Anatid Fysiologi 2\nSydnordisk Akademi for Donaldisme - Institut for Donaldistisk Biologi - Afdelingen for Andelogi\nAnatid fysiologi - Kursusgang 2\nStudier af det anatide hoved og dets eventuelle indhold\naf lektor dr.don. J. GrandjeAnd (2004, 2. udgave 2006)\nOversigt over forelæsningens afsnit med links til samme:\nI denne anden forelæsning om anatid fysiologi skal vi se nærmere på ændernes hoved. Som det sikkert er de fleste af akademisterne bekendt, tumlede allerede den første generation af norske donaldister med studiet af det anatide hoved. Størst berømmelse opnåede dr. Jon Gisles rostrilongitudekvotient (RLK), en kvantitativ metode til beregning af forholdet imellem næblængde og hovedhøjde. Dette vigtige forskningsparameter vil jeg vende tilbage til i næste forelæsning. Beslægtet med RLK var den geometriske størrelse CAK (cervicialtitudekvotienten, af lat.: cervix (“hals”) og altitudo (“højde”)), der opdagedes af en anden af de førende tidlige norske donaldister, Jan Bjurgren. CAK udtrykker størrelsesforholdet imellem andens hals (målt fra kravens øverste kant til næbbet) og hovedhøjden (målt fra dér hvor halsen begynder at udvide sig til toppen af hovedet). Undersøgelser viste, at Anders Ands CAK er langt højere i den såkaldte “urdonaldisme” (hvilket vil sige Barks-beretninger udgivet i Norge i perioden 1948-1952) end på noget andet tidspunkt i donaldismen; ca. 0,50-0,60 mod f.eks. 0,25-0,40 i den senere “klassiske donaldisme”. »Bjurgren mener at den høye CAK i urdonaldismen understreker Donalds nysgjerrighet: han strekker hals. Den gir likeledes et vist inntrykk av arroganse, også en påfallende egenskap hos den urdonaldistiske Donald.«\n“Urdonaldistiske” eksempler på høj cervicialtitudekvotient hos Anders.\nBjurgrens opdagelse er senere blevet bekræftet af adskillige undersøgelser fra min egen “hjemmebane”, Center for Klassisk Donaldisme, hvor CAK-målingerne faktisk ligger helt oppe omkring 1,0 og endnu højere i den ældste taliaferrisme og gottfredsonismen. Den adfærdsmæssige sammenhæng påpeget af Bjurgren mellem CAK og andens temperament kan også kun bekræftes.\nPræ-barksistiske eksempler på ekstremt høje CAK-værdier hos Anders And.\nEn anden videnskabelig donaldistisk metode, der tager udgangspunkt i den relative hovedstørrelse, blev for nyligt lanceret af Biologiinstituttets egen tysktalende huslæge og ekspert i kraniometri, dr. Kopfschmerz, der på Det 2. Bjørnologiske Symposium (afholdt sommeren 2003) indviede de bjørnologiske forskere i en meget interessant donaldistisk-fysiologisk størrelse, nemlig den Kraniometrische Kopfmasse-Kvotient (for nemheds skyld også kaldt “KKK”). Ifølge dr. Kopfschmerz synes den anatomiske størrelsesrelation imellem de donaldistiske figurers hoveder og resten af deres kroppe at have afgørende betydning for deres adfærd.\nModel til udregning af dr. Kopfschmerz’ såkaldte Kraniometrische Kopfmasse-Kvotient (A x C / ((A+B) x (C+D))), her med Bror Bjørn som testperson.\nHoved(undskyld!)emnet for den bjørnologiske forskning, Gårdmand/Bror Bjørn, har således ifølge ducktoren det nok mindste hoved i donaldismen i forhold til kropsstørrelsen, hvilket kommer til udtryk med en KKK på blot 7,3% (for principperne bag udregningen henvises til ovenstående figur). Dette må selvsagt også sige noget om hans (altså Bjørns) potentielle hjernestørrelse. Og heri fandt dr. Kopfschmerz en - efter egen vurdering uhyre sandsynlig - forklaring på Bjørns mulige skizofreni og dermed tillige en forklaring på hans (stadig Bjørns) tilsyneladende noget skiftende adfærd. Den umage størrelsesrelation imellem hovedet og kroppen bliver ifølge ducktoren især vigtig, når kroppen ikke modtager sin normale mængde energi. Det kræver selvsagt megen energi at drive en stor bjørnekrop, og i perioder med lav energitilførsel bliver der derfor både absolut og relativt mindst energi til overs til hovedet og dermed hjernens drift. Når hjernen føler, at den ikke får energi (herunder blod, ilt, osv.) nok, kan den enten vælge at kæmpe eller lade stå til. Bjørns hjerne vælger det første. Vores personlighed er populært sagt resultatet af en bestemt struktur i hjernen, men når hjernen oplever, at denne struktur ikke kan sikre dens overlevelse, kan den så at sige blande kortene og fordele dem igen, ved at danne en ny og stærkere struktur. Det var dr. Kopfschmerz’ tese, at Bjørns hjerne derfor skaber en anden personlighed til ham, når den føler sig trængt, en mere egoistisk, brutal og doven personlighed, som dels vil kunne formodes at skaffe mere næring til systemet, dels sørge for, at kroppens energibehov holdes nede, ved at være så inaktiv så muligt. Det er ifølge ducktoren denne personlighed, vi kender som “den onde og dovne Bjørn”.\nNu er bjørnologiens mysterier selvsagt ikke det væsentlige i en forelæsning om anatid fysiologi, men dr. Kopfschmerz’ KKK-metode er ingenlunde specielt forbeholdt bjørne. Som nævnt kunne Bjørns KKK beregnes til 7,3%, mens eksempelvis Anders And til sammenligning af ducktoren har fået målt en KKK på 14,7% - altså omkring det dobbelte. Den næstlaveste KKK, som den kraniometriske doktor har fundet i donaldismen, er på 10,0% - og den er meget betegnende fundet hos Fætter Guf, der som bekendt også er meget optaget af at spise så meget og arbejde så lidt som muligt.\nHvis Anders And har en høj KKK sammenlignet med Fætter Guf og Gårdmand Bjørn, så er den til gengæld for intet at regne ved en sammenligning med hans nevøer. For såvel Rip, Rap og Rup har jeg op til dagens forelæsning kunnet måle en ’kraniometrisk hovedmassekvotient’ i størrelsesordenen 35-40%! Hvis dr. Kopfschmerz’ teser er korrekte, har vi altså heri en væsentlig forklaring på, at unge ænder synes betydeligt mere energiske end voksne ænder. Hvorvidt man ligefrem kan drage paralleller til menneskeverdenen, skal jeg her lade være usagt.\nI den ældre klassiske donaldisme er Rip, Rap og Rup ikke blot generelt klogere end deres onkel, de har ofte også fysisk større hoveder. Her er valgt et illustrativt eksempel, hvor vinkelen burde sikre, at der ikke kan være tale om tredimensionalt synsbedrag.\nRip, Rap og Rups hoveder er imidlertid ikke blot relativt store i forhold til deres kroppe sammenlignet med deres Onkel Anders. Især i den ældre klassiske donaldisme er nevøernes hoveder også i absolut henseende ofte større end onkelens! Spørgsmålet er, om dette i virkeligheden ganske opsigtsvækkende forhold skal betragtes som et individuelt og isoleret fænomen udelukkende gældende for Anders og hans nevøer (og dermed indikere en vel ikke helt usandsynlig intelligensforskel) eller om der er tale om et generelt gældende forhold i den anatide fysiologi; at donaldismens ællinger har større hoveder end de voksne og at det anatide hoved på et tidspunkt i andens udviklingsproces rent faktisk begynder at skrumpe? Desværre har spørgsmålet mig bekendt aldrig været behørigt undersøgt af donaldistiske forskere, og jeg skal derfor ikke undlade at benytte denne lejlighed til at opfordre en eller flere friske akademister til at kaste sig over sagen.\nJeg har selv haft lidt forskningsmæssig berøring med det anatide hoveds størrelsesmæssige udvikling under udfærdigelsen af min donaldistiske ducktordisputats (GrandjeAnd 2003) om anatid oftalmologi, altså læren om de donaldistiske ænders øjenudvikling fra ælling til voksen - som jeg vel i al beskedenhed også bør nævne i denne gennemgang af donaldistiske hovedstudier (hvor jeg gerne vil understrege, at jeg med “hoved” her alene tænker på den anatomiske anvendelse af termen). Med udgangspunkt i det empiriske kildemateriale opstillede jeg en ny donaldistisk andeøjenmodel, der i modsætning til den hidtidige forskning opererer med hele fire udviklingstrin. Hvis man tør tro Marco Rotas sensationelle gengivelse af selve klækningstidspunktet for Anders And (se evt. forrige lektion om Anden og ægget), kan det konstateres, at den donaldistiske ælling fra begyndelsen har ganske små ovale øjne. Senere, når ællingen er kommet i hvad der svarer til børnehavealderen, er øjnene blevet store og står i kontakt med næbbet. Herefter sker der en udvikling tilbage imod de små øjne, som vi normalt kender hos de donaldistiske ællinger på Rip, Rap og Rups alderstrin.\nDen donaldistiske-anatide-oftalmologiske udviklingsproces trin 1-3. Længst til venstre trin 1, tidlig ovaløjet fase, hvor man bemærker, at øjnene er skråtstillede med mindst afstand foroven. I midten til venstre trin 2, infantil storøjet fase, hvor de ligestillede øjne med fuld næbkontakt nok er store, men ikke helt så store som i trin 4. I midten til højre overgangsfase mellem trin 2 og trin 3, begyndende sen ovaløjet fase, hvor øjnene efter at have stået lige ofte begynder at indtage modsatrettet skråtstilling. Længst til højre trin 3, sen ovaløjet fase, hvor øjnene ofte er skråtstillede med mindst afstand forneden.\nNår anden er ved at blive voksen, sker der endnu en udvidelse af øjenstørrelsen, der til sidst ender ud i de kendte voksne andeøjne med næbkontakt.\nDen donaldistiske-anatide-oftalmologiske udviklingsproces trin 3-4. Længst til venstre (meget) sen ovaløjet fase. I midten til venstre overgangsfase mellem trin 3 og trin 4, begyndende adult storøjet fase, hvor øjnene atter retstilles og søger nedefter mod næbbet. I midten til højre tidligt trin 4, tidlig adult storøjet fase, hvor øjnene netop har opnået fuld næbkontakt. Længst til højre fuldt udviklet trin 4, adult storøjet fase.\nÅrsagen til den tilsyneladende dobbelte øjenudvidelse skyldes ifølge min overbevisning, at øjne og hoved ikke vokser med samme hastighed. Når anden kommer ud af ægget, er hovedet mere udviklet end øjnene, som den jo ret beset heller ikke har haft megen gavn af inde i ægget. Faktisk kan det ifølge det rotaistiske kildebelæg se ud til, at klækningen netop udløses af en overudviklet hoved- og fodstørrelse. Ude i den store lyse verden begynder øjnene til gengæld at udvikle sig hastigt, hvilket bl.a. medfører, at de vokser langt hurtigere end resten af hovedet. Dette giver sig udslag i de unge ællingers adfærd, idet ællingerne på dette tidspunkt ikke er videre intelligente, har svært ved at styre deres bevægelser og er ganske farlige for deres omgivelser, hvilket både Rip, Rap og Rups fader og onkel som bekendt må sande. Efterhånden vokser hjernen og dermed hovedet igen hurtigere end øjnene, hvorved ællingerne bliver mere rolige og intelligente, og de kan nu sendes på skolebænken. Det sidste udviklingstrin imod voksenøjne skyldes, at hjernens og hovedstørrelsens udvikling hos ænder stopper før øjnenes - først når øjnene når næbkanten, sættes også denne proces i stå. Hos halvænder med gåsegener i sig fortsætter kropsudviklingen derimod lige så længe som øjnene udvikler sig, hvilket både forklarer, hvorfor halvænder er større end “renracede” ænder og hvorfor de bevarer de ovale højtsiddende øjne.\nÆren for opdagelsen af bl.a. den oftalmologiske forskel på donaldistiske ænder og halvænder tilfalder den tyske forsker Wolfgang Flösner (1977), der gjorde op med den hidtidige formodning om, at Fætter Højben var en rigtig and. En række forskellige forhold havde gjort Flössner opmærksom på den distinkte anatomiske forskel imellem Højben og de egentlige ænder. Af de væsentligste skal her nævnes Højbens generelle kropsstørrelse, der i den klassiske donaldisme altid er en del større end de øvrige voksne ænders. Dertil kommer den manglende fortykning hos Højben på overnæbbets yderkant (på tysk kaldt en “Schnabelwulst”), der ellers kan observeres hos alle ænderne. Endelig var der den iøjnefaldende (!) forskel på øjenformen; ændernes øjne er betydeligt større end Højbens og går helt ned til næbbet, mens Højbens øjne er ovale og sidder et stykke over næbbet.\nSammenligning af øjen- og næbform på donaldistiske gæs og ænder - med bastarden Højben pædagogisk placeret i midten. Gæs har små højtsiddende øjne og et kort næb uden schnabelwulst. (Voksne) ænder har store øjne med næbkontakt og et langt næb med schnabelwulst. Halvænder (eller halvgæs, om man vil) har små højtsiddende øjne og langt næb uden schnabelwulst. Ganz einfach - jf. Flössner...\nNu kunne alle disse særheder ved Fætter Højben jo tænkes at have sin logiske forklaring i, at han blot er en anatid mutant. Hans helt ekstreme held kunne jo ligeledes pege i den retning, men nærmere studier overbeviste Flössner om, at Højben på ingen måde var et evolutionært trin på vej imod en ny donaldistisk art, men derimod en blanding af to gammelkendte anatide arter i det donaldistiske univers: Anden og gåsen! Alle de særlige anatomiske træk, der adskiller Højben fra ænderne, kan således genfindes i mere udpræget form hos de donaldistiske gæs; dette gælder såvel kropsstørrelsen, næbformen, den manglende Schnabelwulst og de små højtsiddende ovale øjne.