Basidiosporer i hjemmet ....Sundhedseffekter, fjernelse | The playground\nbasidiosporer i hjemmet eller virksomheden er en klynge af sporer, der kan være tegn på et større skimmelproblem. Disse sporer stammer fra en type svampe kaldet basidiomycetes, som omfatter svampe, toadstools, boletes, træbeslag svampe og puffballs. Disse sporer kan være farveløse, Sorte, brune eller gule. Selvom forskellige former for denne type skimmel konsekvent er til […]\nbasidiosporer i hjemmet eller virksomheden er en klynge af sporer, der kan være tegn på et større skimmelproblem. Disse sporer stammer fra en type svampe kaldet basidiomycetes, som omfatter svampe, toadstools, boletes, træbeslag svampe og puffballs. Disse sporer kan være farveløse, Sorte, brune eller gule. Selvom forskellige former for denne type skimmel konsekvent er til stede i naturen, er arten og dens koncentrationsniveau det, der i sidste ende bestemmer toksiciteten af den luft, vi indånder. Når tilstedeværelsen af denne type svampe opdages, er det ikke nødvendigt at blive straks foruroliget, selvom det er vigtigt at være opmærksom på, hvordan de spredes ind i hjemmet og i hvilken mængde.\nopretholdelse af sund luftkvalitet er utrolig vigtig i forebyggelsen af potentielt farlige luftvejssygdomme, hvorfor indendørs og udendørs luftforurening er et så vigtigt forskningsemne for CDC (Center for Disease Control), hvem (Verdenssundhedsorganisationen) og lignende agenturer. Faktisk har de afsat en række ressourcer til at indeholde svampeudbrud, der kan forekomme fra det utallige antal arter af svampe og skimmel, der findes. At eje en luftrenser kan være en nyttig måde at reducere antallet af skimmelsporer, der findes i dit hjems luft.\nHvordan spredes basidiosporer i hjem?\nproblemet med basidiosporer er især, at de kan findes næsten overalt. Sporerne udstødes fra svampe og andre svampe, som de stammer fra, og kan derefter knytte sig til nærliggende planter, dyr eller andre organiske stoffer. Typisk rejser de med vindstrømme, og der er flere forskellige måder, hvorpå svampene kan finde vej ind i områder i dit hjem.\nde kan også forblive i luftstrømme i lange perioder, opretholde deres levedygtighed og kan ende med at rejse tusindvis af miles væk fra deres oprindelsessted. En enkelt sport har været kendt for at krydse flere stater under de rette betingelser, før at finde vej ind i dit hjem. Ikke alene er det forbløffende, hvor meget af en afstand disse svampe kan rejse, men også lige så overraskende, er, hvor højt af en højde, de kan nå. Sporer fra svampene er blevet dokumenteret for at nå titusinder af fødder i højden og knytte sig til balloner og endda fly.\nen anden måde, hvorpå basidiosporerne spredes, er ved “hitch vandring”, der knytter sig til de insekter og dyr, som de kan komme i kontakt med. Hunde, katte og andre lodne kæledyr, der er sluppet ud i perioder, kan potentielt bringe sporerne ind i hjemmet, uden at kæledyrsejere er klar over det. Almindelige insekter som myrer eller fluer er også potentielle bærere. Når de først er inde og kommer i kontakt med en tilstrækkelig fugtkilde, kan sporerne begynde at vokse på steder som potteplanter, i badeværelser, på tæpper og tekstiler, på gipsvæg og på alt, hvad der er lavet af træ. Dette gør næsten ethvert hjem til et passende levested for sporerne at bo i.\nvand er et andet transportmiddel til basidiosporer. Hvis dit hjem for nylig havde oversvømmelse eller havde en lækage i taget, er det muligt, at vandet, der kom ind, indeholdt skimmelsporer. Faktisk kan mange forskellige typer skimmelsporer transporteres med vand.\nSkimmelsvamp vokser nær vinduet\nsom med al skimmelsvamp bestemmer koncentrationsniveauerne af sporer i luften de sundhedsmæssige virkninger, der kommer fra indånding af basidiosporer. En minimal tilstedeværelse udgør muligvis ikke meget af en sundhedsrisiko eller endda opdages overhovedet. Sporer, der vokser til store kolonier, kan dog være farlige og i nogle tilfælde dødbringende. De mulige lidelser fra basidiosporer spænder fra en række milde til svære symptomer, herunder:\nCryptococcal meningitis (en infektion i rygmarven og hjernen)\neksem (hudlæsioner, der er røde, kløende eller kan blive skællende eller crusty)\nallergisk Alveolitis (en betændelse i alveolerne i lungerne forårsaget af overfølsomhed over for inhalerede organiske støv)\nlokalisering af kilden til skimmelsvamp i hjemmet er den kritiske faktor for at forhindre yderligere skimmelangreb. Som de fleste mennesker allerede er klar over, er boliger og bygninger, der er blevet vandbeskadiget, tilbøjelige til at forme vækst. Dette er især tilfældet i miljøer, der gennemgår regelmæssige anfald af regn, sne eller fugtighed. De mest oplagte steder at kontrollere for skimmel omfatter under dræn, bag toiletter, i kældre og lofter, og under og omkring apparater, der bruger vand, som varmt vandvarmere, opvaskemaskiner og vaskemaskiner. Fugtigt, rådnende træ eller misfarvet vinylflise eller tilstedeværelsen af en muggen lugt kan være en indikation af, at skimmel kan være til stede og skal tages hånd om.\nofte kan skimmelsvamp detekteres af den lugt, den afgiver, før den kan ses. Mange gange kan formen dog ikke let placeres. Det kan være inden i vægge, under tæpper eller andre typer gulve, på loftet eller i et gennemsøgningsrum eller kælder.\nsmå børn, ældre, gravide kvinder, personer med kompromitterede immunsystemer eller patienter, der gennemgår kemoterapibehandlinger, er mest udsatte for helbredskomplikationer relateret til skimmeleksponering. Hvis du af en eller anden grund har mistanke om, at der kan være skimmel i dit hjem, skal du kontakte og planlægge en gratis hjemmeinspektion af et professionelt skimmelrensningsfirma. De kommer til dit hjem, inspicerer indersiden og ydersiden, og hvis de finder skimmel, så lad dig vide, hvad der skal gøres for sikkert at indeholde det og fjerne det. At have en ekspert uddannet i påvisning og forebyggelse af skimmel, svampe og alle andre allergener kommer til dit hjem er en uvurderlig service, især for dem, der lider af astma og lignende åndedrætsbesvær. Selvom du overvejer at fjerne formen selv, gør det aldrig ondt at få en professionel vurdering af situationen.\nretur fra Basidiospores til vores typer af Mold side\nNext For at forstørre billeder på Mouseover


Ny digital kemisk risikovurdering skal hjælpe virksomheder til bedre arbejdsmiljø ved svejsning | Arbejdstilsynet\nNy digital kemisk risikovurdering skal hjælpe virksomheder til bedre arbejdsmiljø ved svejsning\nI dag lancerer Arbejdstilsynet et nyt digitalt værktøj, der gør det lettere for virksomheder at vurdere risikoen ved deres kemiske arbejdsprocesser. Det nye digitale værktøj skal hjælpe virksomhederne med at skabe et bedre kemisk arbejdsmiljø og overholde reglerne om kemisk risikovurdering.\n”Erfaringer fra bl.a. tilsyn og opringninger til Arbejdstilsynets Call Center viser, at mange virksomheder er i tvivl om rammerne for den kemiske risikovurdering. Virksomhederne efterspørger både mere viden og hjælp til at risikovurdere deres kemiske arbejdsprocesser. Med Arbejdstilsynets nye digitale redskab kan de få hjælp til at få styr på risici, regler og anbefalinger – og på den måde blive klogere på, hvordan de kan forebygge, at ansatte bliver udsat for kemi,” siger Morten Vestergaard, der er tilsynschef i Arbejdstilsynet.\nI første omgang er værktøjet til kemisk risikovurdering et tilbud rettet mod virksomheder, der svejser eller skærer i metal eller arbejder med rengøringsmidler. Resultater fra undersøgelsen ’National Overvågning af Arbejdsmiljøet blandt Lønmodtagere (NOA-L) viser, at det særligt er i maskinindustrien, på autoværksteder og i byggebranchen, at ansatte bliver eksponeret for røggasser fra svejse- og skæreprocesser. Gasser der kan være kræftfremkaldende og give lungesygdomme, hvis beskyttelsen ikke er tilstrækkelig.


