området? Hvis du nød forestillingen og ønsker at se en ny, befinder Shaw Center for the Arts sig kun en kort gåtur derfra.\nHar du planer om at besøge et par kasinoer? L'Auberge Casino & Hotel i Highlands - Perkins er det perfekte sted at tilbringe en aften og se, om heldet smiler til dig. Hvorfor ikke gå en tur langs floden og nyde solnedgangen, mens du er i området?\nFå mere at vide om Downtown Baton Rouge\nHoteller med fitnesscenter i Downtown Baton Rouge\nFind, og reserver et hotel med fitnesscenter i Downtown Baton Rouge. På Hotels.com kan du nemt finde det perfekte hotel til dig.\nPå vores hjemmeside kan du finde det perfekte hotel, hvor du kan gå i motionscentret under dit ophold i Downtown Baton Rouge. Fitnessentusiaster kan få et hotel med alt det nødvendige udstyr til at holde sig i form. Motionscenter, yogatimer, pilates, spinning osv.\nPå vores hjemmeside kan du finde et stort udvalg af hoteller i Downtown Baton Rouge med motionscenter. Vælg det hotel, der passer bedst til dine behov. Hold øje med 1736 anmeldelser, så du er sikker på at reservere det perfekte værelse. Mange af disse hotelanmeldelser er skrevet af gæster fra Danmark, og indtil videre har WATERMARK Baton Rouge, Autograph Collection fået den højeste bedømmelse. Dette hotel er blevet reserveret &TravellersChoiceBooked1 gange inden for den sidste time.\nSådan finder du de bedste tilbud i Downtown Baton Rouge\nGennemsnitsprisen for et værelse i Downtown Baton Rouge er 986 kr. pr. nat, men der er ingen grund til at betale så meget.\nHoteller nær Lamar Dixon Expo Center i Gonzales\nHoteller nær Tanger Outlets i Gonzales\nHoteller nær Hollywood Casino i Baton Rouge\nHoteller nær Louisiana State Capitol i Baton Rouge\nHoteller nær LSU Billetkontor i Baton Rouge\nHoteller nær Perkins Rowe i Baton Rouge\nHoteller nær Alex Box Stadium i Baton Rouge\nHoteller nær Old State Capitol i Baton Rouge\nHoteller nær Belle of Baton Rouge Casino i Baton Rouge\nHoteller nær Blue Bayou Waterpark i Baton Rouge\nHoteller nær Park Forest - LA North i Central\nHoteller nær Scotlandville i Baton Rouge\nHoteller med Tre stjerner i Baton Rouge\nHoteller med To stjerner i Baton Rouge\nHoteller med Morgenmad inkluderet i Baton Rouge\nHoteller med Wi-Fi inkluderet i Baton Rouge\nHoteller med Parkering til rådighed i Baton Rouge\nHoteller med Swimmingpool i Baton Rouge\nHoteller med Billigt i Baton Rouge\nFlere hoteller i Baton Rouge, Louisiana\nDe bedste bedømmelser af: Hoteller i Baton Rouge\nLuksushytte i historiske Beauregard by\n*** VARME EJENDOM i historiske Beauregard by hurtigt til LSU ***\nDe nyeste tilføjede: Hoteller i Baton Rouge