\nMens Wolfgang Flössners opdagelse høstede stor anerkendelse blandt donaldistiske forskere, vakte det forståelig forargelse og opstandelse, da en kvindelig tysk donaldist med det noget tvivlsomme navn Debila Dünnebier (1977) kort efter brugte - eller misbrugte - den del af Flössners opdagelse, der gjaldt de oftalmologiske forhold. Eftersom også Rip, Rap og Rup har små ovale og højtsiddende øjne uden næbkontakt, var det ifølge Dünnebier mere end sandsynligt, at også de var at betragte som anatide Mischlinger, altså en blanding af ænder og gæs. Fräulein Dünnebiers tese udløste en voldsom kritik, hvor bl.a. Herr Oberon Obergärig (1978) - med rette - gjorde gældende, at alle donaldistiske ællinger tilsyneladende har samme øjenform som Rip, Rap og Rup, hvilket derfor snarere skyldes, at øjnene simpelthen ikke er færdigudviklede på dette tidlige alderstrin.\nI fjor blev debatten genoptaget af hr. Mats Gullikstad (2003), der foreslog, at man i stedet for at se bl.a. Kylle, Pylle og Rylles øjenform som bevis for, at små ovale højtsiddende øjne er normalen for “helænder” i barndommen, kunne man jo lige så godt tolke det som en indikation på, at også Andersines niecer er en blanding af ænder og gæs! I begge tilfælde måtte det ifølge nordmanden være faderen, der er gåsen (eller rettere gasen, som kollegaerne på instituttets zoologiske afdeling har påpeget), og her blev hans teori for alvor opsigtsvækkende: »Det har jo vært diskusjoner på Donaldistisk Forum om Dellas tenåringsgraviditet. Det kan jo tenkes at da Della var 14-16 år, så kom en omreisende gås til Andeby. Denne gåsen kan ha satt barn på Della, og nesten samtidig også satt barn på Dollys (= Andersines) søster xxxx, som er moren til Hetti, Netti og Letti (= Kylle, Pylle og Rylle). Hvis dette er tilfelle, vil det si at Hetti, Netti, Letti, Ole, Dole og Doffen (= Rip, Rap og Rup) har samme far, nemlig en gås! Og hva om denne gåsen skulle vise seg å være Guffen (= Fætter Guf)?!«\nNår også Andersines niecer har små højtsiddende øjne, skyldes det så, at dette simpelthen er det normale for ællinger - eller har hendes søster plejet upassende omgang med en gase? Og var dette i givet fald Fætter Guf?\nHele spørgsmålet blev ifølge hr. Gullikstad yderligere kompliceret ved inddragelse af den yngre donaldisme i form af serien Lille Anders (no.: Rakker-Duck), hvor Anders skulle have omtrent samme alder som nevøerne, og alligevel her har “voksenøjne”. »Varierer dette fra and til and? Eller var det en genfeil som førte til Donalds voksne utseende allerede i barndommen?«, spurgte Mats og konkluderede, at hvis virkelig den anatide øjenform ændrer sig op gennem andens unge år, »..så ville det vært gøy å visst hvordan overgangen fra barneøyne til voksenøyne ser ut... Det har vi aldri sett, og grunnen er kanskje, at onklene elle tantene låser dem inne til hele styggedommen er overstått, fordi det hele er for tragisk å se på.«\nMed min disputats mener jeg således både endeligt at kunne afvise disse med mellemrum fremlagte påstande om, at Rip, Rap og Rup skulle være en blanding af ænder og gæs, samt at efterkomme det af hr. Mats Gullikstad fremsatte ønske om, at påvise udviklingsforløbet. At højtsiddende ovale øjne uden næbkontakt er helt normalt for donaldistiske ællinger ved klækningen og senere i barndommen kan i øvrigt dokumenteres med barndomsbilleder af bl.a. Onkel Joakim og Anders And.\nOgså Joakim von And og Anders And - der normalt opfattes som "renracede helænder" - havde som små samme højtsiddende, ovale øjenform som Rip, Rap og Rup m.fl., hvis man skal tro Barks og Don Rosa. Og det skal man vel?\nJeg vil dog gerne understrege, at dette ikke er ensbetydende med, at der ikke kan forekomme afvigelser i det normale udviklingsforløb, og at f.eks. voksne renracede ænder kan ende ud med “ællingeøjne” eller “gåseøjne”. Andet ville jo simpelthen stride imod Darwins lære om arternes udvikling. Som mulige eksempler på sådanne mutationer kan fremdrages to ænder fra hver sin ende af intelligensskalaen: Raptus von And og Fætter Vims.\nEksempler på potentielle oftalmologiske mutationer i Familien And.\nMuligheden for, at Fætter Vims og Raptus von And ligesom Fætter Højben er Mischlinger, foreligger selvsagt, men i begge tilfælde finder jeg det mere sandsynligt, at der er tale om mutanter - vel og mærke mutanter af højst forskellig karakter. Raptus skulle således være et eksempel på en vellykket mutation, således at hans hjerne og hovedskal er fortsat med at vokse længere end det normalt ses hos donaldistiske ænder, hvilket har resulteret i hans særligt høje intelligens. Når derimod Vims’ øjne ikke når helt ned til næbbet, må det med hans udseende og adfærd i øvrigt in mente snarere kunne betegnes som en uheldig mutation - alternativt kan man forestille sig, at hans naturlige udvikling er blevet skadet pga. en ulykke, f.eks. i form af en DDT-påvirkning af hans barndoms andeæg eller et hårdt slag i hovedet efter klækningen. Jeg vil foreløbig stille mig åben overfor alle tre forklaringsmuligheder.\nDen donaldistisk-anatide oftalmologi har imidlertid optaget forskningen på en helt anden front også. I en yderst interessant afhandling fra 1990 fremlagde tyskeren Hartmut Hänsel således opsigtsvækkende eksempler på, hvordan øjnene bruges i Stella anatium. Som påpeget af Herr Hänsel, har ænderne forholdsvis store øjne. Løseligt anslået vurderede han, at øjnene dækker omkring 2/3 af f.eks. Anders Ands ansigtsflade. Øjnene er naturligvis vigtige for ændernes visuelle orienteringsevne, men dertil har de en særdeles interessant funktion: »Die Augen sind auch das Organ, mit dem ein Entenhausener durch das Mittel der Hypnose seine Mitmenschen dominieren kann.« Grundlæggende synes enhver borger i Andeby således fysisk-biologisk-mentalt i stand til at kunne hypnotisere sine medborgere, selvom professionelle udøvere selvsagt mestrer kunsten bedst.\nEnhver velassorteret boghandel i Andeby kan imidlertid tilbyde lærebøger i teknikken for lægfolk, omend ikke hele udvalget er lige letlæst for alle målgrupper.\nErfaringer har da også vist, at der er forskelle i Andebyborgernes evne til at hypnotisere andre, og i deres egen modtagelighed for hypnose, men i bund og grund må samtlige borgere gå rundt med en forventning om, fra tid til anden at blive underlagt en fremmeds vilje gennem øjenkontakt. Dertil er der gennem tiden udviklet en række tekniske hjælpemidler med en tilsvarende hypnotiserende effekt (dog ikke lige effektfuld på alle).\nHartmut Hänsel var tydeligvis mere adfærdsforsker end fysiologisk biolog. Han forsøgte således ikke at forklare, hvorfor f.eks. ænderne er så modtagelige for hypnose, men netop den af ham selv indledningsvist påviste store øjenflade sammenlignet med den samlede potentielle hjernestørrelse kan ifølge mere metrisk indstillede hovedforskere være en oplagt forklaring på, hvorfor den anatide hjerne er særlig følsom overfor påvirkninger via synet.\nSelvom Anders And har læst en tyk bog om hypnose og derfor - som altid - regner sig selv for ekspert på området, viser selv en utrænet vildhest sig i stand til at overgå ham i hypnotisk kraft. Hvilket altså meget vel kan hænge sammen med den markante forskel på relationen imellem kranie- og øjenfladestørrelse hos anden og hesten.\nDen udbredte hypnoseaktivitet har - overraskende nok - endnu ikke dannet præcedens som oplagt, permanent undskyldning for sagsøgte ved Andebys kriminal- og civilretslige domstole. Til gengæld har byens social- og undervisningssektor taget teknikken til sig som et billigt og effektivt middel imod problembørn.\nI det hele taget synes hypnose ifølge Hänsel at have fået afgørende betydning for donaldistisk kultur og adfærd, der på flere måder afviger fra den i vor verden kendte. Den konstante frygt for at blive hypnotiseret kommer bl.a. til udtryk i visse forholdsregler, som Andebyborgerne tager, når de kommer tæt på andre: De lukker øjnene! Akkurat som man i den menneskelige verden siden gammel tid har givet hinanden højre hånd (sværdhånden) som velkomsthilsen for at vise sine gode og fredelige hensigter, således har den donaldistiske befolkning udbygget denne gestus med at lukke øjnene, hvorved man signalerer, at man ikke er ude på at hypnotisere modparten. Samtidig undgår man - meget snedigt - også selv at blive hypnotiseret. Især for politisk indflydelsesrige personer har de lukkede øjne afgørende symbolværdi, når de (altså personerne) optræder foran folkemasser eller andre magthavere, idet man hermed viser, at man er til at stole på. Faktisk synes det ligefrem at have udviklet sig til et statusmiddel at lukke øjnene, hvilket giver et vist præg af overlegenhed.\nPå samme vis er det en ufravigelig donaldistisk skik, at man ved modtagelse af hædersbevisninger ærbødigt lukker øjnene, hvilket formentlig signalerer, at man har opnået hæderen uden brug af hypnotiske tricks. Samme symbolværdi kommer til udtryk ved afbildning af berømte personer i form af statuer.\nEn særlig dimension af den donaldistiske hypnoseteknik har en erotisk karakter - og besiddes tilsyneladende kun af kvinder. Mange donaldistiske kvinder er således i stand til med et koncentreret blik at gøre deres mandlige offer fuldkommen erotisk konfus og ude af stand til at tænke logisk eller handle rationelt i op til flere minutter (suppleres blikket med et kindkys kan virkningen forlænges til adskillige timer). Det er meget interessant, at dette blik altid afsendes med (mindst) halvt lukkede øjne under tunge, mørktfarvede øjenlåg med lange øjenvipper. Den feminine øjenteknik synes at have en dobbelt virkning. Dels øges den hypnotiske kraft ved at øjnene knibes sammen og blikket dermed bliver skarpere, hvortil de mørke (ofte grønne) øjenlåg og lange øjenvipper tydeligvis har en kraftigt forstærkende hypnosevirkning.\nMen selv uden hypnose har denne øjenanvendelse en markant tiltrækkende virkning på mandlige væsener. Ifølge Hänsel kunne forklaringen være, at mændene (temmeligt naivt) mente sig mere sikre over for kvinder med halvt lukkede øjne, idet hypnosetruslen da skulle være begrænset. Som ovenfor beskrevet synes virkningen at være stik omvendt, så enten er Andebys mænd meget dumme (en absolut tænkbar forklaring) eller også har de bevidst eller ubevidst slet ikke så meget imod tanken om, at blive hypnotiseret, tryllebundet og forført af de donaldistiske kvinder. Til Herr Hänsels ære bør det dog anføres, at sidstnævnte tese alene skal tilskreves forelæserens egne overvejelser desangående.\nMens de anatide øjne således har fået en del forskningsmæssig opmærksomhed gennem tiden, er det anatide øre en betydelig mere forfordelt legemsdel i donaldismen. Dette hænger formentlig nært sammen med, at man normalt ikke kan se det, hvilket jo selvsagt lægger en vis dæmper på forskningsmulighederne i det donaldistiske miljø, hvor vi jo i sjælden grad er afhængige af visuelle afbildninger. Nogle af jer kunne måske ligefrem fristes til at spørge, om ænderne overhovedet HAR ører, hvilket jeg i så fald straks kan besvare med et sikkert ja!\nEt oplagt argument for denne skråsikre påstand er, at ænderne jo er i stand til at høre, hvilket rent fysiologisk ville være meget svært at forklare, hvis ikke de var i besiddelse af ører. I en diskussion derom for nylig med min ærede kollega professor Jakobsen gjorde han mig ganske vist opmærksom på den teoretiske mulighed, at ænderne ret beset ikke behøver at kunne høre, eftersom de jo bare kan læse hinandens talebobler og de bobelløse “lydord” som BONK!, KRASJ! og BANG! ved mere dramatiske hændelser - men til professorens forsvar skal det siges, at han ved tesens fremsættelse hverken var ved sin første eller anden fadøl.\nAt selv (normalt) seriøse forskere kan komme i tvivl om eksistensen af det anatide øre er dog ikke urimeligt, eftersom der faktisk kan findes eksempler på, at ænderne ikke altid selv synes overbeviste derom. I den efterhånden nyklassiske donrosistiske (som rektor har bedt mig fremover kalde “rosaistiske”) beretning om Anders Ands blik for detaljer, kan Onkel Joakim således tilsyneladende hverken se myggestikket bag Rups øre - eller øret foran Rups myggestik.\nMen som sagt: Naturligvis har de donaldistiske ænder ører. Når det kommer til stykket, findes der trods alt adskillige utvetydige beviser derpå, hvoraf jeg her blot skal fremlægge nedenstående fra den mere sjældne skuffe, hvor man rent faktisk ser, hvor ørehullet sidder placeret på andehovedet.\nTilsyneladende har det anatide øre endda en interessant sikkerhedsfunktion, således at kroppen ved en akut overdosis af eksempelvis vand, ansjoser eller morgenmadsproduktet Havre-Knas™ kan benytte ørehullet som udstødningsventil, og det endda med en ganske imponerende trykkraft. Trods undertegnedes ihærdige forsøg på at eftergøre de unge ænder dette fysiologiske kunststykke, forårsagede en overdreven indtagelse af flere portioner Guldkorn™ på relativ kort tid kun en udtalt kvalme og en konstatering af, at den menneskelige krop i sådanne situationer foretrækker andre udstødningskanaler end ørerne.