Hvor biased er din ledelse? – Ledelse i Dag | Lederne\n... 2018 Ledelse i Dag - juni 2018 Er din ledelsesstil kønsbiased\nEr din ledelsesstil kønsbiased?\nStereotyper og kønsfordomme er den største hæmsko for at få flere kvinder i ledelse i dag. De organisationer, der er bedst til at nedbryde fordommene, er dem, hvor toplederne ikke bare uddelegerer velmenende initiativer, men selv går forrest og også gransker egen ledelse for kønsbias. Det viser en ny undersøgelse af, hvilken lederadfærd der er bedst til at skabe ligestilling.\nMarc Timmermann til journalist Annemette Schultz Jørgensen\n#Bias #Diversitet #Kvinder i ledelse\nMænd er bedre ingeniører og har lettere ved fysik og matematik end kvinder, som til gengæld har mere flair for sprog, omsorgsarbejde og alt, der har med mennesker at gøre. Vi kender dem udmærket. De klassiske forestillinger om mænd og kvinders forskellige kompetencer. Kønsstereotyperne, som langt de fleste af os vil kalde gammeldags fordomme, men som ikke desto mindre stadig stortrives i sådan en grad, at de faktisk er den primære hæmsko for ligestilling på dagens arbejdspladser og ledelsesgange.\nDet fremgår af en ny international undersøgelse baseret på interviews med 50 topledere, der over en fem årig periode har fået kortlagt deres indstilling til kønsbias og sammenholdt det med deres organisationers resultater på ligestillingsområdet. Formålet har været at undersøge, hvilken toplederadfærd der bedst udligner kønsforskelsbehandling på arbejdspladsen og på ledelsesgangene, og undersøgelsen har også kortlagt de mest anvendte ligestillings- og diversitetsinitiativer og best practices blandt 250 organisationer.\nResultatet er entydigt. De organisationer, der har størst succes med deres diversitetsinitiativer, er ikke bare dem, hvor toplederne igangsætter flest initiativer. Det er dem, hvor initiativerne også bliver fulgt af personlig involvering og helhjertet engagement fra toppen. Der, hvor toplederne selv går forrest og ændrer egen adfærd og især tør identificere og gøre op med kønsbias i deres egne ledelsesbeslutninger.\nStudiet dokumenterer ... at den allerstørste barriere for at få flere kvinder i ledelse i dag faktisk er vores egne kønsbias\nMarc Timmerman, Axion Consulting Partners\nSammenhæng mellem toplederadfærd og ligestilling\n- Studiet viser, at det er, når topledere tror på ligestilling med hjertet, at organisationer lykkes bedst med at skabe mere kønsdiversitet. For det er gennem det personlige engagement, at de finder ud af, hvor skoen virkelig trykker i ligestillingsarbejdet, og hvor man skal sætte ind for at opnå resultater. Hvilket er på kønsfordommene og stereotyperne, som er svære at nedbryde og helst kræver, at toplederne fører an, viser studiet, siger Marc Timmerman, der er anerkendt diversitetsekspert og Managing Partner hos Axiom Consulting Partners Europe, der står bag undersøgelsen.\nHan fortæller, at der allerede findes mange best practice-studier inden for ligestilling, men at han og kollegerne ville fokusere på noget, ingen havde gjort før.\n- Vi ville et spadestik dybere og ikke bare undersøge, hvilke tiltag der virker bedst, men også hvilken toplederadfærd, der kan bidrage mest til at udligne uligheden. Baseret på en formodning om, at lederadfærden i toppen af organisationer har stor betydning, siger Marc Timmerman og forklarer, at undersøgelsen er foretaget blandt organisationer i Belgien, dog størstedelen i globale virksomheder for at sikre, at resultaterne ville have international relevans.\nHar du et ubevidst kønsbias?\nTag Harvard University's test og find ud af det.\nKønsbias største barriere for ligestilling og diversitet\nUndersøgelsen peger især på to overordnede afgørende resultater. Det ene handler om barriererne i ligestilling og det andet om, hvad det er, der mest effektivt får bugt med dem.\n- Studiet dokumenterer, hvad vi også ved fra andre, at den allerstørste barriere for at få flere kvinder i ledelse i dag faktisk er vores egne kønsbias. Det er simpelthen fasttømrede stereotyper om forskellene på de to køn, der primært bremser ligestillingen, siger Marc Timmerman.\nDet er altså fordomme om, at vi som mænd og kvinder har nogle specifikke kompetencer, der udgør en væsentlig hæmsko for ligestillingen. For eksempel antagelsen om, at kvinder interesserer sig mere for kommunikation, HR og de såkaldte bløde funktioner og jobs, og derfor også er bedst til dem. Mens mænd er kvinder overlegne, når det kommer til det, der handler om produktion, teknik, tørre tal, ledelse og data. Forestillinger som de fleste af os vil kalde oldnordiske, men som vi, ifølge MarcTimmerman, alligevel oftest er præget og delvist styrede af, tit ubevidst. Hvilket er en del af problemet.\n- Det store problem med kønsbias er, at vi alle sammen bærer på dem i større eller mindre grad, oftest uden selv at vide det. Selv folk, der bevidst arbejder på at komme dem til livs, er selv påvirket af dem. Så indlejrede er de. Det betyder, at vi derfor også ofte selv er med til at føre dem videre uden at være klar over det, forklarer han.\nJo mere engagerede topledere er, jo mere fremmer det ligestillingen\nLedere laver fejlslutninger om køn\nKønsstereotyperne påvirker ifølge Marc Timmerman ledere, blandt andet fordi de bevidst og ubevidst kommer til at drage forkerte konklusioner, når mænd og kvinder udviser forskellig adfærd på jobbet.\nEn veldokumenteret adfærdsforskel er for eksempel den om, at mænd ofte hurtigere siger ”Ja” til nye opgaver på arbejdspladsen, mens kvinder typisk udbeder sig lidt længere betænkningstid. En anden, at mænd søger nye jobs, bare de opfylder 40 procent af kriterierne, mens kvinderne helst skal op på 80 procent. Og endelig er et tredje velkendt eksempel, at mænd også taler mere om deres præstationer på jobbet end kvinder, som opfatter det som pral og mener, at præstationer bør tale for sig selv.\n- Det er, når ledere, med afsæt i de her forskellige kønsadfærdsmønstre, kommer til at lave fejlslutninger, at det bliver til kønsbias. Fx ved vi, at mange ledere, når de tilstrækkeligt mange gange har oplevet, at kvinder skal have længere betænkningstid i forhold til forfremmelser, begynder at gå uden om kvinderne. For de ender med at ræsonnere, at kvinder tøver, fordi de ikke føler sig lige så godt klædt på som mændene, og måske derfor heller ikke er det. På den måde kommer fordommene i praksis til at spænde ben for kvinders vej til toppen, siger Marc Timmerman og fortæller, at studier derudover også viser, at det ikke kun er mænd, der lader sig præge af kønsfordommene.\nForskningen viser nemlig, at mange kvinder fra 30-40 års alderen selv begynder at acceptere kønsbias, som om de er sande.\n- Hvilket jo er forfærdeligt, da det kun bidrager endnu mere til at cementere fordommene, siger han.\nDe fleste ledere følger bare trenden\nPå spørgsmålet om, hvordan man nedbryder de sejlivede kønsbias, kommer Marc Timmerman ind på undersøgelsens andet hovedresultat. Nemlig det om toplederes adfærd, og hvad det konkret er for en lederopførsel blandt CEO´s og Executives, der mest effektivt udligner uligheden.\n- Selv om de organisationer, vi har kigget på, igangsætter mange typer af tiltag og initiativer, hvoraf nogle virker bedre end andre, så er der én ting, der er mere udslagsgivende end noget andet. Jo mere engagerede topledere er, jo mere fremmer det ligestillingen. Det handler simpelthen om, hvor personligt involveret CEO´en er, siger han.\nFor at gøre undersøgelsens resultater så handlingsrettede som muligt har Marc Timmerman og hans kolleger opstillet en model med en skala på fem niveauer for de forskellige adfærdsformer, de har observeret blandt toplederne igennem studiet. Nederst i modellen ses toplederadfærden for de organisationer, der har udvist de bedste mangfoldigheds- og ligestillingsresultater og øverst toplederadfærden for de organisationer med de dårligste resultater. På niveauerne imellem findes de øvrige typer adfærd, gradueret efter topledernes engagement og effektivitet (se nedenfor).\n- Jo lavere et niveau, man bevæger sig ned på i modellen, jo mere engagerede og involverede er toplederne. Både fordi de bruger forskellige redskaber og metoder, men især også fordi deres forskellige værdier og personlige normer omkring ligestilling intensiveres. Hvilket også er det, modellen skal afspejle. For jo lavere et niveau man befinder sig på, jo bedre er man til at begrænse påvirkningen fra de kønsbias, man selv har, siger Marc Timmerman.\nDe fleste topledere udviser ringe engagement\nHan forklarer, at undersøgelsen generelt har vist, at langt hovedparten af topledere kun udviser et begrænset engagement i ligestilling. De afsætter et vist budget til ligestilling og igangsætter et vist antal tiltag og initiativer, men uddelegerer arbejdet til andre. Alligevel deler én afgørende faktor det store flertal af moderat engagerede topledere i to. Nemlig holdningen til spørgsmålet om hvorvidt de tror på ligestilling eller ej.\n- Rigtig mange topledere siger jo i deres skåltaler, at de går ind for og arbejder for ligestilling. Men bag scenen spørger de så, om det der med mangfoldighed virkelig er nødvendigt. De tror simpelthen ikke rigtig på det, men går ind i det, fordi alle andre gør det, siger Marc Timmerman og fortæller, at den anden store gruppe af ledere ikke nødvendigvis er mere aktive, men til gengæld føler for ligestilling som noget, der er nødvendigt.