Hertugdømmet Cieszyn - Wikipedia, den frie encyklopædi\n(Omdirigeret fra Hertugdømmet Teschen)\nHertugdømmet Cieszyn (polsk: Księstwo Cieszyńskie; tjekkisk: Těšínské knížectví; tysk: Herzogtum Teschen), var et af de mange schlesiske hertugdømmer beliggende i Øvre Schlesien i grænselandet mellem nutidens Polen og Tjekkiet. Hertugdømmet blev oprettet i 1290, og det blev nedlagt i 1918. Hovedbyen var Cieszyn/Český Těšín (tidligere Teschen).\nHerzogtum Teschen 1746\nHerzogtum Teschen 1880\nTeschen fik sin egen hertug, da Hertugdømmet Opole i Lillepolen blev delt i 1290. Siden har Hertugdømmet Teschen ofte været i personunion med andre lande.\nFra 1348 til 1918 hørte Hertugdømmet Teschen under Kongeriget Bøhmen. Fra 1348 til 1806 hørte landet også under Det tysk-romerske Rige.\nI 1722 overlod kejser Karl 6. Teschen til hertug Leopold Joseph af Lothringen (far til kejser Frans 1. Stefan).\nFrem til 1918 var de efterfølgende hertuger eller hertuginder af Teschen altid ærkehertuger eller ærkehertuginder fra Huset Habsburg-Lothringen.\nHertugdømmet Teschen var en selvstændig administrativ enhed frem til 1849. Derefter blev området en del af Østrigsk Schlesien. Tilknytningen til Østrig-Ungarn ophørte ved afslutningen af 1. verdenskrig, da dobbeltmonarkiet blev opløst og Tjekkoslovakiet oprettet.\nI 1919 førte Polen og Tjekkoslovakiet en grænsekrig om det tidligere hertugdømme. I 1921 blev den nordlige del tilkendt den anden polske republik, mens Tjekkoslovakiet fik den sydlige del.\nEfter Münchenaftalen i 1938 besatte Polen hele det tidligere hertugdømme. Området blev dog hurtigt besat af Nazi-Tyskland. I maj 1945 blev den gamle grænse mellem Polen og Tjekkoslovakiet genoprettet.\nI dag det tidligere hertugdømme delt mellem Polen og Tjekkiet.\nKoordinater: 49°45′N 18°38′Ø / 49.75°N 18.63°Ø / 49.75; 18.63\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Hertugdømmet_Cieszyn&oldid=10855075"


Dansk Mountainbike Klub (DMK) er Danmarks ældste og største mountainbikeklub. DMK er på trods af navnet primært en klub, som folk på det østlige Sjælland kan drage nytte af. Hvis du bor andre steder i Danmark, vil du nok have størst udbytte af at kontakte en lokal klub.\nDet koster 750 kr. for et års medlemsskab. Medlemskabet betales forud og der er ingen fortrydelsesret, når du er meldt ind. Du er medlem fra det øjeblik din betaling er gået igennem. DMK yder tilskud til sporvedligeholdelse på 30 kr. af dit årlige kontingent. Dit kontingent fornyes automatisk en gang om året.\nVi modtager støtte baseret på aldersfordelingen blandt medlemmer. Derudover sender vi klubbens Nyhedsbrev til din personlige e-mail adresse. Du bliver derfor ved indmeldelse bedt om at oplyse for- og efternavn, fødselsdato og e-mailadresse.\nDet forventes, at du køber klubbens tøj, i det omfang du har behov for det. Og at du kører i klubtøj, når det er muligt til træning, hyggeture, etc. Deltager du i løb, skal du altid deltage i klubtøj, og det skal fremgå af din tilmelding til løbet, at du kører for DMK.\nHvis du har yderligere kommentarer eller spørgsmål vedrørende medlemskab, kan du altid kontakte en i bestyrelsen eller skrive til medlem@mtb.dk\nDu kan læse vores vedtægter her .\nVi glæder os til at byde dig velkommen i skoven og i klubben.