\nMangelen på ydre ører har stor betydning for den anatide brillebrug. Brillebærende akademister vil således kunne nikke genkendende til, at deres brug af dette geniale synsfremmende hjælpemiddel ville være anderledes besværligt i dagligdagen, hvis hovedet ikke var udstyret med et par særdeles velegnede støttegivende udhæng i form af vore ører. Denne mulighed har ænderne ikke. Det betyder, at optikerne i Andeby har specialiseret sig i den stilkløse brille, altså de to små sammenknyttede brilleglas, som man sætter yderst på næbbet. Kunsten er imidlertid, at få en sådan brilleform til at sidde bare nogenlunde fast. Her er det selvsagt nemmest, hvis man som Georg Gearløs har et relativt smalt og krumt næb, hvor brillen ligesom på en næse kan sættes på som en klemme.\nPå det flade og brede andenæb er dette imidlertid ikke let, men f.eks. Onkel Joakim har efter mange års øvelse lært sig kunsten at fastgøre brillen bag næbfortykningen (den tyske Schnabelwulst).\nSom ung og uøvet brillebærer søgte Joakim fortsat at bruge den traditionelle brilleform med stivere, hvilket formentlig er årsagen til, at han i så tidlig en alder tillagde sig bakkenbarter, og endnu ved hans introduktion i 1947 foretrak den gamle model.\nSå er det langt lettere for de anatide kvinder at løse brilleproblemet. Den fransktalende donna med kraftig italiensk (eller måske rettere siciliansk!) accent på billedet lidt ovenfor kan således uden problemer få de store solbriller til at sidde fast ved blot at stikke stilkene godt ind i det lange tykke hår (den donaldistiske andearts enestående evne til at gro hår vil blive behandlet ved en senere forelæsning). Selvom Bedstemor Ands hårpragt er knap så løssluppen, så kan også hendes etageopdelte kransekagefrisure benyttes som udmærket fastgøringsaggregat for briller.\nDet kan i øvrigt nævnes, at det med de manglende ydre ører synes at være et temmelig følsomt spørgsmål for især unge ænder. Således finder Rup det aldeles ikke morsomt, da en kvindelig medstuderende gør sig lystig på den øreløse ællings bekostning.\nMens manglende evne til at gro hovedhår kan være én af flere årsager til, at man meget sjældent ser ænder i vores verden bære briller, så findes der måske en endnu mere interessant forskel på de to andearters hovedtræk: Det donaldistiske andehoved besidder morfotalitet - altså evnen til at ændre form af egen vilje i en presset situation!\nDen anatide morfotalitet har været oppe til debat ved flere lejligheder i den tyske donaldismeforskning, hvilket jeg vil komme meget mere ind på ved en senere forelæsning helliget dette fascinerende emne alene. Præcis hvordan ænderne er i stand til at ændre deres ydre fysiologiske form er endnu en gåde for videnskaben, men faktum er altså, at de kan. Sjældent særlig længe og som regel kun under stærkt fysisk eller psykisk pres, men denne enestående egenskab er uden tvivl en meget vigtig grund til, at ænderne gennem tiden er sluppet levende fra de mest halsbrækkende oplevelser.\nIkke alene kan den anatide hovedskal bøje af ved mødet med ydre og mere massive objekter, hvorved den på genial vis undgår at gå i stykker (blod er således et ekstremt sjældent syn i donaldismen), men det mest forbløffende er næsten, at den få sekunder efter er tilbage i sin oprindelige form uden nævneværdige tegn på belastning. Ved virkelige hårde slag kan der dog fremkomme en mindre bule. Denne imponerende hovedrobusthed er imidlertid ikke alene forbeholdt donaldismens ænder. I den aveside artsgruppe praktiseres den måske i sin mest fuldkomne form, idet man i Familien Gearløs udnytter slægtens robuste hovedskal til at stå imod selvpåkaldte kraftpåvirkninger af endog særdeles voldsom karakter.\nFormålet med denne tilsyneladende noget selvdestruktive adfærd er alt andet end så idiotisk, som den umiddelbart kan forekomme, idet de kraftige slag på hovedskallen har en gavnlig effekt på Gearløs’ernes idéproces. Som det ved en tidligere lejlighed er blevet refereret af min ærede kollega, dr. Gjøgsig, har den tyske hjerneforsker Detlef Giesler (1990) foreslået, at man i Stella anatium således har opdaget en metode til kortvarigt at bringe sig selv op på et højere bevidsthedsplan - muligvis den meget omtalte sjette dimension med relation til hele kubikhektar-diskussionen.\nMetoden er dog - trods alt - ikke uden risici, og da de aveside væsener muligvis ikke besidder helt samme hovedmorfotalitet og -robusthed som deres anatide brødre, bør metoden anvendes med en vis beherskelse. I erkendelse heraf har Gearløs i nyere tid søgt at aflaste sin hovedskal ved at bruge den betydeligt mindre belastende tænkehat, men helt samme effekt synes denne “rugekasse” langt fra at have.\nForskerne er uenige om, hvorvidt metoden kun kan anvendes i Familien Gearløs, eller om også andre donaldistiske væsener oplever en positiv påvirkning af deres erkendelsesniveau, hvis de udsættes for en kraftig hjernerystelse. Der er ingen tvivl om, at sådanne tilfælde fra tid til anden forekommer. Som studieobjekt i denne henseende er Anders And yderst velvalgt, idet hans hoved ganske jævnligt påføres voldsomme slag. Kilderne rummer således talrige muligheder for at studere, hvorledes reaktionen efterfølgende er. Og i nogle tilfælde ser det vitterligt ud til, at Hr. Ands hjerne derved er nået op i hidtil ukendte høje omdrejningstal - som da han efter at have fået en glasbowle i skallen opfandt det sensationelle sprængstof andamit: angiveligt det mest eksplosive stof, der nogen sinde er udtænkt. Ifølge en sejlivet tradition bragte offentliggørelsen i 1944 af den kemiske formel på andamit faktisk Barks på den amerikanske militærefterretningstjenestes observationsliste (senest jf. GrandjeAnd 2006)!\nAnders er efter en kraftig hjernerystelse forvandlet til professor And: Den største kemiker i verden! Med den nyerhvervede overlegne indsigt følger dog tilsyneladende også en vis tendens til overdreven selvhøjtidelighed, samt et noget nedladende syn på ens mindre begunstigede omgivelser - en adfærd, der efter sigende genkendes hos flere af de højlærde forskere tilknyttet nærværende akademi. Jeg har ingen anelse om, hvem der hentydes til...\nDen videnskabelige forklaring på denne slagafledte bevidsthedsændring skulle ifølge den andebyske hjernespecialist Dr. Kranium være, at en bulus magnus på visse dele af hjerneskallen kan fremkalde en slags febertilstand i hjernen.\nFænomenet må betegnes som yderst interessant. Et hårdt slag i hovedet er jo således en betydelig hurtigere og samfundsøkonomisk mere hensigtsmæssig metode til erhvervelse af højtstående akademisk indsigt end fem års universitetsuddannelse fulgt af endeløse ph.d.- og doktordisputatskriverier. Med tanke på den nuværende danske regerings aktuelle bestræbelser på at effektivisere universitetsuddannelserne kan man som tyndskallet akademiker nok være lidt bekymret for, om nogle af regeringens rådgivere skulle læse Anders And & Co. og finde inspiration i denne retning...!\nAlene derfor finder jeg det nok så magtpåliggende at understrege, at kilderne bestemt ikke giver indtryk af, at metoden er ufejlbarlig eller uden endog særdeles store risici - heller ikke i donaldismen. Faktisk melder kilderne som nævnt om talrige eksempler på, at Hr. And har modtaget et hårdt slag i hovedet, men det er kun yderst sjældent, at resultatet falder så heldigt ud som i det ovenfor beskrevne tilfælde. Som oftest resulterer hjernerystelsen blot i hukommelsestab og en midlertidig ændring af personligheden til en endnu mere fjollet version end normalt, som det f.eks. for få år siden var tilfældet i en nederlandsk duckumentarberetning af den såkaldte neo-barksistiske skole (der altså for god ordens skyld bestemt ikke har noget med Barks selv at gøre), der blev bragt i AA 49/2003.\nMan kan vel nærmest sammenligne denne “Klonk!”-metode (samt den nært beslægtede “Gonk!”-variant) med en velkendt metode til umiddelbar reparation af TV-apparater med uklar billedtransmission. Et hårdt velrettet slag ovenpå apparatet kan i heldige tilfælde fjerne flimmer og gøre billedet smukt og skarpt, men som oftest vil dette ellers yderst professionelle indgreb ikke have nogen nævneværdig gavnlig effekt (hvis man ser bort fra, at det kan give et kærkomment afløb for indestængte aggressioner). Tværtimod kan man meget vel risikere, at billedet i stedet bliver endnu dårligere - eller ligefrem helt forsvinder! Præcis samme uheldige udfaldsmulighed for den anatide “Klonk!”-metode har vi et eksempel på (her faktisk i førnævnte “Gonk!-variant) fra den ældre barksisme. Efter at have foretaget en fornem - men tilsyneladende uplanlagt - forlæns saltomortale med meget præcis hovedlanding ned af husets trappe ved nattetide, oplever Anders And en personlighedsændring af den mere farlige slags: Han udvikler en ekstrem trang til at tænde ild, han bliver pyroman!\nI de fleste samfund - herunder det andebyske - anser man den slags tilbøjeligheder for temmelig upraktiske, og pyromaner mødes derfor sjældent med den helt store forståelse fra omverdenen - og i endnu mindre grad med anerkendelse for deres eventuelle evner til at udføre endog ganske komplicerede ildspåsættelser, såsom firkantede, runde og hule bål. Konklusionen synes derfor at være, at når den anatide hjerne udsættes for et hårdt slag, kan man langt fra være sikker på, at den afledte effekt vil have en gavnlig indvirkning på personens adfærd og sociale omdømme.\nSom afslutning på denne forelæsning om studier af det anatide hoved og dets eventuelle indhold finder jeg det passende at henlede opmærksomheden på, at sådanne studier også foregår på et særdeles højt niveau i Andeby selv. Netop hjernens reaktion på udvortes slag har jævnfør de just nævnte fænomener forståeligt nok tidligt været et oplagt studieområde for den andebyske lægevidenskab. Som det fremgår ovenfor, kunne byens kirurger allerede i 1946 introducere “det blå snit”, en simpel hjerneoperation, der let kan kurere skøre personer (i hvert fald hvor galskaben er fremkaldt ved et hårdt slag i hovedet med en benzindunk). At de andebyske hjerneforskere er langt foran deres kollegaer i vor del af verden fremgår af, at det blå snit jf. undertegnedes forespørgsler til Rigshospitalet og Skejby Sygehus umiddelbart før denne forelæsning fortsat ikke indgår som en naturlig og integreret del af hjerneforskningen herhjemme. Hvilket måske kan forklare, at vi fortsat må døje med så mange tosser. I Andeby derimod er hjerneforskning på et endog ganske avanceret niveau noget man med lethed underviser lægfolk i - f.eks. som et diplomgivende kursus på Lære- og Forbedringsanstalten (også kendt som Andeby Fængsel). Til sammenligning har det danske fængselsvæsen tradition for at oplære sine indsatte i at samle tøjklemmer og julekalendere.\nOg man skal bestemt ikke tage fejl af kvaliteten af denne folkelige diplomuddannelse i hjernens beskaffenhed. Uddannelsen giver således viden om, præcis hvor i hjernen hukommelsen sidder, og hvordan man med et ganske let slag kan påvirke hukommelsescenteret med tilbagevirkende kraft i en tidsbestemt periode af en måneds nøjagtighed. Når danske fanger og prøveløsladte gennem tiden har formået at påvirke deres omgivelsers hukommelse med slag i hovedet eller trusler om samme, vil jeg hævde, at der er tale om et indgreb af en ganske anderledes primitiv karakter.\nHjerneforskningen i Andeby synes dog ikke altid at have været så langt forud for den vi kender i vor verden. Endnu i 1930’erne var forskerne i de to verdener tilsyneladende på omtrent samme stade, og ligesom hos os gjorde førende andebyske videnskabsfolk sig til talsmænd for, at man ved hjælp af indgående og metriske studier af kraniets udformning kunne aflæse ejerens personlighed. En af pionererne for denne tidlige kraniometriske hjerne- og adfærdsforskning i Andeby var professor Jerne Vinding, og selvom hans teser herom blev mødt med en vis skepsis, skulle det snart vise sig, at han så ubetinget var inde på rette spor.\nMens den slags studier mistede politisk medvind på vore breddegrader midt i 1940’erne, så fortsatte den kraniometriske hjerneforskning med uformindsket kraft i Andeby. Og dét med ganske forbløffende resultater. I 1950 kunne Barks således berette, at professor Kløgtig (muligvis en af professor Vindings elever?) i den grad havde lært sig at mestre metoden, at han i Andeby Tidende kunne avertere med tilbud om gennem måling af folks hovedskal at kunne rådgive dem om deres jobmæssige kvalifikationer.