\nFordi det er fair over for kvinderne og godt for virksomheden. En holdning som også smitter af i organisationen.\n- På samme måde er det også holdningen, der især udmærker de allerstærkeste ledere på det her område. De ledere, der gør rigtig meget, er blandt andre mentorer, coaches for kvindelige talenter, de går selv forrest, de deler ud af personlige erfaringer og bruger ”gulerod” til at anspore den gode ligestillingsadfærd. Men de, der opnår de allerbedste resultater, de går skridtet videre og korrigerer og disciplinerer også den adfærd, der modarbejder diversitet, siger Marc Timmerman.\nDen åbenhed skaber man allerbedst ved selv at gå forrest og det er, hvad der kendetegner mange af toplederne på dette niveau\nUdryd først bias hos dig selv\nDermed vender han tilbage til kønsstereotyperne. For det er netop dem, som de særligt engagerede ledere især fokuserer på at udrydde med både ”pisk og gulerod” – hvilket ifølge Marc Timmerman er grunden til, at deres organisationer lykkes bedst med diversitetsinitiativerne.\n- De her topledere er så engagerede, at de ved, at den store barriere handler om kønsfordomme, og de ved også, hvor svære de er at nedbryde. De er konsekvente over for ledere, der praktiserer chauvinistisk adfærd, og som åbenlyst tillader kønsfordomme at florere, hvilket kræver mod. Men de udviser også mod, fordi mange ledere på dette niveau ved, at de er nødt til at starte med at udradere kønsbias i deres egne beslutninger, hvis de skal have andre til at gøre det samme. De indrømmer altså først og fremmest, at de selv bærer rundt på bias og starter med at arbejde med egne beslutninger, før de går videre med de andre ledelseslag, siger Marc Timmerman og fortæller, at mange får hjælp udefra fra rådgivere, der træder ind i organisationen for at observere og kontrollere organisationens adfærd og beslutninger for kønsbias.\n- Det er svært og kræver stor åbenhed, hvis man skal have alle med. Og så er det uhyre vigtigt at sikre, at det sker uden fordømmelse. Den åbenhed skaber man allerbedst ved selv at gå forrest, og det er, hvad der kendetegner mange af toplederne på dette niveau, siger Marc Timmerman.\nModellen viser, hvordan topledere gradvist kan være mere engagerede i ligestillingsarbejdet, jo længere ned man bevæger sig i modellen. Både på niveau 1 og 2 tager de et moderat antal ligestillingsinitiativer, men uddelegerer arbejdet til andre ledelseslag.\nPå niveau 1 er toplederengagementet dog primært båret af, at ligestilling og mangfoldighed er en trend, mens toplederne på niveau 2 oprigtigt tror på, at der er brug for flere kvinder i ledelse.\nPå niveau 3 praktiserer topledere i højere grad walk the talk. De agerer rollemodeller og er mere anvisende, dog primært over for organisationens andre ledere. På niveau 4 er topledere endnu mere engagerede og træder fx selv ud i organisationen og agerer mentor og coaches over for kvindelige talenter på tværs af organisationens niveauer, ligesom de også belønner og roser ledelsespraksis inden for ligestilling.\nPå niveau 5 findes de topledere, der virkelig brænder personligt for sagen. Udover at være mentorer og coaches deler de også ud af personlige erfaringer overalt i organisationen, og som den store forskel bruger de både ”gulerod og pisk”. De belønner altså ikke bare den gode, men er også konsekvente over for den leder- og medarbejderadfærd, der modarbejder ligestilling.\nSkab kønsneutrale processer\nHan fortæller, at man som topleder dog trygt selv kan igangsætte arbejdet med kønsbias. Der findes masser af litteratur og inspiration at hente om, hvordan man nedbryder både bevidste og ubevidste fordomme, og i det hele taget skaber mere kønsneutrale arbejdsprocesser på arbejdspladsen.\nBlandt andet fortæller Marc Timmerman om et eksempel fra Berlin Philarmonica Orkestret, hvor ledelsen opdagede, at man ansatte flere mandlige end kvindelige musikere og frygtede, at det handlede om ubevidste kønsbias. Det fik ledelsen til at gennemføre et selvstudie, hvor man sørgede for, at en række dommere ikke kunne se musikerne, men havde ryggen vendt mod et podie og derefter fik orkesterets musikere af forskellige køn til, en efter en, at spille, hvorefter dommerne skulle vurder deres præstationer. Man bad musikerne om tage fodtøjet af, så ingen ikke kunne høre, om det var store eller små personer, der trådte ind på scenen, eller om de havde hæle på. Testen endte med, at kvinderne nu pludselig blev bedømt lige så godt som mændene og derfor, at man erkendte, at man havde været styret af ubevidste kønsbias i tidligere ansættelser.\nDerudover fortæller han, at en anden måde at udrydde kønsbias på i organisationer i eksempelvis ansættelsessituationer er at skjule ansøgeres navne og i stedet kalde jobkandidater ved nummer eller bogstav. På den måde sikrer man, at man som leder eller HR-ansvarlig ikke ubevidst lader sig præge af ansøgerens køn.\n- Der er meget, man selv kan gøre. Men mit primære råd til topledere er dog at starte med selv at blive klogere på, hvad kønsbias handler om. Først derefter bør man skabe øget bevidsthed blandt organisationens andre ledere, og først sidenhen rulle viden om kønsfordommene ud i resten af organisationen. Som så meget andet holdningsarbejde og change management i organisationer starter den opgave med at skabe erkendelse og bevidsthed. En accept af, at kønsbias findes hos os alle, slutter han.


Kirkland Fine Arts Center (Decatur, IL) - anmeldelser\nRestauranter i nærheden af Kirkland Fine Arts Center\nAktiviteter i nærheden af Kirkland Fine Arts Center\nKirkland Fine Arts Center anmeldelser, Decatur\nNr. 5 af 18 aktiviteter i Decatur\nBedste sted at se et show i Decatur!\nPå Kirkland kan du se fremragende show: klassisk musik, jazz, teater, osv. Dette er det bedste sted i Decatur, Illinois, til at se høj kvalitet viser.\nSuperior akustik men badeværelsesfaciliteterne er helt utilstrækkelige for det store publikum. Ingen elevator for at få adgang øverste niveau .\nDe kommer med i en god handlinger, og viser men i en begrænset periode. Det er komfortable siddepladser og der er virkelig ikke et dårligt sæde i timer. Største minus er den manglende badeværelser og langt gåtur, hvis du har problemer.\nDet er en dejlig teater og har ikke en dårlig plads! De tilbyder en bred vifte af underholdning. Jeg har været til mange koncerter og forestillinger her samt eksamen ceremonier. Kirkland er bestemt et plus for Decatur!\nJeg har været her for programmer, koncerter, eksamensfester osv. Dette er et dejligt sted for sådanne begivenheder. Det er den bedste placering i byen og dens enorme.\nHvorfor jeg tog til Millikin\nDenne facilitet er så utroligt, at jeg besluttede mig for at gå i skole her baseret på Kirkland alene. Fantastisk akustik. Dejlig kunstgalleri. Let at finde din plads. Hvis der fandtes et center midtergangen dog.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Kirkland Fine Arts Center.


Få 3 tilbud og find en billig murer i Blokhus | Murer Blokhus\nDu er her: Forside / Murer / Find en billig murer i Blokhus\nLeder du efter en god og billig murer i Blokhus? Her kan du hurtigt og nemt komme i kontakt med en lokal murer i Blokhus, hvis du har en opgave, som kræver hjælp fra en professionel og erfaren murer. Blokhus’s murerfirmaer står endda klar til at give dig et godt tilbud på murerarbejde. Du skal bare bruge et par minutter på at beskrive din opgave. Så vil du i løbet af få dage modtage 3 tilbud fra murere i Blokhus.\n» Klik og bestil 3 gratis tilbud fra murere i Blokhus\nDu er få klik fra at finde en dygtig og billig murer i Blokhus\nHar du brug for en murer i Blokhus til en stor eller lille opgave som fx facaderenovering, nyt badeværelse, lægning af fliser, ombygning, tilbygning eller nybyg af et helt hus, skal du selvfølgelig have fat i en dygtig murer i Blokhus. Men hvem skal du kontakte? Gode referencer er altid vigtige, så det kan være en god idé at forhøre dig i dit netværk, om du kender nogen, som kan anbefale en dygtig murer i Blokhus.\nDet er nemlig lidt af en kunst at lave et flot stykke murerarbejde, hvor alle detaljer står snorlige. Murerarbejde er ikke lige noget, man laver om. Når stenene eller fliserne først er lagt, og mørtlen er tør, kan det være ganske omstændeligt at rette op på fejl. Murerens arbejde er noget, som du skal se på i mange år fremover, så derfor er det selvfølgelig vigtigt at finde en dygtig murer, når du skal have udført murerarbejde. Heldigvis kan 3byggetilbud, som vi reklamerer for, hjælpe dig med at finde en god og billig murer i Blokhus, så du undgår at bruge alt for lang tid på at lede efter en murer, som både er rimelig i pris og har tid til at hjælpe dig.\nHvad kan en murer i Blokhus hjælpe dig med?\nEn murer i Blokhus kan naturligvis hjælpe med alle former for murerarbejde som fx opmuring af en tilbygning til dit hus, murerentreprisen på et nyt hus, opmuring af en læmur ved din terrasse og lignende opgaver.\nFacaderenovering, hvor dit hus fx bliver omfuget, vandskuret, pudset eller kalket, er også opgaver, som en murer i Blokhus kan udføre for dig.\nHvad koster en murer i Blokhus?\nFlot murerarbejde har naturligvis en pris. En lokal murer i Blokhus kommer gerne ud og besigtiger en opgave, inden han eller hun udarbejder et tilbud med en pris til dig. Nogle murere tilbyder også, at du kan vælge mellem en fast timepris eller en pris pr. sten, hvis du har en stor mureropgave som fx opmuring af et helt hus i Blokhus.