Omkostningsreduktion | Strategi | Deloitte\nHvordan gennemføres besparelser og nedskæringer, uden at der gøres skade på kerneforretningen?\nGod omkostningsreduktion sikrer en fornuftig balancegang mellem omkostningsbesparelser, quick-wins og de fremadrettede muligheder for organisationen. Læs mere\nSelvom den økonomiske krise i 2014 er på retur, arbejder mange virksomheder stadig på at reducere omkostningerne og forbedre driftsmodellen – en trend, vi også ser i den offentlige sektor. Fokus er dermed på at sikre en systematisk tilgang til, hvordan de mest optimale omkostningsbesparelser kan gennemføres, således at organisationen går ind i den sidste halvdel af 2010’erne med øget styrke og fokus.\nDeloitte har gennem mange år assisteret både virksomheder og offentlige organisationer med at gennemføre omfattende besparelsesprogrammer. Projekterne resulterer typisk i væsentlige besparelser, hvoraf hovedparten realiseres indenfor 6-12 måneder.\nSom ekstern rådgiver gør vi vores bedste for at sikre et objektivt og smertefrit forløb, der samtidig leverer den ønskede effekt.\nAnalysere besparelsespotentialet ved hjælp af værktøjer som benchmarking, aktivitetsanalyse, cost-to-serve-analyser, spend cube og større budgetanalyser.\nGennemføre planlagte besparelsesinitiativer baseret på vores erfaringer fra lignende organisationer.\nForetage justeringer til driftsmodellen.\nLevere quick-wins gennem eksempelvis genforhandling af forskellige kontrakter samt eliminering af aktiviteter, der genererer lav værdi.\nHåndtere den forventede organisatoriske modstand og forebygge kendte risici.\nFølge op på og dokumentere den opnåede besparelse.\nEtablere nye styringsprocesser, der effektivt sikrer, at omkostningerne ikke stiger igen.\nDorthe Harding Keilberg Partner\ndokeilberg@deloitte.dk +45 30 93 54 93 Dorthe Keilberg er partner i Deloitte Consulting, hvor hun primært betjener internationale private virksomheder indenfor industri, handel og service med hovedkvarter i Danmark. Dorthe er ansvarlig for... Mere\nTore Christian Jensen Partner\ntorejensen@deloitte.dk +45 22 20 28 30 As a part of the Strategy & Operations practice Tore has worked with analysis, development and implementation of operational strategies. Tore has deep experience with aligning business models to chang... Mere\nStrategier til omkostningsstyring


Konkurrence: Ligner du din hund - Hunden.dk\nKonkurrence: Ligner du din hund\n14-03-2018 15:00, af Bjarke Kirkegaard Nielsen\nMan siger, at hundeejere ligner deres hunde, eller er det omvendt. Hvordan er det blandt vores læsere og deres hunde\nVi har nok alle set billeder af folk, der ligner deres hunde, og man siger jo også, at ejer og hund kommer til at ligne hinanden med tiden. Men er det en skrøne, eller er det virkelighed?\nDet vil vi prøve at undersøge og sætter derfor denne lille sjove konkurrence i søen. Alt du skal gøre er, at lægge et billede op af og din hund i kommentarsporet på Facebook eller sende billedet til bkn@wiegaarden.dk. Så deltager du i konkurrencen om et eksemplar af Spanielbogen, som er en fremragende bog for alle hundeejere. Man behøver altså ikke eje en spaniel for at få glæde af bogen.\nLæs mere om Spanielbogen her\nLæs også: Se NM i dogdance live\nMandag den 19. marts klokken 12.00 samler vi billederne i et galleri, hvor man kan stemme på hvilket billede, der er det bedste.\nKom glad og deltag i denne sjove konkurrence\n11-12-2018 15:00, af Bjarke Kirkegaard Nielsen\nLad os så få gang i en lille konkurrence. I plejer at være gode til at vise jeres billeder til os\nAfstemning, hvilken ejer ligner sin hund\n19-03-2018 14:24, af Bjarke Kirkegaard Nielsen\nVi skal have afgjort vores lookalike konkurrence. Derfor kan man nu stemme på den kandidat, hvor man synes ligheden mellem hund og menneske er størst\nPernille ligner sin hund, når hun har tømmermænd\n21-03-2018 14:00, af Bjarke Kirkegaard Nielsen\nLæserne har talt, og vinderen er fundet. Vinderen af vores lille lookalike konkurrence blev Pernille Jelvard Hyldeqvist