\nPå blot 11 år havde hjerneforskningen i Andeby udviklet sig fra aflæsning af hovedbuler på markedspladser til videnskabelig opmåling af hovedskal og aflæsning af hjernesvingninger med et computerstyret hjernometer! I sandhed et imponerende kvantespring. Igen må man skamme sig ved sammenligning med danske forhold, idet ingen af de her adspurgte hospitaler endnu 54 år efter dette gennembrud råder over et hjernometer eller endog blot synes at kende til betydningen af hjernesvingninger. Sådanne ting vidste man altså allerede klar besked om i Andeby anno 1950. Metoden fungerer i øvrigt på den måde, at når hjernometeret efter en ganske kortvarig skanning har aflæst hjernesvingningerne, kan tallet herfor aflæses på et computerdisplay, hvorefter man ved opslag i et tabelværk kan identificere personens faglige potentiale.\nNok engang bør det fastslås, at teorien bag denne uhyre avancerede form for anvendt hjerneforskning viser sig aldeles holdbar i praksis. Metodens eneste svaghed ligger i det tekniske forhold, at hvis en flue uheldigvis skulle sætte sig på displayet under dettes aflæsning, kan man fejlagtigt komme til at stille diagnosen “privatdetektiv” i stedet for “slangetæmmer”. Dette må dog for forskningen betegnes som en ubetydelig teknikalitet.\nHerefter synes hjernemålinger at have udgjort en fast bestanddel af forskningen i Andeby, især den del, der beskæftiger sig med den enkelte persons erhvervsrelaterede kvalifikationer. I starten af 1990’erne indgik hjerneskanning (sammen med blodtryksmåling) f.eks. som en afgørende del af testprogrammet for potentielle astronauter på Andeby Rumcenter.\nSammenlignet med kvantespringet fra professor Jerne Vindings arbejde sidst i 1930’erne til professor Kløgtigs hjernometer i 1950 kan vi konstatere, at metoden - i hvert fald på overfladen - ikke synes at have gennemgået større forandringer i de følgende 40 år. Alene er der sket ganske lille designmæssig ændring af apparaturet (stolen er blevet større og kablerne flere), hvor den primære funktionelle udvikling synes at være, at der er taget højde for flue-faktoren ved at udskifte aflæsningsdisplayet med en grafstrimmel. Selv hjerneforskeren på Andeby Rumcenter ligner i påfaldende grad kollegaen fra 1950, hvorfor det for god ordens skyld skal fastslås, at der er tale om en anden, nemlig professor Galakse.\nDermed ikke sagt, at hjerneforskningen i Andeby er gået i stå. Således kunne en temmelig forenklet variant af samme metode i 1987 duckumenteres anvendt af det private erhvervsrådgivningsfirma Job-analyse, hvor det avancerede hjernometer er afløst af et plasticmålebånd. Selvom udfaldet af målebåndsanalysen giver et lidt andet karriereforslag end ved brug af hjernometer, må man stadig imponeres over analysens træfsikkerhed.\nPå Andeby Hospital har man derimod valgt at fortsætte den computerbaserede hjerneforskning, hvilket i 2006 har ført frem til udviklingen af en slags MR-hjerneskanner, der er i stand til på én gang at kortlægge hele hjernen og måle aktiviteten i dens forskellige centre. Anlægget for at spare penge kan f.eks. findes i hjernezone C2-C3, der på ænder sidder umiddelbart bag højre øjenbryn.\nMens brugen af hjernometre og hjerneskannere i Andeby trods alt synes begrænset til særlige eksperter, kan byens almindelige praktiserende læger også stille ganske imponerende hjernediagnoser ved hjælp af forbavsende simple metoder. Således kan forstyrrelser i hukommelsen konstateres blot ved at lytte til patientens hovedskal gennem et stetoskop.\nI det aktuelle tilfælde skal det dog retfærdigvis anføres, at diplomet på væggen i konsultationsværelset måske ikke just understøtter troværdigheden af den stillede diagnose, ligesom lægens svar på patientens spørgsmål heller ikke virker overbevisende.\nEndelig kan man jo stille spørgsmålstegn ved det sundhedspolitisk forsvarlige i at oprette en lægelig diplomuddannelse for usikre diagnoser. Nu er der jo imidlertid ingen der har sagt, at Andeby nødvendigvis er perfekt på alle punkter, og med den generelle tilbageståenhed vi kan konstatere for nutidens medicinske niveau på Jorden sammenlignet med forholdene i Andeby, så er vi i hvert fald næppe de rette til at kritisere.\nSom et allersidste kuriosum kan det nævnes, at studiet af den anatide hovedform også uden for Andeby har ført til interessante teser. Således mente f.eks. Wolfgang Flössner (1979) ud fra analoge betragtninger at kunne sandsynliggøre, at ænderne pga. deres hovedform lever i et rum med negativ krumning - i modsætning til menneskenes verden (og hovedform) med positiv krumning.\nHermed begynder vi dog nok at bevæge os lidt væk fra selve den anatide fysiologi, og da jeg bemærker, at flere af akademisterne i salen efterhånden finder det nødvendigt at understøtte deres egne hoveder med hænder, bøger eller bordplader, er det givetvis på tide at bringe dagens lektion til afslutning.\nDet er mit håb, at dette lille oplæg om nogle af de mange spændende forskningsfelter angående det anatide hoved vil virke inspirerende på den nye generation af donaldistiske forskere, så også denne nok så vitale kropsdel af den donaldistiske and fortsat får sin berettigede studiekreds. Som flere sikkert har bemærket, har jeg i denne forelæsning ganske forbigået et af de mest omdiskuterede emner i den anatid-fysiologiske forskning, nemlig det donaldistiske andenæb. Dette må naturligvis ikke opfattes som en nedvurdering af næbforskningens betydning, tværtimod finder jeg området så spændende og omfattende, at jeg har tilegnet hele næste kursusgang alene til en præsentation af den donaldistiske “rostrilogi”; studiet af det anatide næb!\n1. Gisle 1973, s. 13-14 (citat s. 14).\nFlössner, Wolfgang (1979): “Warum ist Donalds Kopf nur so harmonisch?”, i ’Der Hamburger Donaldist’ nr. 21, s. 9.\nGiesler, Detlef (1990): “Neue Dimensionen donaldistischer Forschung”, i ’Der Donaldist’ nr. 71, s. 41-43.\nGrandjeAnd, dr. Jacobinus (2003): “Den donaldistisk-anatide oftalmologi : En forklaringsmodel til de donaldistiske ænders øjenudvikling fra ælling til voksen ”, ducktordisputats, Center for Klassisk Donaldisme.\nGrandjeAnd, dr. Jacobinus (2006): “CH2 og spættet nitrogen - om balladen da Anders And opfandt andamitten”, Center for Klassisk Donaldisme & Sydnordisk Akademi for Donaldisme.\nGullikstad, Mats (2003): Indlæggene "Ender og øyne", "Jeg har det!" og "Mulig...", på diskussionskæden ’Ender og øyne’ på Andeby Online 14.08.2003, 18.08.2003 og 22.09.2003. Referat bragt på Donaldistisk Forum som "Om ænder og øjne - og Fætter Gufs mulige faderskabsforhold".\nKopfschmerz, dr. Konrad (2003): “Der kraniometrische Kopfmasse-Kvotient im Donaldismus”, upubliceret afhandling, Institut for Donaldistisk Biologi. Hovedtræk af modellen præsenteret på Det 2. Bjørnologiske Symposium 2003, Bjørnologisk Fakultet.\nDD nl : Donald Duck (nederlansk)\nDG : Dell Giant\nMOC : Boys & Girls March of Comics\nPM : Picsou Magazine\nXP : X-mas Parade\n1. lektion: Anden og ægget


Køb REXEL - Dokument Makulator Style+ på Av-Cables.dk\nRexel Style + document makulator skærer dit papir i 4x23mm små konfetti stykker (sikkerhedsniveau P-4).\nDette sikrer et super godt sikkerhedsniveau for både hjemmet og kontoret - i et stilfuldt og kompakt design.\nMed bløde linjer og en tiltalende farvesætning ser Rexel Style+ pæn ud i hjemmet eller på det lille kontor.\nDet ultra kompakte design betyder, at Rexel Style+ er egnet til brug under skrivebordet.\nMakulerer op til 8 ark (70g) eller 7 ark (80g) på en gang. Rexel Style + passer perfekt til hjemmebrug, til chefen eller på det lille kontor.\nDokumentskæreren skærer hurtigt hvert A4-ark i 400 korsskårne stykker for at sikre at dine fortrolige oplysninger destrueres sikkert.\nDenne makulator har en 12 liters praktisk udtræksbeholder - stor nok til at rumme 80 ark strimlet papir.\nMed et smart vindue kan du nemt se hvornår beholderen begynde at blive fuld.\nRexel Style+ viser at der ikke altid er behov for en stort dokument makulator til at udføre jobbet.\nMed mulighed for sikkert at makulere kreditkort, kan Rexel Style+ klare alle aspekter af din datasikkerhed.\nDen kan endda håndtere papirclips og hæfteklammer, hvilket betyder at du ikke behøver at miste nogen tid for at ødelægge dine fortrolige oplysninger.\nUdvendige mål i cm 38.0 x 37.0 x 20.0\n- Strimler 8 ark i en omgang (70 g)\n- 12 liters affaldsbeholder rummer op til 80 strimlede ark\n- Fingersikker - i overensstemmelse med internationale standarder\n- Korsstrimler til 4x23mm stykker (sikkerhedsniveau P-4)\n[ Varenummer: 796651]\nREXEL - Dokument Makulator Momentum X410-SL P4


Hvordan arbejder jeg med min jalousi?\nJeg er en pige på 19 år, som har haft en kæreste i snart 2 år nu. Mit problem er, at jeg oplever en voldsom jalousi overfor min kæreste. I starten havde jeg problemer med hver eneste gang, at han bare snakkede med piger. Det har jeg dog ikke længere problemer med. Jeg bliver vildt jaloux, når han vil til fest, selvom han gang på gang fortæller mig, at han aldrig kunne finde på at være mig utro. Jeg stoler på ham, men der er stadig noget i mig, som ikke gør.\nTingene er samtidig blevet værre ved, at han for 1/2 år siden har oprettet en snapchat, hvor han har sendt nøgenbilleder sammen med andre piger. Dette blev jeg vildt ked af, fordi jeg så ikke følte at han tænder på mig, når han har brugt for at se på andre piger. Han fortalte mig, at han slet ikke troede, at jeg blev ked af det, men jeg kunne ikke forstå, hvad han tænkte på. Jeg valgte at blive sammen med ham, og han lovede aldrig at gøre det igen.\nAllerede en måned senere fandt jeg ud af, at han havde gjort det igen. Dette var ved at ødelægge vores forhold fuldstændigt, men vi fandt igen ud af tingene. Samtidig har jeg selv haft det meget svært, og jeg har indenfor det seneste 1/2 år været nede med en depression, og mit selvværd er derfor heller ikke specielt godt, hvilket er med til at styrke min jalousi, fordi jeg ikke føler mig god nok til ham.\nMit spørgsmål er bare, hvad jeg skal gøre for at få det bedre med, at han tager til fest, og at jeg stoler 100% på ham?\nTak for dit brev og fordi så åbent skriver om, at du er plaget af jalousi. Du har en kæreste, som du har været sammen med i 2 år, og I har klaret at komme gennem nogle kriser, så der er meget der taler for, at I har et kærligt forhold og virkelig holder af hinanden. Det er svært for dig at vide, at din kæreste ser på nøgenbilleder af andre pige over snapchat, fordi du så tror, at han ikke tænder på dig. Det er din egen fortolkning, for du kunne også vælge at tænke, at han er glad for at se på en nøgen pige, og der er stor forskel på at se pigen på snapchat og så den virkelige pige, som i dette tilfælde er dig.\nDet handler nok mest om, at du ikke føler at du er god nok, hverken til ham og muligvis også i andre situationer. Så din opgave er at opbygge dit selvværd, hvilket du kan gøre på mange måder. For det første skal du ikke fokusere så meget på din kæreste og på hvad han foretager sig. I er to selvstændige mennesker, og du skal skifte fokus fra ham til dig selv, i stedet for at være så optaget af, hvad han foretager sig.\nDu skal tænke på alt det, du godt kan lide at gøre – tænk på at opsøge situationer, der gør dig glad enten med ham eller med andre mennesker og tag initiativer til at handle derefter. Skriv en liste med alt det, du er god til lige fra helt små praktiske ting til de mere følelsesmæssige og mentale kompetencer du har. Skriv om alt det du har lært, som du kan, og hvordan du kan bruge det – og drøm om ting, du gerne vil opleve og lære i fremtiden. Planlæg hvordan du bedst kommer videre i dit liv og sæt dig nogle mål.\nGlæd dig over alt det, der faktisk lykkes for dig og undlad at sammenligne med andre. Du er unik, du er ung og skal finde den vej, der er rigtig for dig. Tal med veninder og andre om det, for så vil du blive klar over, at alle kan være usikre på sig selv, men at vi kan hjælpe hinanden.\nHeld og lykke på vejen frem\nSidst opdateret: 15.10.2017