\nVil du gerne danne dig et overblik over prisniveauet blandt murere i Blokhus, inden du laver en aftale med en murer, kan det være en god idé at kontakte flere forskellige murere i Blokhus og omegn. Det vil selvfølgelig tage lidt tid, men den kan være godt givet ud, hvis du i sidste ende er heldig at finde en dygtig murer til en fornuftig pris.\nHar du travlt, kan du også vælge at udfylde en formular hos 3byggetilbud, som vi reklamerer for. Her har du mulighed for at modtage 3 gratis tilbud fra lokale murere i Blokhus. Det tager kun et øjeblik at udfylde formularen.\nFordelen for dig er, at du slipper for at bruge tid på at ringe rundt til adskillige murere i Blokhus, inden du finder en murer, som kan hjælpe dig. Mange håndværkere har fulde ordrebøger, så det kan være, at de ikke har tid til din opgave inden for den deadline, som du har. Hvis du bestiller 3 tilbud på nettet, vil du kun få tilbud fra lokale murere i Blokhus og omegn, som har tid til at hjælpe dig inden for en overskuelig tid.\nNår du har udfyldt formularen, vil du i løbet af 3 hverdage modtage 3 tilbud fra murere i Blokhus. Det er ganske gratis og uforpligtende for dig, så hvis ingen af tilbuddene lever op til dine ønsker eller forventninger, kan du altid takke nej til tilbuddene. Måske synes du ikke, at deres priser er billige nok, men så har du i det mindste fået et indblik i, hvad det koster at hyre en professionel og billig murer i Blokhus.\nPrevious Post: « Find en billig murer i Bjæverskov\nNext Post: Find en billig murer i Blommenslyst »


Med MS Fram i Diskobugten. | Vikingeklubben H.A.C. Neptun Silkeborg (Den blå tap) - © Vikingeklubben H.A.C. Neptun Silkeborg (Den blå tap)\n© Vikingeklubben H.A.C. Neptun Silkeborg (Den blå tap) tirsdag, 24 maj 2022 - 17:09\nBo Rasmussen om 26. august 2009 — Skriv en kommentar\nMed “FRAM” i Vestgrønland\nDet må indrømmes, at jeg blev noget overrasket over, at Jens, som jeg byttede stafet med for at kunne skrive om grønlandsturen, også skrev om Grønland.\nNu må jeg se, om jeg kan holde jeres opmærksomhed ved endnu en gang Grønland.\n25. juni fløj vi fra Kastrup til Sdr. Strømfjord (grønlænderne bruger ikke de danske navne mere, men en del af dem siger mig mere).\nTuren ud til skibet gik i flyvende fart med en af skibets “Polar cirkle både”. Og så snart alle passagerer var om bord, gik turen ud gennem fjorden (170 km – det siger noget om hvor langt vi sejlede).\nDet blev 7 dage i vild luksus. “Fram” er et dejligt skib bygget til cruice i arktiske vande. Alle ansatte fra kaptajn til stuepige havde alle de gode egenskaber, vi kunne ønske. Turen var utrolig godt tilrettelagt. Vi var i land hver dag, og det vat de bedste “bidder” af området, vi kom til. Desuden kom vi kontakt med en masse grønlændere (“Fram” har en masse gode kontakter). At naturoplevelserne var fantastiske, siger sig selv. Det var en lang sejltur (meget om natten, hvor det også var lyst). De rette linjer på kortet er meget misvisende. Ofte krydsede vi ud og ind mellem isbjerge – nogle steder måtte farten langt ned, men vi kom til alle planlagte steder.\nEfter en hård sejlads første nat (da vi kom ud af fjorden) stod vi op til et fantastisk morgenbord. Det var ikke på denne tur, der var slankekur! – Alle måltider vat lige overdådige og meget afvekslende. Hvis vi var i land til frokost, kunne vi bare gå ned til polar cirkle båden og blive sejlet ud på skibet.\nNu bliver jeg nødt til at udelade en masse oplevelser og billeder – vi har til os selv udvalgt 158 billeder, som hver især siger os en masse, så I får kun glimt. Jeg tænker, Morten alligevel bliver nødt til at skære det meste fra.\nHer har vi været på en dejlig gåtur i Blæsedalen ved Godhavn.\nLandskabet er storslået, og overalt myldrer små blomster i alle farver og faconer frem.\nIsbjerge i fjorden ved Godhavn.\nEn gang imellem tipper et isbjerg rundt og skaber en voldsom flodbølge. Adskillige turister er druknet, fordi de ikke vidste bedre eller har trodset advarslerne og er gået helt ned på stranden.\nVi var kun 16 danskere om bord. Resten af turdeltagerne kom fra mange lande. Der blev talt “skandinavisk”, engelsk, tysk og fransk. Hver aften blev næste dags program gennemgået på disse sprog. Det var rigtig godt tilrettelagt.\nI flyet sad vi ved siden af et ungt par fra Los Angeles. De havde kigget noget, da de fløj over Grønland på vej til Kastrup.\nKonfirmation i Uummannak. Byen vrimlede med festklædte familier.\nSmukke omgivelser på en konfirmationsdag.\nBad under ordnede forhold.\nFiskeren fra Ilulissat fortalte os om linefiskeri på 800 meters dybde påfjorden om vinteren.\nHvalpene lever det frie liv. Når de vokser til, skal de kunne klare at stå bundet hele sommeren. Kan de ikke det, bliver de skudt. Den unge hund her må sikkert lide den skæbne. Hundene, som der er mange flere af, end der er grønlændere, er brugsdyr – ikke kæledyr.\nSejlturen på isfjorden ved Jakobshavn var en fantastisk oplevelse, selv om det regnede.\nIndlandsisen kælver her og i resten af Vestgrønland 35 – 50 kubikkilometer is om året. De seneste års øgning af kælvningen sker ikke på grund af den globale opvarmning men på grund af varmt bundvand.\nFram havde arrangeret, at alle kom til kaffemik i Itelleq. Vi var spredt over hele byen – det var interessant at komme ind i et rigtigt hjem. Selv om dette var beskedent, havde de fax og internet. Vi skulle ikke komme med gave – Fram betalte. Det har nok været en kærkommen skilling.\nI Itelleq havde vi en gevaldig fodboldkamp. Børn, unge og gamle fra byen på det ene hold og turister, og forskellige ansatte fra skibet på det andet. Banen var ikke helt jævn! Der blev spillet i gummistøvler, kondisko og andet fodtøj, og regler og dommer var der ikke noget af. Alle kneb og hårde taklinger indgik. Det var meget morsomt, og ingen kom noget alvorligt til.\nUnder fodboldkampen, som varede meget længe, gik vi op til skolen, som lå rigtig smukt på en bakketop.\nDer var rigtig hyggeligt.\nDet må være svært at gå i skole i Grønland. Ordene er meget lange. Det er nu engelsk, der er andet sprog og dansk tredje. Det betyder, at de unge på det nærmeste ikke kan tale dansk. Vi prøvede, men det gik slet ikke.\nPå vej fra Søndre Strømfjord ind til indlandsisen (40 km hullet vej) så vi Grønland fra sin smukkeste og mest storslåede side.\nDet var en betagende oplevelse at stå på indlandsisen.\nVejen derind var på den sidste strækning lavet af Folkevognsfabrikken, som havde en prøvebane langt inde på isen. Den er nu opgivet på grund af økonomien.\nDen allersidste strækning gik til fods over randmorænen med isen glidende ind under. Ude til højre lå to buldozere væltet. De kommer ikke derfra. Man havde forsøgt at forlægge vejen. Til venstre havde vi et tov som afspærring. Stien var næsten væk, og chaufføren sagde, at det nok var sidste gang, at nogen gik der.\nHvis Grønlands indlandsis blev skåret op i terninger, kunne der blive en på 80x80x80 meter til hvert eneste menneske på jorden.\n« Kanoturen er aflyst :-(\nTusind tak til Erik. Stafetten går videre til … »


Formål og baggrund - digiS\nDu er her: Om digiS\nSom led i den nationale digitaliseringsstrategi har Sundheds- og Ældreministeriet valgt at sætte fokus på behovet for at udvikle sundhedsfagliges digitale kompetencer. Sundhedsstyregruppen i den midtjyske landsdel igangsætter herunder projektet digiS, der gennemføres i 2019 og 2020.\nFormålet med digiS er at bidrage til et generelt løft af praksisnære, digitale kompetencer hos sundhedsfaglige. Styrkede digitale kompetencer vil understøtte udvikling, implementering og udbredelse af sundhedsteknologiske løsninger til gavn for borgerne.\nProjektets mål er at udvikle differentieret kompetenceudvikling til alle målgrupper. Det skal bidrage til, at sundhedsfaglige kan mestre digital kommunikation, simpel teknisk problemløsning og bruge digitale løsninger i dagligdagen. Samt at de trygt og motiveret kan indgå i udvikling og implementering af nye telesundhedsløsninger.\nKompetenceudviklingen skal relatere til praksis og understøtte læring i praksis. Løsningerne vil så vidt muligt inddrage nye digitale læringsformer for at sikre videst mulig udbredelse.\nDet primære mål for digiS i 2019 og 2020 er at levere indhold og form til målrettede læringsforløb.\nUd over konkret kompetenceudvikling er det projektets målsætning at indgå aftaler med de uddannelses-institutioner og læringsenheder, som efterfølgende skal udbyde og gennemføre forløbene. Så de enkelte faggrupper har klart overblik over, hvor og hvordan de kan hente kompetencer til at udbrede og ibrugtage forskellige teknologier og digitale løsninger.\nEndelig skal projektet munde ud i et forslag til, hvordan den digitale kompetenceudvikling fremover skal koordineres og drives på en måde, der fungerer med aktuelle behov i praksis.


Håndværk og design Archives - FabLabatSchooldk\nI dette forløb arbejder eleverne med bedre velfærd for alle dyr. Dyrene skal have det godt. Derfor kan man fremstille mere eller mindre fantasifulde dyrevenlige jagttrofæer.\nHack en engel og sæt strøm til julemanden\nLav en juleudstilling, hvor I anvender gammelt legetøj og julepynt. Re-design legetøjet eller julepynten, og giv det ‘nyt liv’ ved hjælp af digitale teknologier.