Havaianas Klipklappere til børn str. 21-41 - Gratis fragt i DK\nHavaianas Klipklapper - Kids Flores - Macaron Pink 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Slim - Frozen - Ballet Rose 179,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Slim - Hello Kitty - Quiet Lilac 199,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Pokémon - White/Blue 199,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Star Wars - Black/White 229,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Slim Sparkle II - Nautical Blue 299,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Slim Glitter II - Ballet Rose/Golden Blu 299,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Marvel Classics - Beige 179,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Marvel Classics - Black/Grey 179,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Brasil Logo - Green 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Kids Minecraft - Olive 179,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Kids Fantasy - Navy Blue 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Baby Logomania - Black/Citrus Yellow 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Max Marvel - Navy Blue 179,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Minecraft - Blue 179,95 DKK\nHavaianas klipklapper - Pokémon - Orange Citrus 199,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Logomania 2 - Blue/Pink 199,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Slim Animals - Beige/Rose Gold/Dark Brow 279,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Baby Nasa - Blue Star 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Baby Marvel - Ice Grey 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Baby Disney Classics II - Green Garden 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Baby Disney Classics II - Pink 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Max Herois - Batman - Sort 179,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Slim Iridescent - Rosa Ballet 249,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Slim Organic - Golden 249,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Fortnite - Indigo Blue 229,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Star Wars - White/Green 229,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Fortnite - Green Dew 229,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Logomania - Mid Tech - Lemon Yellow 229,95 DKK\nHavaianas Badesandaler - Camouflage - Grøn 249,95 DKK\nHavaianas Badesandaler - Marvel - Hvid 249,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Baby Brasil - Cristal Rose 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Gurli Gris - Quiet Lilac 149,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Brasil - Hvid 229,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Slim Glitter - Candy Pink 229,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Top Logo - Sort 199,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - My Little Pony - Lemon Yellow 199,95 DKK\nHavaianas Klipklapper - Kids Top Pokemon - New Graphite 199,95 DKK Spar 79,98 DKK\nKlassiske klipklappere fra Havaianas til børn\nHavaianas klipklappere til børn er designet til at være ligesom børn er - spontane og sjove. De stopper aldrig med at løbe, lege og have det sjovt, og har derfor brug for sko som kan følge med, og også er behagelige og sikre at have på.\nHavaianas klipklappere til børn fås til børn i alle aldre, og er designet med fokus på børns komfort. Der er mange designs med flotte farver, prints, og kendte karakterer som børn elsker. Hvert design reflekterer forskellige børns personligheder, så man altid kan finde et par der passer helt perfekt til netop dit barn.\nDer er intet bedre end nogle sjove og seje sommer-klipklappere til børnenes eventyr, som også passer helt perfekt.\nHavaiana skabte og patenterede klipklappere i 1962, og ejes idag af det brasilianske produktionsfirma Alpargatas S.A. Robert Fraser var inspireret af japanske zori-sandaler, og var den første som masseproducerede klipklappere i gummi.\nPå grund af det simple look og den lave pris, blev klipklappere populære blandt fattige i Brasilien. I dag er Havaianas klipklappere de mest populære i verden, og der sælges hvert år 200 millioner par. Man kan ofte finde dem i surferbutikker.\nGratis fragt ved køb af Havaianas\nHer hos Kids-world.dk har du muligheden for at betale med børnepenge, samt få leveret ordren helt gratis, så længe at ordren skal leveres i Danmark. Du kan dermed kigge dig om efter nogle nye ting fra Havaianas, uden at bekymre dig om fragtpriserne.\nVi håber på, at du finder, lige præcist det du leder efter fra Havaianas her hos os - sortimentet er i hvert fald stort, og indeholder rigtig mange smarte klipklapper. Klik dig gerne rundt blandt de mange kategorier og lad dig blive inspireret.