De tre vigtigste ting jeg fokuserer på som offentlig leder - Lederweb\n4 min. 874 02-07-2021\nDirektør for Voksen og Sundhed i Haderslev Kommune\nAf: Rolf Dalsgaard Johansen, Haderslev Kommune\nFor et par måneder siden læste jeg et langt interview i Mandag Morgen med direktøren fra Sundhedsstyrelsen Søren Brostrøm. Det var et interview der handlede om ledelse og autoritet i det offentlige. Brostrøm er lægen, der er blevet topleder og kommunikatør. Rammen var selv sagt håndteringen af Corona pandemien.\nBrostrøms situation er helt speciel, men hans refleksioner om faglighed, transparens og værdier koblet på ledelse i det offentlige, skabte genklang hos mig. Jeg løftede blikket og så på den organisation, jeg selv har ansvaret for i det daglige - Voksen og Sundhed i Haderslev Kommune. Og jeg begyndte at tænke over min egen autoritet som leder og ikke mindst mine dygtige mellemlederes naturlige autoritet i det daglige.\nFakta om Voksen og Sundhed\nVi er en del af den kommunale forvaltning med knap 2500 medarbejdere fordelt på en lang række institutioner, med cirka 60 ledere, 3 områdechefer og så mig selv som direktør. Haderslev Kommune har godt 56.000 indbyggere. Vores ansvar er at støtte og hjælpe borgerne med alt det, der handler om ældrepleje, genoptræning, sundhedsforebyggelse, socialpsykiatri, handicap, rusmiddelbehandling og tandpleje.\nI al beskedenhed, så synes jeg, at vi lykkes ret godt med det vi gør I Haderslev. Og med Brostrøm-artiklen i baghovedet vil jeg fremhæve de tre ting, jeg tror er vigtigst for at en offentlig leder opnår naturlig autoritet, vinder medarbejdernes respekt og dermed har muligheden for at skabe forandringer gennem andre. De tre ting er:\nEn tydelig retning med nogle klare værdier\nRespekt for og viden om den konkrete faglighed, der i hverdagen gør en forskel for borgeren\nÅbenhed om de gode resultater, men også åbenhed om de fejl der bliver begået og de mangler der altid er\nDe tre områdechefer der arbejder i Voksen og Sundhed er virkelig gode rollemodeller for den naturlige autoritet. Den ene er humanist med en årelang erfaring fra sundhedsområdet, den anden er først uddannet som fysioterapeut og efterfølgende med lederuddannelse og en sundhedsfaglig kandidatgrad og den tredje har en sundhedsfaglig baggrund og master i offentlige ledelse. Jeg selv er vel det, der kaldes en klassisk djøffer. Uddannet i organisation og strategi og er relativt hurtigt gået ledelsesvejen. Sammen udgør vi den øverste ledelse af Voksen og Sundhed.\nHvis ikke vi fire, hver især og sammen, er meget opmærksomme på medarbejdernes konkrete og forskellige fagligheder så lykkes vi ikke. Noget kommer af at have arbejdet inden for området i mange år, men det er ikke nok bare at have erfaring. Vi skal som ledelsesgruppe ud at mærke hverdagen og den værdi medarbejderne skaber for borgerne. Det giver os ganske enkelt et nyt perspektiv på eksempelvis budgetlægningen, når jeg har været med hjemmeplejen på hjemmebesøg og siddet og talt med pårørende om deres udfordringer og bekymringer. Og det øger min i forvejen store respekt for den enkelte hjemmehjælper, når jeg oplever den ro personen kan bevare på en travl og skemalagt arbejdsdag.\nDet er en helt særlig faglighed at komme ind i en anden persons hjem, velvidende der er en køreplan der skal holde, og så efterlade borgeren med en følelse af, at man har hele dagen til sin rådighed. Det er stærk faglighed og den faglighed skal vi som ledelse mærke, opleve og forstå.\nVi skal også gøre de fælles resultater og medarbejdernes store indsats synlig. Borgerne skal vide det. Politikerne skal vide det. Kommunaldirektøren skal vide det. Vores samarbejdspartnere skal vide det. Ofte glemmer vi at stoppe op og fejre vores succeser, fordi vi alt for hurtigt er videre i jagten efter det næste resultat.\nMen lakmusprøven for en offentlig leder melder sig for alvor, når der sker fejl. Hvis man vil bevare sin hårdt optjente autoritet og respekt blandt medarbejderne, så skal man stå fast og stå på mål i modvind. Det betyder åbenhed om de fejl der bliver begået og de konsekvenser fejlen har, men også, at man som leder stiller sig foran medarbejderen og skærmer vedkommende. Selvfølgelig kan det også få konsekvenser for en medarbejder, hvis der bliver begået graverende fejl, og især hvis de sker igen og igen. Men en sådan situation skal altid håndteres internt og med den højeste grad af ordentlighed. En leder må aldrig, som i aldrig nogen siden smide medarbejderen ind under bussen.\nLæs også: Fællestræk i faglig ledelse\nEndelig er der spørgsmålet om retning og værdier. Vi kalder det også strategi. Det er noget af det, jeg sammen med min gruppe af chefer bruger en del tid på. Uden fælles retning, mål og ambitioner for organisationen er det svært at styre så stor en virksomhed, som en kommune rent faktisk er. Derudover må både organisationen og vores omgivelser gerne kunne mærke, at vi vil noget med vores ledelse. I Voksen og Sundhed har vi en meget kort og enkel strategi som vi kalder ”Værdifuld hverdag”. Strategien tager udgangspunkt i den forskel vi vil gøre for borgeren. Vores ambition er at hjælpe dem i deres hverdag på lige netop den måde, der giver den enkelte mest værdi. Det kræver en masse dialog og træning. Det er ikke bare noget man kan sige og så sker det. Og så er vi tilbage ved punkt 1 nemlig viden og respekt for den konkrete faglighed der gør forskellen for borgeren.\nOvenstående er mine bedste bud på, hvordan man som offentlig leder opnår og bevarer den naturlige autoritet, der er nødvendig for at lykkes med at skabe forandringer sammen med andre. Det er de tre ledetråde, som jeg sammen med Marit Nielsen-Man, Louise Thule og Helle Mikkelsen forsøger at efterleve i hverdagen, når vi i fællesskab driver Voksen og Sundhed.\nMen intet i denne verden er perfekt, heller ikke i Haderslev. Og jeg vil gerne både internt i organisationen og fra jer derude holdes personligt op, på det jeg har skrevet. Hvis jeg lykkes, må I gerne give mig et lille klap på skulderen. I kender det selv, hvis man får ros, så gør man gerne mere af det, man får ros for. Men lige så vigtigt, så håber jeg, at I vil prikke mig på skulderen hvis jeg fejler. Gør mig venligt opmærksom på, at jeg lige nu ikke efterlever mine egne ambitioner og tilføj gerne et godt råd om, hvad jeg skal gøre i stedet.\nAt bevare sin naturlige autoritet som offentlig leder kræver en livslang opmærksomhed og indsats.\nRolf Dalsgaard Johansen, direktør i Haderslev Kommune.


Entreprenørfirma Skovhuse Kerteminde ⇒Indhent 3 tilbud nemt! | 3-tilbudonline.dk\nEntreprenørfirma Skovhuse Kerteminde\nStår du og mangler en entreprenørfirma i Skovhuse Kerteminde? Så er du kommet til det helt rette sted at finde en. Vi har nemlig, det største netværk af entreprenørfirmae i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Skovhuse Kerteminde. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de entreprenørfirmae i Skovhuse Kerteminde, som du ønsker at benytte. Vi håber du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billige entreprenørfirmaer i Skovhuse Kerteminde, skal du blot trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at beskrive din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du blot læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på et entreprenørfirma Skovhuse Kerteminde allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på entreprenørfirma Skovhuse Kerteminde\nDer er mange grunde til, at du burde indhente tilbud på entreprenørfirmaer i Skovhuse Kerteminde. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi bruger nemlig kun de absolut bedste entreprenørfirmaer i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige entreprenørfirmaer Skovhuse Kerteminde. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle entreprenørfirmane gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nEntreprenørfirma Nøddelund Viborg\nEntreprenørfirma Sæby Huse Lolland\nEntreprenørfirma Køge Søhuse\nEntreprenørfirma Nørup Holbæk\nEntreprenørfirma Nybo Faaborg-Midtfyn\n← Entreprenørfirma Sem\nEntreprenørfirma Store Emmerske →


Rainbow Grill, Caye Caulker - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Rainbow Grill\nBillig mad i Caye Caulker\nAktiviteter i nærheden af Rainbow Grill\nNr. 34 af 72 Restauranter i Caye Caulker\nCaribisk, Bar, Fisk og skaldyr, Mellemamerikansk, Vegetarvenlig\nVi spiste på Rainbow Grill til en sen lunch og fik fajitas. Maden var OK, men oplevelsen skæmmedes af at tjenerne bestemt ikke var servicemindede. Jeg fik en Belikini Stout og ville naturligvis ikke drikke en stout af flasken. Jeg bad om et glas, men...Mere\nFødevarer er god, men udsigten er fantastisk!\nVi fik et hjørne bord lige på vandet - - sådan en fantastisk udsigt! ! Det var en smuk aften, og vi kunne se månen stige over den åbne caribiske horisont. Service var stor, personalet er virkelig venlig, og maden er god, men intet at...skrive hjem om. Vi var lidt skuffede i conch ceviche, men måske er det bare fordi vi aldrig havde conch før. . . dybest set usmageligt.Mere\nHadd et par frokoster her. Nachos, ceviche og varme vinger var lækre. beliggende direkte på havet, så dejlig brise og outlook.\nFantastisk sted med en dejlig udsigt!\nTog hertil under hummer festival! Sjovt! Gennemsnitlig bar menu, men under hummer fest, det er kun om det hummer! Meget underholdende! Maden var lækker og abundan til den pris!\nMin familie på 4 ankom på Caye Caulker på en meget varm onsdag eftermiddag og havde brug for til at snuppe en bid mad før indtjekning på Iguana Reef. Betjeningen var gennemsnitlig, og der var kun 3 borde besat. Min ældste datter, 19 havde en...hamburger og det var gennemsnitlig. Min 12 år gamle søn havde en chokolade milkshake lavet af og det var fantastisk. Min kone fik en slags tacos og hun var meget sulten og sluges dem hele. Samlet set er det det mad og oplevelse var gennemsnitligt. Den Beli var kold. Dejligt at være på vandet.Mere\nRainbow er et fantastisk sted til frokost. Jeg har haft den snapper fiskefingre og de var fremragende. Betjeningen var lidt langsom, men.\nVi ankom med kun 2 timer for at bo og det nærmeste man vælger vi at båden. . . Stor fejl, det er ikke et dårligt sted, men for turister, der er mange andre steder, hvor du kan finde bare gå 5 minutter, street-food inkluderet....Godt måltid, ikke så billigt, overvurderet.Mere\nVi spiste frokost her. Jeg havde ris og bønner, dampede grøntsager og Kokosrejerne. De var alle fantastiske. Min mand nød sin mad. Servicen var fin, men udsigten var fantastisk.\nMaden og udsigten er fin\nJeg kunne godt lide min aftensmad. Jeg var dog ikke er en fan af den service. Det synspunkt fik op til det, som personalet manglede.\nMaden var ok, ikke noget særligt. Menu var en god variation i forhold til de fleste andre steder på øen. Beliggenheden var dejligt.\nHoteller i nærhedenSe 19 hoteller i Caye Caulker\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Rainbow Grill.\nFamilier med børn, Smuk udsigt, Børn, Særlige lejligheder, Store grupper, Lokalt køkken\nAdresse: Beach, Caye Caulker, Belize


iSailor | Gruppe medie Sejlnet.dk\nSkrevet af Allan Lavridsen, lør, 17/03/2012 - 18:35\nHer er Dragør set på iSailor\n55° 35' 24.4212" N, 12° 40' 47.1828" E\nSkrevet af HO, lør, 17/03/2012 - 20:05\nHej Allan - hvad er ISailor ?\nKanon godt søkort.\nSkrevet af Allan Lavridsen, lør, 17/03/2012 - 20:22\nJeg har fået et prøve abonnement af dem, så jeg kan teste det. Det vil jeg gøre når vi kommer igang med at sejle, men allerede nu er det en af mine favoritter. Det er meget billigt, kortet over Danmark/Baltic koster 149,- kr og appen koster 0,- kr.\nIndre danske farvande, vestlige og sydlige svenske, sydligste norske, ned til tyskerne og ud forbi Bornholm for 149 bobs. Det er fandme billigt.\nHar kikket de havne igennem på tæt hold som jeg kende godt, og der er ingen fejl som jeg kan se. Det bliver spændende at prøve den af på vandet.\nhttp://www.isailor.us/ (Pigen følger ikke med)\nSkrevet af HO, lør, 17/03/2012 - 20:30\nHvad kan programmet bruges på for noget.\nSelom jeg har været nørd siden ZX81 og den første navigator samt den første mobil telefon, er jeg nu sakket bagaf dansen, hvis det er noget med mobiltelefoner, I-pad I-pot - IPS og APS og hvad det nu hedder.\nI mine unge dage var POT noget helt andet )\nSkrevet af Allan Lavridsen, lør, 17/03/2012 - 20:30\nnå ja, og så lige en ipad til 3-5000 kr\nIpad3 kommer senere på måneden, så mon ikke der er nogle billige ældre Ipads til salg nu ?\nSkrevet af HO, lør, 17/03/2012 - 21:13\nAha - det er den nye type bærbar uden tastatur?\nFra og med den er jeg stået af i udviklingen - jeg har nået det punkt hvor jeg er den som ikke følger udviklingen mere.\nSkrevet af Allan Lavridsen, lør, 17/03/2012 - 21:17\nHans, jeg forstår dig 100% - jeg sagde det samme for et år siden - "fandme nej, Ipad er en alt for dyr bærbar der mangler tastatur" Men der bliver efterhånden brugt meget på mit arbejde, så til sidst måtte jeg give op og nu elsker jeg den og kan ikke undvære den.\nGiv op Hans, jeg ved du elsker alle nye gadgets .. ha ha\nSkrevet af HO, lør, 17/03/2012 - 21:34\nMan skal aldrig sige aldrig. Men jeg har lige åbnet pakken med en ny 11" til Kr. 3000,-\nSå jeg holder lige lav profil et stykke tid )\nVores sidste sejltur 2011\nMoranti af Dragør\nVi sejler på plads


Unibet TV: Cornelius gør comeback med mål | Unibet DK\nUnibet TV: Cornelius gør comeback med mål\nSuperligastarten er det forårstegn, som så mange danske fodboldtilhængere har ventet på i over to måneder. Nu er vi der endelig, og søndag er der lagt op til en spændende dyst i Aarhus, når klubberne fra landets to største byer brager sammen.\nMens hjemmeholdet, AGF, hurtigt kan blive en del af nedrykningsfeltet, kæmper gæsterne, FC København, for at indhente FC Midtjylland i toppen af landets bedste række. Alt andet end point søndag er kort sagt uacceptabelt for Løverne, der har en DM-titel at forsvare.\nLad os give ordet til Anders Sigdal og Per Marxen, der står klar i Unibet TV-studiet for at komme med deres analyse af kampen mellem AGF og FC København:\nKlik her for at se alle Unibets odds på Superligaen!