Rotair OL 130 hammer\nY4 - VH Stor hammer til minigraver med MH30 skifte.\nFerrari FCB 100\nY4 - VH Fabriksny sorterskovl på 35 cm med rotator og MH30 hurtigskift. Klar til omgående levering.\nNye 30, 40 cm graveskovle, samt 20 og 30 cm lerskovle med S30-150 nakkebeslag til minigraver 1400 - 2000 kg maskine. Mere information, kontakt Jørn Falkenberg...\n344730 - Pæn og velkørende teleskoplæsser med 17m bom og 4T. løftekapacitet. Den har støtteben, pallegafler og stor mandskabskurv med hydr. krøjefunktion..\n345012 - Velkørende teleskoplæsser med 3 T løftekapacitet og 6m bom. Maskinen er med Frame leveling * 40 km /t * luftsæde * 460/70-24 hjul med godt mønster...\nMerlo P27.6PLUS Kurv\nMerlo P27.6Plus Med godkendt mandskabskurv 40 km/t - kan godkendes og synes som traktor. Kontakt: Sønderjylland Vagn Hansen 2367 8844 Resten af landet...\nMerlo P40.17 Panoramic har en løftehøjde på 17 m og løftekapacitet på 4 t. Maskinen er med støtteben der arbejder inden for maskinens arbejds bredde. Sideshift...\n345007 - Pæn og velholdt teleskoplæsser med 4 T løfteevne og 7 m arm. Den er med 140 HK deutz motor, 40 km/t, aircondition, luftsæde. I bag er der hitchtræk,...\n344732 - Pæn og velkørende telekoplæsser med 7 m arm og 4 t løftekapacitet. Maskinen er med: faster quick kobling til 3. funktion * LED arbejdslys på armen...\n341123 Maskinen er med sideshift og kan flytte bommen sidevejs og vippe til siderne. I bag er der hitchtræk trailerbremse.Den har lige fået 4 nye dæk stor...\nViser 65 - 80 resultater af 388


WEXO ApS - WEXO ApS Fusion Support Center\nMailsupport til jagtforeninger\nSkrevet af Tommy Frøkjær d. 03 July 2012 10:31 AM\nDanmarks Jægerforbund har indgået en aftale med vores samarbejdspartner WEXO om tilbud om support til jagtforeninger, der benytter Danmarks Jægerforbunds platform til deres hjemmeside.\nAftalen fungerer som en klippekortordning og det betyder helt konkret, at I nu har ret til en times support per forening. Ved hver support-henvendelse, skal I oplyse foreningsnummer og navn, da WEXO registrerer, hvor mange minutter hver henvendelse tager.\nSupporthenvendelser gennemgåes hver tirsdag og torsdag, og WEXO bestræber sig dermed på at besvare alle supporthenvendelser inden to hverdage.\nSupport kan fås på følgende måde:\nMail: skriv til djf@wexo.dk


flot kinesisk figur af Buddha i bronze i København S af radiohead01 på QXL.dk\nQXL.dk > Kategorier > Antikviteter & Kunst > Antikviteter - øvrige > Diverse > Varenummer 823005172\nAuktionen: flot kinesisk figur af Buddha i bronze er lukket.\nflot kinesisk figur af Buddha i bronze\nDenne figur er 13 cm høj, 8 cm bred og 8 cm dyb. Den er lavet af bronze og har flotte detaljer. Den er kinesisk og fra 1900 tallet. Den vejer cirka 600 gram. Den er i fin stand. Den vejer 610 gram. Ved køb af flere genstande kan de sendes samlet til en lavere porto.\nflot kinesisk figur af Buddha i bronze i København S af radiohead01\nBekræft dit bud på: flot kinesisk figur af Buddha i bronze (823005172)


Har du spist en banan i dag?\nDu fik den måske på havregrynene, som en snack eller efter løbeturen. Eller måske i en smoothie, som bananis, banankage, bananpandekage, bananyoughurt eller hvad det nu måtte være.\nFor vi spiser utroligt mange af de gule frugter. Hvert år køber vi i Danmark 320 millioner bananer, vurderer man hos Coop.\nVi er nærmest afhængige af dem. Men det kan snart være slut. En sygdom truer med at udrydde bananen.\nDer er hundredvis af spiselige banansorter, men der er en enkelt, som overskygger dem alle.\nDu har sikkert spist en masse forskellige æbler - det kan være sorter som Pink Lady, Elstar, Ingrid Marie, Belle de Boskoop og så videre - men der en god chance for, at du aldrig har prøvet at spise andet end den samme sort banan.\nSorten hedder Cavendish, og den står for 99 procent af alle de bananer, som vi køber i Danmark og i den vestlige verden. Cavendish er i det hele taget populær over hele verden, hvor den står for næsten halvdelen af klodens samlede produktion af bananer.\nProblemet er, at Cavendish er i fare for at blive ramt af en sygdom, som kan udrydde den. Det er en svamp, som angriber planterne. Og der er ingen gifte, som virker mod svampen.\nAndre arbejder på at udvikle helt nye bananer. For eksempel i Japan, hvor D&T Farm har lavet en banan, der kan dyrkes i klimaer ned til frysepunktet, og dermed kan man kraftigt udvide de områder, hvor bananer kan dyrkes. Plus - man kan også spise skrællen på den japanske banan.\nDu har måske hørt historien om, at det snart er slut med kakaobønner. Men bare rolig. Din chokolade er ikke i fare for at forsvinde. Det er derimod rigtigt, at klimaforandringer truer den store produktion af kakaobønner i lande som Ghana og Elfebenskysten, der er storproducenter. Her kan det være slut med at dyrke bønnerne i 2050. Men andre lande som for eksempel Australien står på spring til at tage over.\nNyd din kaffe. Det varmere klima er svært for kaffeplanterne, der i stigende grad bliver ramt af sygdomme og insektangreb . Samtidig kan klimaforandringerne også betyde, at området, hvor det er muligt at dyrke kaffe, bliver reduceret med 50 procent i 2050. I fremtiden kan din kaffe blive en dyr mangelvare.\nÆbler smager ikke på samme måde i dag som for 40 år. De er mindre syrlige, og det skyldes klimaforandringer. Men klimaet kan også ramme andet end smagen. For eksempel allerede i 2030 i Australien, hvor forskere frygter, at de varme somre kan brænde æblerne af. Samtidig kræver træerne også kolde vintre, men de bliver tværtimod mildere og det kan ramme produktionen. Så hvordan mon æblet smager om 40 år?\nSiden du begyndte at læse artiklen, er der i Danmark solgt følgende antal bananer:\nKilder grafik: FAO og WTEx\nSe hvordan din krop forandrer sig om sommeren


Pingtwitter - bedste kamera til børn 2020: brugervenlige og holdbare kameraer til børn\nBedste kamera til børn 2020: brugervenlige og holdbare kameraer til børn\nBørn, især de virkelig unge, forbliver som en af de eneste sektorer på markedet, der ikke har en smartphone, som de bruger til at tage billeder, så det giver mening at få dem til et af de bedste kameraer til børn.\nAt give et kamera til et lille barn kan være en fantastisk måde at frigøre deres kreativitet på, såvel som at få et alternativt synspunkt på dine familieture, helligdage og minder.\nDer er et antal kameraer på markedet, der specifikt er målrettet mod børn, men der er også et antal kameraer, der er rettet mod alle, men giver meget mening for en yngre skare.\nBedste spejlfri kameraer\nBedste kompakte kamera\nBedste øjeblikkelige kamera\nBedste kamera på indgangsniveau\nDet er meget sandsynligt, at budgettet for de fleste vil være dit primære problem her - så vi har valgt en række modeller, som forhåbentlig ikke bryder banken. Så er der også holdbarhed - når alt kommer til alt er de fleste børn klodset end de fleste, så du vil være sikker på, at et kamera kan hacke prøvelser og trængsler ved at have en miniaturetyran som ejer.\nHvis dine børn er lidt ældre, begynder de måske at tænke lidt mere seriøst på fotografering. Som sådan har vi inkluderet en mulighed for en fantastisk første DSLR - sæt dine børn fri og se dem blive til den næste David Bailey, med held og lykke.\nHvad er det bedste børnekamera?\nValg af & ldquo; bedste & rdquo; børnekamera er en ganske vanskelig opgave, da der er et stort antal variabler. For eksempel, hvis du har et meget lille barn, er det meget fornuftigt at vælge noget som VTech Kidizoom 5.0, men hvis du har en teenager, der er ansvarlig for dig, er Instax Mini 70 mere sandsynligt at appellere.\nNår det er sagt, skal vi vælge Nikon Coolpix W100 for familiens alsidighed. Med sine lyse farver og brugervenlig håndtering er det fantastisk til børn, men det er også noget, du måske vil have fat i dage ud til stranden, zoologisk have og videre. Det kan modstå et par slag og skrab med lethed og kan bare antænde snapperfejlen hos dine børn også.\nSådan vælger du det bedste børnekamera til dig\nDet vigtigste, du sandsynligvis kan overveje, er, hvor meget dit barn skal bruge et kamera. Hvis det bare er en forbigående mode, eller noget, som du tror kun vil blive bragt ud til helligdage og lignende, er det fornuftigt at gå til en af de billigere modeller.\nMen hvis du tror, at de sandsynligvis vil tage dette lidt mere alvorligt, giver investering i noget, der holder dem længere, sandsynligvis mere økonomisk mening på lang sigt.