http://www.vaekstvaerkeri.dk/event/produktblad by Stig Yding Sørensen - issuu\nSMV Netværk - Velfærdsteknologi.\nHvem er Center for Arbejdsliv:\nHar du og din virksomhed lyst til at samarbejde med Teknologisk Institut og få ny viden om salg og implementering af velfærdsteknologi og -service til social- og sundhedssektoren samt undervisningsområdet?\nSom uvildige proceskonsulenter arbejder vi inden for en række fagområder i feltet teknologi, organisering og kompetenceudvikling.\nCenter for Arbejdsliv inviterer dig til at deltage i velfærdsteknologisknetværk for små og mellemstore virksomheder (SMV). Netværket er etableret for at styrke den forretningsmæssige platform i forhold til salg og samarbejde med den offentlige sektor. Der tages udgangspunkt i salgs- og implementeringsprocesserne, samt koblingen til udviklingsprocessen. Der vil ikke være fokus på de teknologiske produkter, så konkurrenceproblematik mellem deltagere undgås. Center for Arbejdsliv tilbyder: o o o o o o\nNetværksmøder med videndeling. Indlæg på møderne fra f.eks. kunder, fonde, offentlige indkøbere, SKI m.m. Deltagelse i test og udviklingsprojekter med det offentlige. At hjælpe din virksomhed ud i EU PR og nyhedsformidling. 4 – 6 møder årligt\nTeknologi brugt specifik til social- og sundhedsområdet betegnes ”Velfærdsteknologi”. Velfærdsteknologi understøtter brugerne – borgere, medarbejdere og pårørende – i at styrke tryghed, trivsel og kvalitet i forhold til velfærdsydelsen og effektivitet. Velfærdsteknologi skaber mulighed for at imødekomme behovet for øget kvalitet på trods af stigende udfordringer i form af manglende ressourcer.\nTeknologisk Institut Center for Arbejdsliv Gregersensvej 2630 Taastrup www.teknologisk.dk\nTil danske teknologileverandører på Velfærdsteknologiområdet bistår vi med hjælp til projektansøgninger til offentlige puljemidler, som proceskonsulenter og projektledere i teknologiimplementeringsprojekter samt som evalueringseksperter mv. I forhold til offentlige arbejdspladser rådgiver vi med at implementere teknologi i social- og sundhedssektoren. Vi hjælper bl.a. med at afdække behov, udpege relevante teknologier, implementere teknologi samt evaluere effekten. Udover aktiviteter inden for velfærdsteknologi arbejder vi med andre arbejdslivsfagområder såsom arbejdsmiljø, organisationsudvikling, kompetenceudvikling og interaktiv læring.\nHar vi vakt din interesse? Så er du velkommen til at kontakte os og aftale et møde om mulighederne eller tilmelde dig netværket. Morten Kronholm SMV Netværkskoordinator Telefon: 72 20 28 49 E-mail: mkm@teknologisk.dk\nCases offentlig – privat samarbejde\nTalegenkendelse på plejecentre\nNødkald over Internet\nSosu -assistenter og hjælpere på to plejecentre afprøver et nyt talegenkendelsesprogram, når de dokumenterer oplysninger om de ældre borgere. I stedet for at skrive oplysningerne ind på computeren, indtaler de oplysningerne til et program, der laver de talte ord om til tekst.\nCenter for Arbejdsliv har i samarbejde med en kommune og et lille udviklingsfirma ansøgt midler hos Fornyelsesfonden til et projekt om ny teknologi til nødkald hos svage borgere i eget hjem.\nDet anslås, at omkring en tredjedel af de medarbejdere, der har dokumentationsopgaver, har problemer med at læse og skrive, og for de medarbejdere, er den daglige dokumentation en hård og ressourcekrævende opgave. Flere medarbejdere føler, at de ikke har tilstrækkelige forudsætninger til at løse den skriftlige del af deres arbejde, og det påvirker det psykiske arbejdsmiljø. Samtidig er kvalitetskravene til den sundhedsfaglige dokumentation stigende, både fagligt og i omfang. Som del af projektet udarbejdes der elæringsmoduler, der visuelt med lyd, billede og tekst fremmer den individuelle læring og organisatoriske videns opbygning lokalt og på tværs af arbejdspladserne. E-læringen kan efter projektets afslutning anvendes af kommunerne til at nå en målgruppe på cirka 11.000 medarbejdere i Københavns Kommune og Esbjerg alene.\nFirmaet har udviklet en ny unik løsning til at løse de teknologiske udfordringer som IP og mobil telefoni har givet hjemmeplejen i takt med at ældre fravælger deres traditionelle fastnet telefon. Projektet er afhængigt af støtte da virksomheden ikke har midler og kapacitet til alene at gennemføre et udrulningsprojekt af denne størrelse. Flere kommuner har vist interesse men eftersøger dokumentation og referencer. Projektet er et markedsmodnings - og udrulnings projekt. Center for Arbejdsliv hjælper i dette projekt firmaet med at få løsningen over ”Dødens gab” og ud på markedet.