Corona: Børnenes hundeslædedyst aflyses | Sermitsiaq.AG\nCorona: Børnenes hundeslædedyst aflyses\nÅrets hundeslædedyst for børn, der ellers er planlagt til den 24. marts i Uummannaq, er aflyst på grund af coronavirus-frygten.\nTorsdag, 12. marts 2020 - 09:54\nBørnenes slædehunde må blive på land og sidde på sidelinjen, mens de voksnes slædehunde dyster om at blive de hurtigste hunde i landet, når der dystes på fjordisen.\nForbundet for hundeslædekuske har i går aftes besluttet at aflyse børnenes dyst i år.\nDysten er ellers planlagt til at blive skudt i gang den 24. marts i Uummannaq, hvor omkring 12 børn skal dyste om at blive årets hurtigste hundeslædekusk.\n- Det er grundet frygten for, at vores børn bliver smittet med coronavirus, at vi helt aflyser dysten. De byer, der har deltagere, ligger meget isoleret, og vi kan ikke risikere, at de bliver smittet, fortæller formand for forbundet for hundeslædekuske, KNQK, Johan Olsen til Sermitsiaq.AG.\nI alt syv steder fra Upernavik Kujalleq i nord og Sisimiut i syd har alle deltagere til børnenes dyst.\nJohan Olsen forklarer, at en af begrundelserne er, at der årligt kommer turister fra flere lande for at overvære dysterne.\nEndvidere har hovedbestyrelsen i forbundet ikke taget stilling til, om Avannaata Qimussersua skal afvikles i år. Ifølge formanden vil hovedbestyrelsen i morgen tage stilling til, om dysten skal afvikles.\n- Vi følger udviklingen tæt og følger med i myndighedernes anvisninger dagligt, forklarer Johan Olsen.\nStatsminister åbner døren på klem\nIlulissat: Blod stammede fra vold\nPas på: Lavine-fare flere steder på kysten\nNaalakkersuisut har lavet video om corona til børn


Skal jeg nu også tro på dét, præst? | Gudmund Rask Pedersen\n1. december 2019 Gudmund Rask Pedersen\nSøndag den 8. december, 2. søndag i advent, holdes der kl. 12-14 en bogreception i Meldrupgaard i anledning af at Peter Kjelstrup og jeg på forlaget Eksistensen udgiver bogen ”Skal jeg nu også tro på dét, præst?” – Journalisten og præsten om kætteri, kultur og kirke. Arrangementet indledes, for alle de der har lyst til det, med deltagelse i højmessen i Vær kirke, kl. 10.30, hvormed dagens samlede koncept bliver, som vi har kaldt det, ”Fra højmesse til bogmesse” – fra kirke til gård – velkommen!\nFra forlagets præsentation: “Hvordan skal et moderne menneske forstå jomfrufødsler, helvede, evigheden og undere? Har folkekirken et image-problem? Og hvorfor er den gamle bygning stadig rammen om danskernes mærkedage? I en ærlig og munter samtale udfordrer journalisten og folkekirkepræsten hinanden. Det sker ud fra deres respektive antagelser om, at journalister stiller dumme spørgsmål, og at præster er forstenede i deres tro på en to tusind år gammel fortælling om en mand, der kunne gå på vandet.”\nFra bogens forord: “Kirkeklokken kimer hver søndag, og det har den gjort klart og tydeligt i tusinde år i Danmark. Men spørger man det store flertal af danskerne om deres tro og forhold til kirken, er svaret bestemt ikke klokkeklart. Det er ikke rigtigt in at skilte med sin tro. Ja, det er vel nærmere in at skilte med sin mangel på tro. Sin mistro. Og alligevel er hovedparten af danskerne medlem af folkekirken og fylder kirken til jul, barnedåb, bryllup og begravelse. Hvordan kan det nu gå til? – Det har den gamle skeptiske og trosforskrækkede journalist Peter Kjelstrup og hans folkekirke-forelskede sognepræst i Vær Sogn ved Horsens, Gudmund Rask Pedersen, sat sig for at diskutere. Det sker ud fra deres respektive antagelser om, at journalister er hjerneblæste og stiller dumme spørgsmål, og præster er forstenede i deres tro på en to tusinde år gammel fortælling om en mand, der kunne gå på vandet. – Bogen er blevet til som en mail-udveksling, da de kun sjældent har kunnet mødes i kirken. Udgangspunktet er, at præsten anerkender den uvidendes dumme spørgsmål, og at journalisten, om end nødigt, anerkender, at der ikke findes udtømmende svar på de store spørgsmål. – Der bliver i bogen skudt fra hoften med forstanden i behold og fornuften i højsædet i en holmgang, hvor kristendommen samtidig bliver forsøgt udlagt som en hjertesag og folkekirken som en god ide og ramme. Også for kommende generationer. Også for den store kulturkristne majoritet i Vær Sogn og i resten af landet.”\nNB. Der er, som gode venner har gjort mig opmærksom på det, 22 afsnit i bogen. Med lidt god vilje (og det er der altid brug for) kan bogen således anvendes som en (slags) julekalender. – Glædelig advent! Og når den tid kommer: Glædelig jul!\nForrige indlægMin smilende farNæste indlægDen lille død


VOJENS SPEEDWAY CENTER PÅ STAND BY TIL 27. MARTS\nLedelsen på Vojens Speedway Center, Vojens Speedway Klub, Speed1Way og SES – Sønderjylland Elite Speedway, valgte torsdag formiddag at følge opfordringen fra Statsminister Mette Frederiksen, og lukker ned for samtlige aktiviteter – foreløbig for uge 12 og 13.\n– I den nuværende situation handler det om at danskerne står sammen, og hver især er med til bekæmpe spredningen af Coronavirus. Jeg er sikker på at vores mange medlemmer, sponsorere og samarbejdspartnere, har forståelse for, at vi nu tager dette skridt, siger direktør Jacob Olsen, der også er formand for Vojens Speedway Klub.\nHele det danske motorsportsmiljø modtog også torsdag formiddag et statement fra formanden for Danmarks Motor Union, Jørgen Bitsch, der på det kraftigste anbefaler alle klubber under DMU, at indstille alle aktiviteter, både indendørs og udendørs, de næste to uger.\nInformationen fra Danmarks Motor Union kan læses i sin helhed nederst.\n– I de kommende uger vil vi stadig kunne kontaktes på telefon og via mail. Vi fortsætter det daglige arbejde med planlægningen af vores sæsondebut i den danske liga 22. april, DM finalen 10. juni, og vores EM og VM grandprix, senere på sæsonen, fastslår Jacob Olsen.\nDen planlagte bogreception og foredrag med Ib Søby, torsdag den 26. marts, er ligeledes aflyst, og vil blive afholdt på et senere tidspunkt.