\nDet er også værd at tænke på, hvilke slags aktiviteter dine børn vil fotografere. De hårde / robuste kameraer kan se dem lige ved stranden eller ved swimmingpoolen, men skal ikke afskrækkes af de andre, hvis dine børn er lidt mindre ru og tumblede.\nHer er vores liste over de bedste muligheder at overveje for din paparazzo i pint-størrelse i dag ...\nDe bedste kameraer til børn, du kan købe i dag\nEt godt familiekamera ideelt til ture til stranden og videre\nVægt: 177g Vandtæt: 10 meter Video: Full HD Batterilevetid: 220 billeder Sensor: 13,2 MP 1 / 3,1-tommer\n+ Overkommelig + Vandtæt + Stødsikker + Enkel betjening\n-Billedkvalitet ikke stor-Skærm af lav kvalitet-Lille sensor DAGENS BEDSTE TILBUD Check Amazon\nW100 fås i 4 livlige børnevenlige farver og er det ideelle familiekamera. Det er nemt at betjene med store tykke knapper og en række letanvendelige nybegyndervenlige muligheder. Det bruger også ikoner i stedet for ord til mange af indstillingerne, hvilket er en anden bonus for små børn. Det er vandtæt og stødsikkert, hvilket gør det godt placeret til en tur til parken eller lidt groft leg på legepladsen. Du ender sandsynligvis ikke med mesterværker fra W100, men med sin overkommelige pris og hårde legitimationsoplysninger er det en dejlig lille starter til at vække dit barns interesse.\nEndnu en budgetvenlig hård point-and-shoot\nVægt: 207 g (inklusive batteri og hukommelseskort) Vandtæt: 20 meter Video: Full HD batterilevetid: 240 billeder Sensor: 16,4MP 1 / 2,3-tommer\n+ God pris + 5x optisk zoom + 3-tommers skærm\n-Begrænset billedkvalitet - Ingen 4K-video DAGENS BEDSTE TILBUD £ 199,89 Se på Amazon £ 204,39 Se på Amazon £ 299,99 Se på Amazon 99 Amazon-kundeanmeldelser\nSandsynligvis det største salgsargument på XP130 er dens lave prispunkt. Fås til under £ 150, der er meget bedre robuste kameraer tilgængelige på markedet - men hvis du leder efter noget billigt og muntert for børn, er det et besøg værd. Mens Nikon W100 ville være velegnet til under 5'erne, passer XP130 sandsynligvis aldersgruppen 5-10 med sin lidt mere komplekse drift. Den har en 5x optisk zoom og er vandtæt, stødsikker og alle de sædvanlige hårde legitimationsoplysninger, som vi er kommet til at forvente fra modeller som denne. Billedkvalitet kan bedst beskrives som gennemsnit, men det klarer sig godt i stærkt lys - så det skal være perfekt til helligdage og solrige dagsture. Bonusen er, at dit barn kan droppe det, dunk det i swimmingpoolen og få sand over det hele, og det skal stadig overleve.\nBørn vil elske den øjeblikkelige udskrivning af dette sjove point and shoot\nVægt: 281 g (uden batteri eller filmpakke) Vandtæt: Nej Video: Ingen Batterilevetid: 300 billeder Sensor: N / A\n+ Selfie-tilstand + Sjov at bruge + Billigt startudlæg\n-Filmomkostninger kan snart montere - Ingen digital forhåndsvisning DAGENS BEDSTE TILBUD £ 89.99 Se på Amazon £ 111.99 Se på 365games.co.uk £ 125 Se på Asos\nEt sødt kamera, der introducerer børnene til forestillingen om analog fotografering, Instax Mini 70 giver dit barn noget håndgribeligt at holde i deres hænder med hvert skud - sandsynligvis noget, der synes ekstremt nyt for alle under godt omkring 30. Selve kameraet er billigt, men vær forberedt på at pakke ud til film (Instax Mini), hvis dit barn bliver hurtigt lykkeligt. Et af de sjoveste aspekter af Instax Mini 70 er & ldquo; selfie & rdquo; tilstand, som vi har hørt, er ret populær hos den yngre generation. Hvis du har et lidt større startbudget, er det værd at se på kameraer som SQ10, der kombinerer analog med digital, hvilket giver dig mulighed for kun at udskrive de bedste billeder.\nBillig, munter og velegnet til meget små børn\nVægt: 522g Vandtæt: Nej Video: 320x240 Batterilevetid: Ikke på listen Sensor: 5MP\n+ Super billigt + To linser + Nem betjening\n-Sensor med lav opløsning-Ingen hårde legitimationsoplysninger DAGENS BEDSTE TILBUD £ 55,90 Se på Amazon £ 57,90 Se på Amazon £ 59,10 Se på Amazon 953 Amazon kundeanmeldelser\nNår vi kommer ind på under £ 40, siger det sig selv, at det er usandsynligt, at Kidizoom Duo 5.0-kameraet vil producere nogen fantastiske mesterværker, men med hensyn til at få børnene interessante i fotografering, gør det et fantastisk stykke arbejde. Den har to linser til at skifte mellem at tage normale billeder og tage selfies - og der er også en række andre sjove funktioner, herunder en stemmeoptager, en fotobryder, spil og en fotoredigerer. Det inkluderer endda en søger til komponering igennem for at få din lille til at føle sig som en & ldquo; ægte & rdquo; fotograf også. Med hensyn til sejhed er det ikke officielt klassificeret, men de gummierede greb skal betyde, at det kan modstå en lille bump eller to.\nEt kamera, der giver mening som en første DSLR for lidt ældre børn\nVægt: 415g (med batteri og hukommelseskort) Vandtæt: Ingen video: 1080p Batterilevetid: 1550 billeder Sensor: 24,2MP APS-C\n+ God pris + God batterilevetid + Guide-tilstand til begyndere\n-Ingen berøringsskærm-Ingen Wi-Fi-Ingen 4K-video DAGENS BEDSTE TILBUD £ 419 Se på Amazon £ 429 Se på very.co.uk £ 569,99 Se på Littlewoods 447 Amazon-kundeanmeldelser\nFor lidt ældre børn giver Nikon D3500 et godt valg til en allerførste DSLR, og du kan hente den for under £ 400 inklusive et standard kit-objektiv. D3500 har en guide-tilstand, som er fantastisk til at forstå præcis, hvordan alle de forskellige funktioner fungerer - hvilket gør det til det perfekte læringsværktøj til dit barn. Med muligheden for at tilføje forskellige linser, hvis dine børn virkelig kommer ind i det, er D3500 en fleksibel mulighed, der kan bruges lige ud af kassen for at få imponerende billeder. På ulempen har den ikke en berøringsskærm - noget der kan virke som et fremmed koncept for børn i 2019, mens der også er fravær af Wi-Fi (Bluetooth er dog inkluderet).\n6. GoPro Hero7 Hvid\nDet perfekte actionkamera, der fås til en god pris\nVægt: 92,4 g Vandtæt: 10 meter Video: 1080p Batterilevetid: Op til 146 minutter Sensor: 10MP\n+ Billig + lille størrelse + hårde legitimationsoplysninger\n-Ingen 4K-Basic kontrollerer DAGENS BEDSTE TILBUD1.395,00 kr Se på eBay £ 149,99 Se på argos.co.uk£ 250,27 Vis på Amazon 1 Amazon-kundeanmeldelse\nGoPros indgangskamera er en billig og munter mulighed for børn, der giver dig et robust og vandtæt actionkamera til under £ 180. Børn vil sandsynligvis være hjemme med berøringsskærmen, med de forenklede indstillinger, der gør det nemt at tage hurtige videoer og fotos uden megen anstrengelse. Det skyder Full HD snarere end 4K, men ellers er det faktisk ekstremt godt udstyret til prisen - hvilket gør det til noget, som hele familien måske vil låne (hvis de kan komme i nærheden af det). Børn vil sandsynligvis også elske evnen til at kontrollere kameraet med stemmen og fortælle det at tage et foto eller optage en video, mens de er ude og omkring. Alt i alt er det det ideelle første gangs lille kamera, der passer pænt ind i dit barns liv (og deres lomme).\n7. Kurio Snap digitalkamera\nEt kamera / legetøjshybrid til små børn\nVægt: 231g Vandtæt: Nej Video: Ja Batterilevetid: Ukendt Sensor: 3MP\n+ Tillader redigering på enheden + Designet til at være underholdende\n-Mere af et legetøj DAGENS BEDSTE AFTALER Tjek Amazon 17 Amazon-kundeanmeldelser\nHvis det er din barns første strejftog inden for fotografering, vil du måske bryde dem forsigtigt ind. Kurio Snap Digital Camera er lige så meget et legetøj som et kamera, der gør det muligt for børn at tage fotos og videoer, dekorere dem med mere end 100 digitale klistermærker og ramme på enheden. De kan endda trække på deres fotos og oprette flipbooks og slideshows, som sandsynligvis vil holde dem travlt i timevis.