> Ressource > Konverter > Hvordan man indkode H.264 filer med H.264-kodning\nH.264 er et af de mest udbredte video formater til komprimering, distribution og optagelse på nuværende tidspunkt. Og på grund af sin kapacitet med at levere high definition-video, kodning H.264 filer fra andre videoformater er blevet mere og mere populære. Der kan således gange du nødt til at indkode dine videoer til H.264 video format for anvendelser. For at gøre det, du skal bruge en professionel H.264-kodning til hjælp. Wondershare Video Converter ( Video Converter for Mac ) er sådan en stor en, som gør det muligt at indkode nogen populær video i høj kvalitet H.264 videoer til distribution eller deling nemmere.\nDenne app gør det meget hurtigt og let at indkode H.264 filer fra dine eventuelle andre video fil. De vigtigste skridt er helt tre simple klik. Derudover giver denne smart H.264 encoder dig mere fleksibilitet til at indstille encoding parametre som bithastighed, billedfrekvens og video opløsning osv. Hvis du har flere video filer til at indkode H.264 filer, kan du indkode dem i batch. Nedenfor er de trin for trin guide. Før du følger den, hente og installere den rigtige version af denne H.264-kodning software først.\n1 tilføje videoer til H264 encoder\nI øverste venstre hjørne af denne H.264-kodning app's nuværende grænseflade, direkte tryk på den knap til at gennemse din harddisk og indlæse disse mediefiler, du ønsker at indkode. Du kan også direkte træk & slip dine lokale video filer til denne H264 encoder venstre rude. Når det er gjort, alle videoer kan tilføjes, vist i figur.\n2 Vælg H264 som outputformat\nFor at vælge H264 som output-format, skal du først og fremmest åbne denne H.264-kodning output format vindue. Gå til panelet Output Format i højre side skal du klikke på dropdown listen, skal du navigere til "Format" > "Video" kategori i pop-up output format vindue, og derefter skal du bare trykke indstillingen "MP4 Video".\nNår det er gjort, skal du fortsætte med at slå indstillingen gear-lignende "Indstillinger" nederst i panelet Output-Format. Derefter i vinduet følgende indstilling Indstil H.264 som den video encoder. Hvis har brug for, du kan også angive andre nogle nødvendige kodning parametre, såsom video opløsning, video framerate, video & audio bitrate osv.\n3 Indkode H264 filer\nNår alt er afsluttet, bare Klik på "Konverter" i nederste højre hjørne af denne H264 encoder hovedinterfacet for at begynde kodning H264 filer fra næsten enhver af dine video filer. Denne app kan afslutte alle konvertering opgaver med superhøj hastighed og høj videokvalitet output.\nNår kodningsprocessen er gjort, bare gå til bunden af denne planer nuværende grænseflade og tryk på knappen "Åbn mappe" der til hurtigt for at finde output H264 filer. Bemærk, at disse filer med .mp4 forlængelse. Nu, drage fuld fordel af disse kodet H.264 filer.


29. mar 2019 102\nI Aarhus Kommune står man foran at skulle designe en by uden CO2-udledning i 2050. Vi skal tænke os om, siger chefkonsulent.\nAnalyse: Er det ambitiøst at reducere med 6 mio. ton CO2 over ti år?\nDet spørgsmål kan man altid diskutere. Men nu er der i hvert fald enighed mellem regeringen og det kritiske klimaråd om, at de 6 millioner er tallet.