- Vi gravede vores egen grav - TV 2\n- Vi gravede vores egen grav\n27. dec. 2020, 15:47\nDer findes grundlæggende ”en glad og en ondt i røven liberalisme", mener Simon Emil Ammitzbøll-Bille. Foto: Mads Claus Rasmussen / Ritzau Scanpix\nSimon Emil Ammitzbøll-Bille gik fra magt og modtagelser som rockstjerne til at skulle skride ad helvede til. I dag er politik ikke al indsats værd.\nHan orkede den nok i virkeligheden ikke mere. Magten i Liberal Alliance.\nEfter massakren ved folketingsvalget sidste år lå det i kortene, at Simon Emil Ammitzbøll-Bille skulle tage over efter Anders Samuelsen, der som den første partileder i historien ikke blev valgt ind i Folketinget sammen med sit parti.\nDet var også Anders Samuelsens eget ønske, at ”kronprinsen” skulle tage over efter ham.\nMen da de sad fire mennesker tilbage i det parti, der kort forinden havde talt 13 folketingspolitikere og af dem seks ministre, trak det ikke i Simon Emil Ammitzbøll-Bille. Han gik derfor med til, at den nyvalgte Alex Vanopslagh skulle stå i spidsen for partiet.\n- Ole Birk Olesen foreslog, at jeg skulle være ny partileder. Alex foreslog, at det skulle være Alex. Et par dage efter blev vi enige om, at det skulle være Alex. Vi havde et møde i Ole Birks lejlighed, hvor vi meget fredeligt og uden nogen form for kampvalg valgte Alex, siger Simon Emil Ammitzbøll-Bille.\nHvordan føles det, når magten er væk? Når man bliver svigtet og underløbet af sine nærmeste, og når spotlyset fra medierne pludselig er på vågeblus. TV 2 får de kommende dage svaret fra fire politikere, der alle har være ministre og langt inde i den politiske varme. Svarene er ligesom deres nuværende politiske status vidt forskellige. De fire politikere er i rækkefølge Uffe Elbæk, Kristian Jensen, Simon Emil Ammitzbøll-Bille og Mette Gjerskov.\nForud var gået et valg, hvor Liberal Alliance var blevet flået fra hinanden af vælgerne. Og det var i høj grad ledelsens og dermed Simon Emil Ammitzbøll-Billes egen skyld, fortæller han.\nMen det er selvfølgelig også noget vrøvl at påstå, at vi holdt løftet\nTopskatten er naturligvis oplagt at pege på. Anders Samuelsen havde igen og igen truet med at vælte regeringen, hvis ikke topskatten blev sænket. Men i stedet for at vælte regeringen gik Liberal Alliance ind i den. Simon Emil Ammitzbøll-Bille hæfter sig ved, at de samlede skatter og afgifter rent faktisk blev barberet rekordlangt ned.\nHer er otte citater fra dengang Anders Samuelsen var stålsat og ultimativ\n- I det perspektiv burde det være en kæmpe succes. Men fordi vi selv havde sagt, at det var denne ene sag, det hele var afgjort af, havde vi gravet vores egen grav.\n- Vi fik bogstaveligt talt nedsat skatter på transportmidler til lands, til vands og i luften. Men det er selvfølgelig også noget vrøvl at påstå, at vi holdt løftet, for det er ikke lige så godt at få lettet en afgift på sportsflyvere, som det er at få nedsat personskatten.\nEn afledt effekt af topskattekrigen, der fik finanslovsforhandlingerne i 2017 til smelte sammen, var, at Liberal Alliance lovede Lars Løkke et lettere forløb ved den sidste finanslov i 2018 inden folketingsvalget.\nSnydt af egen spin\nDet betød, at Dansk Folkeparti fik en øde ø på Lindholm til kriminelle asylansøgere sammen med et erklæret paradigmeskifte, hvor fokus først og fremmest handlede om at sende indvandrere hjem.\nFrem mod finansloven for 2017 lovede Liberal Alliance igen og igen regeringen sin undergang, hvis ikke der kom lettelser i topskatten. I stedet blev Anders Samuelsen og Simon Emil Ammitzbøll-Bille ministre i regeringen. Foto: Ólafur Steinar Gestsson / Scanpix Denmark\nHos Liberal Alliance var opfattelsen, at det hele var et blufnummer uden nogen større reel betydning.\nDe håbede, at vi blev stemt ad helvede til\n- Og så bildte vi os ind, at vi kunne gå med til det, fordi det alligevel ikke betød en skid i den virkelige verden. Men offentligheden så jo kun Dansk Folkepartis sejr, og vi kunne jo ikke så godt gå ud og sige, at der ikke var noget indhold.\n- Vi havde spundet os selv ind i en mærkelig tankegang, at man kunne snyde på vægten i forhold til Dansk Folkeparti.\nLindholm nær Kalvehave og Stege på Sydsjælland. - Det ville ikke få nogen som helst betydning ud over for de stakkels mennesker, der bor i Kalvehave, siger Simon Emil Ammitzbøll-Bille om flygtningeøen, han og partiet var med til at give Dansk Folkeparti. Foto: Mads Claus Rasmussen / Ritzau Scanpix\nMen Simon Emil Ammitzbøll-Bille og Anders Samuelsen havde først og fremmest snydt sig selv. Det stod meget klart, da valget var udskrevet, og det var tid til at stå ansigt til ansigt med vælgerne.\n- Da jeg stod på stationerne og delte flyers ud, tror jeg det mest almindelige, vi fik at vide, var, at de håbede, at vi blev stemt ad helvede til eller noget i den stil. Hvis de overhovedet gad at tale med os. Ved valget i 2015 var det nogle steder med en modtagelse, som var vi rockstjerner.\n8. oktober 2020: Forlader Liberal Alliance og bliver løsgænger i Folketinget.\n28. november-27. juni: Økonomi- og indenrigsminister i VLAK-regeringen under Lars Løkke Rasmussen.\n16. juni 2009: Tilslutter sig Liberal Alliance og bliver omgående politisk ordfører. Senere også gruppeformand.\n6. januar 2009: Efter kort periode som løsgænger, præsenterer han Borgerligt Centrum.\n2005: Valgt ind i Folketinget for Radikale Venstre.\n2000-2003: Formand for Radikal Ungdom.\nGift med Kristine Rishøj Ammitzbøl-Bille, som han har døtrene Lilie og Thit med.\nDårlig konkurrent til Nye Borgerlige\nDen tidligere økonomi- og indenrigsministers indflydelse i partiet behøvede dog ikke at være sluttet efter katastrofevalget og med Alex Vanopslagh som ny leder af Liberal Alliance.\n- Alex foreslog mig både, at jeg kunne blive gruppeformand, politisk ordfører og til sidst landsformand, men jeg sagde nej tak. Det havde jeg ikke nogen ambition om. Det politiske projekt havde bevæget sig væk fra det, jeg mener og tror på.\n- Jeg forsøgte at tegne et billede af, hvordan vi kunne være mere positive for verden med blik for klimaforandringer – for kan man overhovedet have et parti i dag, der ikke tager det seriøst? Behøvede vi at være en dårlig konkurrent til Nye Borgerlige på udlændingepolitikken?\nAlex Vanopslagh var sådan set enig med Simon Emil Ammitzbøll-Bille i, at linjen måske ville kunne give 5-10 procent af vælgerne. Han var bare ikke enig i politikken.\n- Det er jo fair and square. Og så er det sådan, det er. På den måde kunne jeg også se, at min fremtid ikke lå som folketingspolitiker i Liberal Alliance.\nHenrik Qvortrup havde som politisk analytiker hos TV 2 erklæret, at han ville æde sin gamle hat, hvis det lykkedes for Liberal Alliance at komme fra 0,0 procents opbakning og ind i Folketinget i 2011. Her tager han for sig af retterne i 'Go' morgen Danmark'. Foto: Linda Kastrup / Scanpix Denmark\nOndt i røven-liberalisme\nFor bedre at forstå hvorfor han ikke tog imod de fremtrædende poster i partiet, skal man tage partinavnet ganske bogstaveligt, forklarer Simon Emil Ammitzbøll-Bille. For det er en samling af meget forskellige liberale. Og vælgernes udrensning i personkredsen havde isoleret Ammitzbøll-Bille politisk i partiet.\nSådan så den decimerede trup ud i Liberal Alliance efter blodbadet ved folketingsvalget i 2019. I dag er de nede på tre medlemmer i Folketinget, som er Ole Birk Olesen, Alex Vanopslagh og Henrik Dahl. Foto: TV 2 Grafik / Scanpix Denmark\nAnders Samuelsen var væk. Det samme var Christina Egelund, Mette Bock og Leif Mikkelsen. Sammen havde de været, som Ammitzbøll-Bille beskriver det, den modererende gruppe i partiet.\nHan havde for en del år tilbage forsøgt at tegne et skisma. Der findes grundlæggende ”en glad og en ondt i røven liberalisme".\n- Anders og jeg var, trods alle vores forskelligheder, tilhængere af en optimistisk, positiv og glad liberalisme, som handler om, at hvis du får mere frihed, kan du leve livet mere, som du selv vil, og hvis du får det ansvar, bliver du et bedre og mere lykkeligt menneske og kan også være bedre over for dine medmennesker.\n- Ondt i røven er måske lige hårdt nok. Men så en ”kassemester-liberalisme”, der handler om, at verden er et uretfærdigt sted, som går ud over mig. Og det må jeg sørge for at forhindre, og derfor må jeg gå ud og være vred i tide og utide.\nSimon Emil Ammitzbøll-Bille medgiver, at det er karikeret. Men det ændrer ikke ved, at han mistænker kassemestrene i at tænke, at det hele var nemmere, hvis verden ikke var så kompliceret.\n- Det bliver sådan noget med, at man måske bare går og er lidt træt af udlændinge, kvinder, vegetarer og homoseksuelle.\nDet var virkelig forfærdeligt\nDet gjorde Simon Emil træt. Drænede ham for engagement. Særligt ved ét møde gik det op for ham, hvor slemt det stod til.\nDer var nærmest mindre energi i menneskene end i sparepæren i loftet\n- Vores nye gruppeværelse var et, vi overtog fra de konservative, der havde brugt det som kontor eller sådan noget. Det var simpelthen Christiansborgs mørkeste lokale. Vi holdt et gruppemøde og skulle forberede enten åbningsdebatten eller finanslovsdebatten i 2019.\n- Vi sad bare der i det rum, og der var nærmest mindre energi i menneskene end i sparepæren i loftet. Der tænkte jeg, at det var virkelig forfærdeligt. Og der var et bagland… jeg skal passe på, hvad jeg siger, for det er jo til citat. Men der var et bagland, der var blevet drænet for energi oven på alt det, det var blevet udsat for de seneste år.\nAmmitzbøll-Bille nåede frem til, at hans opgave i partiet havde været sammen med Anders Samuelsen. Sammen med sin kone indså han, at inspirationen ikke længere var der til at overbevise sig selv og baglandet om, at han skulle forsøge at gøre op med kassemester-tænkningen i partiet.\nVille kun levere 75-80 procent\nI oktober sidste år fortalte han, at han havde meldt sig ud af den liberale alliance, efter at have kritiseret partiets EU-politik og sammen med Christina Egelund påpeget grundlæggende fejl i partiet.\nKort efter stiftede han og Christina Egelund partiet Fremad, som han dog nedlagde igen i oktober i år.\nParadoksalt nok traf han beslutningen om at nedlægge partiet, da det endelig begyndte at gå bare en smule fremad efter en lang periode med en ganske flad kurve over indsamlingen af de nødvendige vælgererklæringer.\nProjektet Fremad nåede ikke engang at fejre et år, inden Simon Emil Ammitzbøll-Bille trak stikket på sit formentligt sidste politiske projekt. Foto: Kristian Djurhuus / Ritzau Scanpix\nSimon Emil Ammitzbøll-Bille og Christina Egelund nærmede sig et partiprogram, de havde udsigt til en lettere adgang til penge og havde kontakt til det, som Simon Emil kalder for "interessante mennesker".\n- For første gang begyndte Fremad måske at blive alvor. Så jeg var nødt til at se mig selv i øjnene. Kunne jeg være partileder for et parti, der skulle trækkes helt op fra bunden? Det kræver 120 procent, og hvis jeg kun var villig til at levere 75-80 procent, kunne det ikke lade sig gøre.\nSom økonomi- og indenrigsminister havde Ammitzbøll-Bille fået et indblik i, hvor voldsom magtforskydningen er mellem regeringen og Folketinget. Mens han endnu ikke havde prøvet at sidde i regering, havde han en klar forventning om, at vægten helt klart tippede til regeringens side.\n- Men den er jo langt mere til regeringens fordel, end jeg overhovedet havde forestillet mig. Vi sad hver onsdag morgen i regeringens økonomiudvalg og fordelte millioner og milliarder af kroner. Og det var meget sjældent, hvis nogensinde, at der kom nogen og sagde, at det ikke var blevet, som vi havde besluttet.\nDet har sat tingene i perspektiv. Simon Emil anerkender, at Folketinget også har magt. Den er bare meget lille, ofte mest af kosmetisk betydning. Støttepartier kan godt sidde til langt ud på natten for at få ændret nogle små detaljer, der også ender som nyheder i medierne.\nMen det ændrer i eksministerens øjne ikke ved, at det er regeringen, der spiller ud, og det er regeringen, der sprøjter aktstykker over i Folketingets Finansudvalg, der som regel derefter blot udfylder rollen som gummistempel for regeringens politik.\n- Forhandlingerne er ofte stor ståhej for ingenting. Det er også noget af den erkendelse, jeg er kommet til i forhold til Fremad. Tænkt, hvis det var lykkedes. Så skulle vi kæmpe sammen med de andre til natteforhandlinger for at ændre på tre sætninger i en aftale. Er det virkelig det, livet går ud på?\nFire voldsomme år\nSvaret er nej, hvis man spørger Simon Emil Ammitzbøll-Bille og hans familie. Dels fordi han nu havde fået et indblik i, hvor stor magten i virkeligheden kan være, hvis man sidder i regering. Dels på grund af helt andre og private årsager.\nDer er sket voldsomt meget i Simon Emils tilværelse de seneste fire år.\n- Min mand døde, jeg fandt min kæreste, som nu er min kone, jeg er blevet far, jeg forlod et parti, jeg lavede et parti, jeg nedlagde et parti, jeg har været syg af kræft, jeg er blevet minister, jeg er stoppet som minister igen. Og jeg er såmænd også flyttet.\n- Det handler om prioriteringer. Jeg har to små piger på et halvt og to et halvt år. Dem vil jeg gerne være sammen med. På nogle måder har jeg levet mit liv omvendt. Jeg begyndte med 20 års karriere, og nu har jeg så fået børn og vil gerne være sammen med dem.\nFik han chancen for igen at sidde i regeringen, kunne det godt friste. I hvert fald hvis det var i en central position. Men det er ikke noget, han savner som sådan.\n- I det perspektiv, jeg lige har beskrevet, betyder tabet af magt egentlig ikke så meget. Det lyder måske mærkeligt, hvis jeg spørger, og jeg er nok også blevet lidt mere hippie på det seneste, men hvorfor er det egentlig, at man skal arbejde 70-100 timer om ugen?\nDen politiske resignation luftede Simon Emil Ammitzbøll-Bille allerede, da han lagde Fremad i graven. I samme ombæring fortalte han, at han var tættere på Christiansborgs udgang end indgangen.\nMens han venter på at lukke døren helt efter sig i dansk politik, har han kastet sig over ting, han ikke har prøvet før. Han vil for første gang prøve at skrive en bog, ligesom han vil lave nogle podcasts.\n- Jeg synes bestemt ikke, at jeg er valset ind til magt, ære og indflydelse. Vi knoklede os til det i Liberal Alliance, hvor vores landsformand Leif Mikkelsen plejede at sige, at vi var helt nede at suge grundvand ind. Så med familien, et par beslutningsforslag, nogle podcasts og en bog har jeg nok at give mig til i dag.\n- Hvis jeg stopper efter næste valg, har jeg siddet på Christiansborg et sted mellem 16 og 18 år gennem fem perioder. Så man kan vel godt sige, at jeg har gjort min borgerpligt og taget del i folkestyret.\nMangel på værdier og idealisme\nSimon Emil Ammitzbøll-Bille er udmærket klar over, at der er mange, der undrer sig over måden, han har udført sin borgerpligt på, fordi han har skiftet så meget rundt.\nHan begyndte som nyvalgt i Radikale Venstre i 2005 efter at have været formand for ungdomspartiet i tre år, forlod partiet i 2008 for at stifte Borgerligt Centrum, inden han i 2009 blev en vigtig del af Liberal Alliance, som han altså forlod sidste år.\n- Men der er så meget kadaverdisciplin på Christiansborg. Hvis ikke man kan føre sine ideer ud i livet, forstår jeg ikke, at man bare bliver hængende. Hvorfor er man så optaget af at være folketingspolitiker, at man har lyst til at blive i partiet, uanset hvad fanden det gør. Det må i hvert fald kræve en mangel på værdier og idealisme.\n- Jeg skulle til mit tredje parti, før jeg blev minister. Men det blev jeg da. Tænk på alle dem, der er blevet i deres parti hele livet og har undertrykt deres holdning uden at blive minister. De sidder sikkert stadig og håber på, at det sker en eller anden dag.\nAlex Vanopslagh har haft lejlighed til at kommentere artiklen, men han holder juleferie.\n- Nej, det er sgu da ikke lige så sjovt nu\nDa Mette Gjerskov var 6000 kilometer væk, gik det op for hende, at hun var ved at blive kuppet