\nSmå kunstnere kan dele deres kreationer, spille spil og lytte til musik på gadgeten, der har et genopladeligt batteri og er egnet til børn over 4 år. Det er ikke en mulighed for dem, der har udtrykt en seriøs interesse i at tage billeder , men mere af et legetøj til dem, der bare kan lide at udtrykke sig på enhver mulig måde. Til £ 79 er det ikke et billigt legetøj, men det krydser mange underholdningsbokse\n8. Panasonic Lumix DMC-FPingtwitter0 vandtæt kamera\nEn komplet feriepakke\nVægt: 0,14 kg Vandtæt: Ja Video: 720p Batterilevetid: 250 billeder Sensor: 16,1MP\n+ God opløsning + Vandtæt og hård + God værdi DAGENS BEDSTE TILBUD £ 119 Se på Amazon £ 119 Se på Currys PC World£ 129 Se på eBay99 Amazon kundeanmeldelser\nLumix DMC-FPingtwitter0 er bygget til aktiv livsstil, hvilket gør den perfekt til børn! 16,1 megapixels kamera tilbyder bedre opløsning end mange, der er bygget til mini-mes og har 4x optisk zoom og 8x intelligent zoom. Der er en kreativ panoramafunktion, der gør det muligt at sy billeder sammen, samt forskellige filtereffekter til teenagere, der er vant til at rode med deres billeder, når de tager dem. Et af kameraets store pluspunkter er dets MEGA O.I.S. (Optisk billedstabilisator) for at hjælpe små hænder med at tage mindre slørede billeder, og der er mulighed for at optage videoer i high definition, hvilket er ideelt til at fange singalongs på fødselsdagsfester. Det robuste kamera, der er bygget til at holde, er i stand til at overleve 8 meter under vand, mens det også er støvtæt, stødsikkert op til 1,5 meter og frysesikkert ned til -10 ° C, hvilket betyder, at det måske bare overlever alt, hvad et lille barn skal kaste på det.\n9. Sunnylife undervands Malibu-kamera\nEt filmkamera til seje teenagere\nVægt: Ukendt Vandtæt: Ja Video: Nej Batterilevetid: Ukendt Sensor: Fuld skærm\n+ Utrolig overkommelig + Retro appel\n-Blandede resultater! DAGENS BEDSTE AFTALER Tjek Amazon\nDu husker muligvis forventningen om at få feriebilleder tilbage som barn eller som teenager inden en alder af smartphones og digitale kameraer. Den gode nyhed er, at en ny generation omfavner spændingen ved film, og Sunnylifes Underwater Malibu Camera vil glæde din trendy teenager og give dig forandring for £ 20. Grundkassen er lige så plastisk som den kommer, men er designet til at blive brugt under vandet, hvilket gør den perfekt til ferier. Det har et fokusfrit, f / 90 28mm-objektiv, hvilket betyder, at dine fotos sandsynligvis ikke vil være gode, men det vil være let at fange atmosfæriske øjeblikke uden problemer. Det er dog kameraets retro-design, herunder et fremskridt med tommelfingerhjul, og det faktum, at det tager 35 mm film, der giver det sin appel, så teenagere kan skyde film super billigt og have det sjovt at få uventede resultater tilbage fra kemikeren. Det bedste af alt er, at film er billig, og selve kameraet koster £ 16.\n10 bedste kameratasker: bær dit kamera med stil\nDe bedste scootere til børn\nDe bedste droner til børn\nAfrund af dagens bedste tilbud Fujifilm FinePix XP130 - Lime Fujifilm FinePix XP130 Amazon £ 199,89 VisSe alle priser\nGoogle Pixel 3 understøtter hurtig trådløs opladning, men du er sandsynligvis ikke i stand til at bruge den\nSony XH95 / X950H (KD-65XH9505) anmeldelse: Det bedste 4K LED-tv til sin pris\nBedste haveslange 2020: drys og spray din plaster i stil med en slange af høj kvalitet\nBedste skægtrimmer: fra stubb til lang skægvedligeholdelse\nMotorola Razr v4 udgivelsesdato\nhvornår kommer overfladen pro 5 ud\nspyro gentagne trilogi sort fredag\nphilips nuance sort fredag 2018\nBedste trådløse støvsuger 2020: de bedste trådløse støvsugere og stiksugere\nDe bedste indendørs droner 2020: holdbare droner, der kan flyves inde\nHP Omen 15 anmeldelse: en poleret og kraftfuld gaming-bærbar computer


Sejl og rig til rekonstruktionen af en teinæringur hjemmehørende på Mykines omkring - PDF\nSejl og rig til rekonstruktionen af en teinæringur hjemmehørende på Mykines omkring\nDownload "Sejl og rig til rekonstruktionen af en teinæringur hjemmehørende på Mykines omkring 1640-1653"\n1 Sejl og rig til rekonstruktionen af en teinæringur hjemmehørende på Mykines omkring Arbejdsrapport fra 2001 Af Erik Andersen\n2 Sejl og rig til rekonstruktionen af en teinæringur hjemmehørende på Mykines omkring Arbejdsrapport fra 2001 Af Erik Andersen VIKINGESKIBSMUSEET I ROSKILDE 2010 Vikingeskibsmuseet, Vindeboder 12, 4000 Roskilde. Telefon: , Fax: ,\n3 Erik Andersen og Vikingeskibsmuseet i Roskilde Tilrettelæggelse: Morten Ravn. Forsidefoto: Illustration fra Borns færøske kort. FØROVA FORN MINNISA VN\n4 Indholdsfortegnelse Indledning s. 1 Del I. Forudsætningerne Norsk eller færøsk? s. 3 Hovedpunkter og problemstillinger omkring den færøske råsejlsrig s. 4 Et smut- til Island s. 9 Tilbage til Færøerne s. 12 Intet forstag. Men stakspenni? s. 14 Styret s. 14 Eksperimenter og erfaringer med rekonstruktioner omkring den gamle færøske råsejlsrig s. 15 Samlet problemstilling s. 17 Havde færøbåden trapezformet råsejl o. 1650? s. 21 Del II. Sejl- og rigrekonstruktion til færøsk teinæringur Rigudmåling på model s. 23 Mast efter Svabo s. 23 Sejlets proportioner og opbygning s. 26 Stående rig s. 27 Løbende rig s. 27 Bemærkninger til tovværksliste og tegninger s. 28 Tovværksliste s. 28 Sejlets dug, ligtov og syning s. 28 Litteraturliste Bilag l: Færøsk uldsejl. Prøvesejlads 26/9-6/ Bilag 2:Færøsk teinæringur. Tovværket i den stående og løbende rig og i sejlet.\n5 Indledning Mykines er den vestligst beliggende ø på Færøerne, og den vestligste ø der er beboet. Tidligere blev kontakten med omverdenen stort set opretholdt med repræsentanter for den sødygtige færøske bådtype specielt tilpasset de vanskelige farvande og strømme omkring og imellem de færøske øer. På Mykines har en sejlivet overlevering gået på, at der engang var en særlig stor båd hjemmehørende på øen en teinæringur. Omkring 1898 skrev sprogforskeren Jakob Jakobsen i sin notesbog, at det blev fortalt at en nordmand ved navn Benjamin, en bonde på Túali i Mykines, ejede båden, og at den havde haft bjælder monteret ved åretollene, som ringede når der blev roet. Til sammenligning bekræfter jordebogen, at der boede en bonde ved navn Benjamin Guttesen på Túali i Mykines. I 1947, 49 år senere, var fortællingen om denne store båd stadigvæk levende på Mykines. Da fortalte geologen Jóannes Rasmussen, arkæologen Sverra Dahl, hvad han havde hørt om teinæringen. Båden var blevet roet af 18 mand og anvendt til handelsrejser til havnene og desuden nordpå til Eiðis for at holde Jul. Toften til det naust, hvor båden skulle have stået kunne også udpeges. Det blev desuden fortalt, at når Mykinesmændene kom roende ind på havnen, klingede ringene så kraftigt, at folk sagde nu kommer Mykinesmændene. Der er oplysninger om folk på Færøerne, der i nyere tid har set større færøbåde end seksæringen, der blev roet af 12 mand og var den største færøske størrelsestype, der normalt blev anvendt. Så store som en teinæring er der dog ikke tale om. Fra Skarnesi oplyses, at en gammel mand fortalte, at den største båd han havde set var Porkerisbåden. Den havde et bord mere end seksæringerne og 14 roere. Hvad denne bådstørrelse hed er ikke oplyst, men det ser ud til at jarnnokki var en generel betegnelse, der blev brugt om både med en størrelse ud over det almindelige. Endelig kan det anføres, at en mundtlig tradition går på at nogle færinger på Benjamin Guttesens tid anvendte norske både. Overleveringen og fortællingen om teinæringen på Mykines ved midten af 1600-tallet fascinerer naturligvis stadigvæk bådinteresserede på Færøerne. Spørgsmålet er så, om man kan komme tættere på denne teinæring. Den 24. oktober 1999 blev der derfor stiftet en forening på Færøerne med det formål, at få afprøvet en teinæring bygget indenfor den færøske bådebyggertradition. Formand Ole Mikkelsen i Torshavn, Janus Petersen i Vestamanna og Regin Debess på Toftum bad efterfølgende Vikingeskibsmuseets færøske bådebygger Hanus Jensen om at udføre en byggemodel af 1\n6 teinæringen, som han kom frem til den skulle være. Han indvilgede. Undertegnede skulle så sideløbende og på dette grundlag udføre et rigforslag til den store båd. Rebslager Ole Magnus blev samtidig bedt om at udføre tovværksarbejdet, hvis selve bygningen af båden blev en realitet. Det sidste er indtil videre ikke tilfældet. Første del af projektet oplægget blev derimod gennemført. Det resulterede i Hanus Jensens fine byggemodel og nedenstående rigrekonstruktionsrapport opdelt i to hovedafsnit (se figur 1). Det første omhandlende forudsætningen for fremgangsmåden, det andet selve rigrekonstruktionen og udmålingen her foretaget på modellen. Erik Andersen, Roskilde den 18. august Figur 1. Bådebygger Hanus Jensens byggemodel i 1:10, som forslag til den næsten 13 m lange Teinæring fra Mykines. Foto: Vikingeskibsmuseet i Roskilde. 