Superfoods - Sundhedsbanditten\nSuperfoods.. Hvad er det? Vi hører det hele tiden, men hvad er det for nogle fødevarer og hvorfor er de “super”? Ud fra min research på internettet, så er jeg kommet frem til, at “superfoods” mest af alt er en term inden for marketing, som bruges til at beskrive fødevarer, som skulle være gode for ens sundhed. Men faktisk er det fra 2007 blevet forbudt at markedsføre ens produkter som “superfoods” i EU, med mindre det er ledsaget af en specifik, medicinsk claim, der er baseret på troværdig, videnskabelig forskning. Det kræver altså en hel del før, at man kan kalde og markedsføre sine produkter som “superfoods”. Dog bliver “superfoods” flittigt brugt i diverse magasiner og hjemmesider, som især beskæftiger sig med sundhed, kvinder og mad. Jeg er i hvert fald selv faldet over adskillige artikler som omhandler emnet a la dem jeg fandt på google (se ovenfor). Jeg tænker, at I har oplevet det samme?\nForskni ng er meget omstændig, og det tager ofte meget lang tid at etablere de sammenhænge, som kan knytte én specifik fødevare til en given sundhedsfremmende effekt. Foruden tidsperspektivet, så koster forskning ufatteligt mange penge! Til det kommer hellere prioriteringen af forskningsmidler. For hvad er egentlig vigtigst? Selvfølgelig får alle forskningsområder inden for ernæring penge, men det kan være nemmere at få sponsorater/midler til bekæmpelse af overvægt, hjertekarsygdomme og diabetes. Det er store folkesygdomme, som koster rigtig mange penge for samfundet og har store psykiske og fysiske konsekvenser for det enkelte menneske.\nNogle superfoods har været kendt gennem mange, mange år, fx specifikke grøntsager og mejeriprodukter. Men enhver der følger lidt med i sundheds-debatten ved, at der hele tiden dukker nye fødevarer op, som bliver “hypet” i medierne, og pludselig er de helt almindelige og man tror, at de altid har været der, tænk fx på tang, chiafrø, gojibær, skyr, ingefær osv. Jeg kan i hvert fald ikke huske særlig mange af dem fra min barndom, men nu alle disse herlige fødevarer en naturlig del af mit basislager. De smager selvfølgelig virkelig godt, men hvad er det nu lige, at de gør ved kroppen? For grunden til at de er blevet så populære og eksponerede er vel i bund og grund fordi, at producenter og nogle sundhedspersoner påstår, at indtag af disse fødevarer er forbundet med sundhedsmæssige fordele.\nVe l vidende at der mangler meget forskning på området, så har jeg valgt at sætte fokus på de såkaldte superfoods de kommende måneder. Jeg kan selvfølgelig ikke skaffe forskning, der kan be- eller afkræfte de påståede sundhedsmæssige effekter ved fødevarerne! Derimod vil jeg give et indblik i baggrunden og bevæggrundene for, hvorfor at man tror/påstår, at netop disse fødevarer er særligt gode for ens sundhed. Selvfølgelig vil jeg også præsentere den forskning, der er gennemført på nuværende tidspunkt.\nDet er dog vigtigt at huske på, at man ikke udelukkende kan leve af spise “superfoods”. Man kan heller ikke leve af fastfood, tomme kalorier og sodavand og blot “pimpe” kosten med “superfoods”. De skal indtages som en del af en sund og varieret kost, der lever op til anbefalingerne!\nIndtil videre kan jeg løfte sløret for følgende fødevarer, som vil komme under luppen her på Sundhedbanditten:\nKrydderier som fx basilikum og oregano\nJeg håber, at I har lyst til at læse med? Jeg synes nemlig selv, at det er super spændende at vide “hvorfor”, i stedet for blot at få at vide “spis dét, dét og dét – så bliver du sund”!. Jeg tror nemlig på, at læring og viden gør mennesker mere motiverede, især når man skal få voksne mennesker til at ændre vaner. Sig endelig til, hvis du har forslag til andre fødevare, som jeg også skal kigge på..\n← Triatlon #1 Superfood: Ingefær →\n2 kommentarer: til “Superfoods”\nWoW lyder spændende – glæder mig til at læse mere\nTak for din feedback søde Kirsten.. Jeg er glad for at du følger med Kram AD