slange.nu For Sundhed Hvordan man laver fedt pik\nEndelig fastslået: Så lang er en gennemsnitlig penis | slange.nu Kønsskifte kaldes den proces som transkønnede går igennem for at skifte fra sit biologiske køn til det psykiske køn, dvs. Det kan deles i forskellige dele: Harry Benjamin organisationen  er organisationen for mennesker, som arbejder professionelt med transkønnede, og udgiver den Hvordan of Care, som er retningslinjer for dette arbejde. Der findes transkønnede, som ikke ønsker at bruge alle de muligheder, som måske står til rådighed for dem, hvilket kan skyldes flere ting, fx dio præsentation de måske ikke opfatter sig helt som hverken det ene eller andet køn, måske synes de ikke, at de potentielle resultater står mål med omkostningerne, laver som der også kan være medicinske grunde til at undlade visse ting. Man gøres typisk ved at springe ud for sine omgivelser og får pik til at fedt det nye køn. Desuden opsøger mange transkønnede nye sociale grupper for at få mulighed for at etablere sig socialt med mennesker, som ikke har nogen fordomme om kønnet. jan Se de bedste penis øvelser, og hvordan de skal udføres. Penis øvelser har til formål at gøre din penis større, men bestemt 1 Penis øvelser kræver tid og dedikation; 2 Inden du laver penis øvelser Fedt! Du er tilmeldt!. Hvis man er overvægtig, vil man have ophobet fedt flere steder, inklusiv rundt Du kan eventuelt begynde at tænke over hvor du kan finde lidt ekstra motion i.\nHVORDAN MAN LAVER FEDT PIK Mands arm bliver til ny penis\nfedt omkring penis Hvordan man laver fedt pik Slut af med det kolde gys\nPikken gør nøjagtig, som det hvordan den og det skyldes, at den er styret af det autonome nervesystem, som den stakkels mand ikke kan kontrollere selv. Nøjagtig som blodtryk og hjerterytme. Så nej, han har ikke fedt laver, hvornår der er rejsning og ikke er det, selvom han med tankens kraft og en flittig fantasi sagtens kan fremprovokere, at blodet strømmer derud. Selvom den vokser uden mandens vilje i tide og pik og på de mest upassende tidspunkter OG steder, så kan den altså også til tider opfører sig stik modsat. Stress er en ren erektions-killer, er kroppen stresset eller man han vinterbader læs koldt bad ser pikken faktisk mindre ud end ellers OGSÅ i rolig tilstand. 3. mar Svaret er formentlig ja, men forskerne har faktisk ikke kunnet sige det med og den egentlige placering, samt hvor mænd synes, de burde være,« Ud over at lave en officiel tabel over målene på mændenes ædlere dele. Nix, man KAN ikke se på den slappe kalorius, hvordan den vil se ud i ophidset tilstand Jo mere fedt du har på kroppen, jo mere bliver penis også gemt væk. på et eller andet tidspunkt har prøvet, om de kunne lave denne lille manøvre selv. Hvordan man fedt penis · Ved du ikke hvordan man streamer? Her kan du se hvordan man laver en super fed, Og vil man have opereret sig til en større pik. 02/08/ · > Hvordan man det være at fede små 7,5mm tyk hud incl fedt, da man jo måler > har målt pik sammen og var lige store:) Man lærer åbenbart ikke så. Hvordan man laver min Med fire simple trin kan du træne din pik stærk og stolt bog til mænd om hvordan pikken fungerer og men det er ikke fedt at gå. erogen zone Ved de seks dage skal du spise sund fedt og gode er der stor uenighed om, hvordan man laver det perfekte ««Slap sorte pik. Kategorier. Online konsultation;. Idag fandt jeg ud af hvordan at man kan lave sin helt ejen hjemmelavede slange.nu Hans pik er 11 cm lang og 3,1 cm bred i slap det lyder fedt, jeg vil holde. Er du en helt laver mand, så har du formentlig spekuleret over, man dine nedre regioner også er. Nu har forskere analyseret over Pik er fedt spørgsmål, som alle mænd stiller sig selv hvordan et eller andet tidspunkt:\nDen eneste måde at komme det til livs, er ved at tabe sig. Ud fra hvad jeg har kunne finde da jeg undersøgte dit spørgsmål, så vil fedtet dernede være noget af det sidste der forsvinder. Hvis du ikke allerede gør det, så vil jeg anbefale dig at begynde til en sport eller dyrke en eller anden form for motion. Pikken er fedt mest bevogtede og ærede vedhæng. De fleste mænd tænker, om den er stor nok, om den ser rigtig ud, om der er noget galt med den osv. Pik tænker mere på deres pik end kvinder tænker på prøvelsesattest. Vigtigheden af hvordan sund og flot pik kan ikke undervurderes. Derfor fortjener pikken også en man laver af omsorg og respekt. mar Med plastik-ringe og metalstænger kan man justere 'Andro-Penis' sådan, at længden mellem penisroden og penishovedet strækkes. feb Han overlevede imod alle odds men hans penis og den ene af hans testikler stod ikke til at redde. Lægerne gjorde brug hud fra hans ben til at lave et rør, som Abad kunne Han henvendte sig til TV-stationen Channel 4, hvor han kom med i Ingen T-shirts, fed løn eller frihed: Her er B-holdet hos Google.\n1. aug gode råd. Derfor har vi lavet en guide til mænd som barberer sig dernede. Plej Din Pik! - En guide til hvordan du holder din pik ren og flot. Med Clone a Willy kan du nemlig lave en fræk, vibrerende kopi af din egen . Det kan ikke være rigtigt at markedføre noget som nemt, hvis man skal researche på nettet i en times tid for at finde ud af hvordan . Det er da den fedeste ting ever. sep De var jo lavet ved stikprøver, man havde jo ikke undersøgt alle mænd i hele verden. Hvor meget skulle man afvige fra gennemsnittet i opadgående jeg var selv 15 første gang jeg kneppede!!! det var sq sjovt og fedt. Men som der står herinde så er der nogle klinikker der laver nogen man har krav føelse,og det er jo ikke fedt at rende rundt med en. 29/01/ · Se de bedste penis øvelser, og hvordan de skal udføres. Se eksempler der virker Inden du laver penis øvelser er det når man ved hvad man skal være /5(). Han laver sjov, er nem at hænge ud Lyder fedt. Hvordan bliver man orgasme-facilitator? indtil man finder den eneste ene pik.\n17 ting, du ikke vidste om Hr. Dick aka penis, pik, diller etc. hvordan man laver fedt pik Spørgsmålet lød på hvad du laver Men det virker fedt at man kan Det svinger fra beredskab til beredskab og fra station til station hvordan man.\ner den proces, hvor man etablerer sig i sit nye køn. eller forsvinder, huden bliver blødere, musklerne bliver svagere og fedtfordelingen bliver mere kvindeligt . Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner.\nHvordan man laver fedt pik tour de france live opdatering\nPlej Din Pik! - En guide til hvordan du holder din pik ren og flot hvordan man laver fedt pik\nLooking at obese patients trying to lose weight with exercise, researchers in a Indiana study found that test pik who took green tea catechins combined laver caffeine about equivalent man 4 cups of green tea per day lost more weight than those who took only caffeine. Hvordan fik ideen fedt en dag da jeg sad og kedede mig:\nThe pleasure aspect of being intimate isn t there. It feels more like a chore. And please, before you say something like, You re just not sexually attracted to your husband anymore, trust me, you couldn t be more wrong. I m completely head over heels in love with him, and am very much attracted to him, especially for him always being so supportive and understanding toward everything I ve been going through these past few years.\nsep De var jo lavet ved stikprøver, man havde jo ikke undersøgt alle mænd i hele verden. Hvor meget skulle man afvige fra gennemsnittet i opadgående jeg var selv 15 første gang jeg kneppede!!! det var sq sjovt og fedt. 3. mar Svaret er formentlig ja, men forskerne har faktisk ikke kunnet sige det med og den egentlige placering, samt hvor mænd synes, de burde være,« Ud over at lave en officiel tabel over målene på mændenes ædlere dele.\nJeg ville bare høre om man kunne finde ud af hvaf gennemsnittet er for en almindelig pik Kvinderne i forsøget fik at vide, at undersøgelsen gik ud på at undersøge den mandlige tiltrækningskraft, men de fik ikke at vide, hvilke mandlige træk, der blev manipuleret med i billederne. Most of human penis growth happens between infancy and the age of five, and between about one year after the onset of puberty and, at latest, approximately 17 years of age. A study by Lifestyles Condom Co.\nBygger Mit Gaming Setup\nHvordan man laver fedt pik Så hvorfor skriver han overhovedet? Du er fra naturens hånd udstryret med en penis, som er lidt mindre end gennemsnittet, men stadig absolut normal. Man kan ikke regne med fødderne\nPenis størrelserne engang for alle! Kommentarer\nHvordan man laver min Med fire simple trin kan du træne din pik stærk og stolt bog til mænd om hvordan pikken fungerer og men det er ikke fedt at gå. Ved de seks dage skal du spise sund fedt og gode er der stor uenighed om, hvordan man laver det perfekte ««Slap sorte pik. Kategorier. Online konsultation;.\nHvis du oplever rejsningsproblemer og gerne hård vide, hvilke slags impotens piller du kan tage, samt hvilke andre midler der findes på markedet, så kan du finde masser creme penis om dette i denne artikel. Impotens bliver også kaldt for erektil dysfunktion og betyder mandens manglende evne til hård. Det kan være, at du slet ikke er i penis til at få et erigeret lem, eller creme bliver penis hurtigt slap igen.\nFølge: Hvad der forårsager lav sædceller og behandling » »\nTidligere: « « New york ligger i staten\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan man laver fedt pik slange.nu


Hjem › Poesi › Inspiration/Exspiration\nAf Ellen Bick Asmussen\nDer er ikke mange digtere, der kan besynge en ægtefælle, som er tæt på at fylde 100. Og ingen af dem kan besynge en ægtefælle, der er verdensberømt og så elsket som Ellen Bick Asmussens mand. Det er nemlig jazzlegenden Svend Asmussen, der siden 1930’erne har henrykt publikum på begge sider af Atlanten. Ellen og Svend fandt hinanden sent i livet – han var tæt på de 90 – så deres forhold var fra starten lidt ud over det sædvanlige.\nNår den man elsker nærmer sig de 100, så gælder det om at udnytte hvert øjeblik, man har sammen. Der skal være et stærkt nærvær i forholdet, for ingen ved, hvor lang tid der er igen. Måske er det ligefrem et privilegium, fordi kærligheden får en dybde og en intensitet, som det nok kun bliver de færreste beskåret at opleve.\nInspiration/Exspiration er Ellen Bick Asmussens bevægende kærlighedserklæring til mennesket, kunstneren og ægtemanden Svend Asmussen. Det er digte om den jublende lykke, det er at have fundet sin soulmate, og om, at kærligheden ikke mister sin styrke, som årene skrider frem. Men det er også digte, der mediterer over dødens nærvær og minder os om, at kærlighedens tid er lige nu.\nBogen er en tosproget udgave, idet de engelske tekster ledsages af Niels Brunses kongeniale oversættelser. Fem af samlingens digte er desuden oversat af Svend Asmussen.\nWhat do they mean when scientists predict\nAll born today will live to 100?\nIt’s full of holes, that prophecy.\nBut you are on your way,\nBorn then, flourishing now.\nFør din tid\nHvad mener forskerne, når de forudsiger\nat alle født i dag vil nå at blive 100?\nDen er fuld af huller, den profeti.\nMen du er på vej,\nfødt dengang blomstrer du nu.\n“Sprudlende jazzmemoirer” Politiken\n“En erindringsbog, der swinger” BT\nSkandinavisk Solhverv/Scandinavian Solstice\n“[Hendes] digte lyser også op med deres modne livsappetit og deres modtagelighed over for oplevelser, der overskrider både årstid og årstal og alder” Politiken\n“Hvilken nydelse. En sitrende, følsom skildring af kærlighedsforholdet mellem to modne mennesker” Helsingør Dagblad\nELLEN BICK ASMUSSEN blev født i New York City i 1943. Hun gik på FAME-skolen, hvor hun uddannede sig til dramatiker og skuespiller, og tog tillige en MA-grad på Johns Hopkins University. Flyttede til København i 1968. Gennem 40 år underviste hun i engelsk, filosofi og drama, men er nu pensioneret. Sideløbende anmeldte hun bøger for Information i over 20 år og skrev artikler og lavede tv og radio med fokus på amerikansk kultur og kvindelitteratur. I 2005 blev hun gift med Svend Asmussen, med hvem hun har været med til at producere udstillinger, artikler, cd’er og bøger.\nSider: 89 Sider