2\n7 Del I. Forudsætningerne Norsk eller færøsk? Om den Teinæringur nordmanden Benjamin Guttesen, bonde på Túali i Mykini omkring ejede var norsk eller bygget i den tilpassede færøske form, kan ikke siges med sikkerhed 1. Det sidste forekommer dog lidt mere sandsynligt end det første. Ifølge præsten Lucas Jakobsøn Debes var en færøsk bådform i hvert fald tilstede i Han skriver bl.a. om befolkningens fine håndarbejdsevner, at en del øve sig udi at bygge Baade og bygge de skønne Baader, lette og meget bekvemme til at sejle med udi disse farlige Strømme, så at de norske Baader er ikke at ligne ved de færøske! 2. Det sidste (understreget) kan dårligt betyde andet end at de norske både ikke var tilpasset de vanskelige forhold som de færøske. Dette og oplysningen om romandskabets størrelse (18 mand), der viser at benævnelsen teinæringur ligesom for den færøske seksæringur henviser til årepar og en mand per åre, kommer heller ikke på minussiden. At der kun ror 18 og ikke 20 mand kan bl.a. skyldes, at rummet ved masten er inddraget til f.eks. ballast eller lignende. Vi ved ikke på hvilke punkter en færøbåd omkring 1650 afviger fra færøbådtraditionen, som den kan følges hos Svaboe og i bevarede gamle både, og som den er overleveret i bådbyggertraditionen 3. Et forsøg på at genskabe denne teinæringur må imidlertid tage udgangspunkt i denne overlevering, og vil under alle omstændigheder være meget givende, hvis man blot holder sig ovennævnte usikkerheder for øje. Rigforslaget tager derfor afsæt i de oplysninger (og praktiske erfaringer), vi i dag har omkring den gamle færøske råsejlsrig. Oplysninger, der naturligvis i sig selv har mangler, men som kombineret med bl.a. undersøgelser af gamle både gør det muligt, at give en rimelig indsnævring af rammerne for sejl og rig. Inden vi går over til selve rigkonstruktionen på Hanus Jensens model gennemgåes i det følgende de vigtigste hovedfunktioner og problemstillinger, der tegner sig, når man prøver at komme ind på livet af den færøske råsejlstradition. 1 Mortensen 2000: & ; Dahl 1950: Debes  1963; Mortensen 2000: Mortensen 2000; Svabo [1781 & 1782] 1959: Heri omtales hovedpunkter og problemstillinger omkring den færøske råsejlrig. 3\n8 Hovedpunkter og problemstillinger omkring den færøske råsejlsrig. Jens Christian Svaboe giver i sin store afhandling Indberetning fra en Reise i Færøe 1781 og 1782 den første systematiske gennemgang og analyse af Færøbåden (Figur 2) 4. Figur 2. Illustration fra bogen Indberetning fra en Reise i Færøe 1781 og Til venstre i billedet ses en råsejlrigget færøbåd. Indledningsvis siger han: Om Baade. De Færøeske Baade bygges fornemmelig i 2 henseender, enten for Fiskerie og Skyds, eller som lastdragere, især for at føre Vare til og fra Handelen. De sidste ere større og kaldes Sexæringer enten de saa roes af 5 eller 6 par Aarer. Det er især Suderøen, og nogle enkelte Steder, paa de andre Øer, der have denne art af Baade, da de øvrige betjene sig af deres Fiske-Baade til dette brug. Fiske-Baadene faae Navn efter Antallet af de mænd, som ere paa dem, og som ere enten 8-6 eller 4 Mænd. Alle disse Arter tilhobe ere snart alene i Størrelsen forskjællige. Jeg vil derfor, for ej at være vidtløftig uden Nødvendighed, kun 4 Svabo [1781 & 1782] 1959:\n9 beskrive et Aattamannafear, som almindeligst bruges til Vinter-Fiskeriet. Efter Baade Bygnings Reglen skal den være 13 Stikkur eller Færøske Alen (som er det gamle Hamborgske Maal, hvoraf der i meget faa Henseender nu ere kun Skygger tilbage) som udgjøre 12 sjællandske Alen, imellem Nygvunar: de indvendige sider af Stavnene. Jeg maa anmærke at man, under og over, ofte viger fra dette antagne Maal, i Henseende til alle Arter af Baade. Man hører derfor almindelig: den Baad er et stort v. et lidet Aattamandfar, sexmandfar m. v. 5 Efter gennemgangen af en Aattamannafars opbygning siger han om Stokkenes betydning for bådens bredde og om dens mast, rå, sejl og rig: Bag ved Toldene hæftes flade Eege-Pinde (Borskyejti) hvorpaa Aarene hvile. Paa Stokkene sidde 3 Vakkadl, 2 for an i Baaden og en bag. Det er i sær disse stokker der bestemme Baadens Brede; thi ere de meget bøjelige, indklemme og sammentrække de ikke dens sider saa meget, som naar de ere stive; en Baad kan derved blive bredere, og bedre under sejl, ligeledes smallere og lettere for Aaren. Rong er Sædet ved hver af Stavnene, som er trekantet og gjøres gjerne af roden af drivtømmer.masten er liden, og har slet ikke sit rette Forhold imod Baadens Brede og Længde. Den skulde velvære omtrent saa lang, at den kunde række fra Siglubækken og til Rongen eller Forstavnen; men den haver ingen vis Længde, thi de som mindre elske Sejlets Brug, bruge den kortere, de Dristige derimod længere. Til Vanter (Spenni) eller for at styrke Masten, bruges smale Tov i begge Bord, som undertiden slaaes af Indbyggerne selv. De hæftes enten ved Hjelp af Huller i Stokkene, eller ved smaa Jernringe, som ere fæstede i samme. Sejlet er kun eet, og Raa-Sejl. Det er meget smalt oven til, men uforholdsmessigen bredt neden til; er af enskaftet hvidt Vadmel (Ajnskjefta). Liget om samme (Viføring) er almindelig Reeb af Hestehaar. Raaen er en smal og kort Stok. Om midten af Raaen bindes Faldet (Drea) som altid er en smal Line. Skjødene settes fast ved Hjelp af smale Stropper, eller Enden af Tov, i Huller i Tolde og Stokker.Man har ingen Reeb i Sejlet, men for at ajhjelpe nogenledes denne Mangel, har ej allene masten ofte 2 Huller, et højere og et lavere, hvor igjennem Faldet efter Vindens Beskaffenhed stikkes; men sejlet og i Almindelighed en Rakke, som er en Halv-Sirkel af Horn, fastbunden til Raaen, og for at nedtrække det tilligemed Raaen, til den Deel af Mastens Højde, som Omstændigheden udfordrer, bruges et Rakke-Baand. Til Side-Ligene af Sejlet ere hæftede Stropper eller tynde Strikker for at bruges naar man vil sejle meget nær Vinden (Beulujna). Almindelig naar Vinden er for stærk, prier man her sejlet ved at 5 Svabo [1781 & 1782] 1959: 77, stk\n10 sammendrage det med bare Hænder efter Længden, som de der sidde nærmest altiid passe paa. Faldet fastgjøres om Pinden under den bageste Roe-Bænk ved et Omkast, som ved første Vink kan løsgjøres. 6 Vi hører om et ekstremt trapezformet sejl - meget smalt foroven og hvad der er vigtigt uforholdsmæssigt bredt nedentil (i forhold til bådlængden?). I sognepræsten (til Allinge og Skt. Ols kirke på Bornholm) Jørgen Landts beskrivelser af Færøerne opridses principielt det samme billede i mindre detaljeret form. Ligesom hos Svabo er sejlet: oventil meget smalt, men nedentil meget bredt. En ny oplysning er, at skøderne på sejlet fastbindes med nogle uldne stropper i huller, som dertil er borede enten i rælingen eller i åretoldene 7. Jørgen Landt har ingen ekstra huller i masten som hos Svabo (og på nogle islandske både) 8. Niels Winther følger også stort set Svabo. Men som noget nyt siger han, at sejlet er enten af enskaftet hvid vadmel eller af lærred og desuden at Skødernes Hals fastgøres i små Jernringe, af hvilke to eller tre ere anbragt mellem Stavnen og Toftubekka. Endnu en afvigelse i forhold til Svabo er hans bemærkning om, at masten højst er fra Siglubekkur til forstavnen - og sjældent dette. Han bruger ikke Rongen som alternativ 9. Der er ingen tvivl om, at Jørgen Landt og senere Niels Winther skriver af efter Svabo, og det er svært at sige, hvor de har egne observationer og selvstændigt indhentede oplysninger fra. Niels Winthers oplysninger om jernringe i stedet for setningshuller fra hals til Toftubekka passer godt med bevarede gamle både (råsejlsbåde oprindeligt?) fra sidste halvdel af 1800-tallet, så det er nok egne indhentede oplysninger. At råsejl (eller tversejl som det kaldes på Færøerne og Island), der var "uforholdsmæssigt bredt nedentil" virkelig har været i brug og endda i slutningen af 1800-tallet bekræfter f.eks. Pauli Heinesen (født 1871) fra Kunøy i Han har set båd med vadmalssejl, men har ikke sejlet på en sådan. Om seglet siger han Tađ var so ògviléga breeitt i nedra. Oplysninger og gamle både, der stadig har setningsringene eller spor efter disse bevaret, viser at forreste setningsring til sejlets bidévindshals (råsejlets!) har siddet i området udfor rongaenden til nogle tommer agterefter (4-5 tommer). Timannafaren på Sjøfartsmuseet på Bygdøy har dog forreste setningsring lidt foran for Rongaenden. Disse forreste setningsringes placering fortæller om en 6 Svabo [1781 & 1782] 1959: 80, stk Landt 1800: Landt 1800: Winther 1875: Joensen, R. 1982: 22. Her citeres Pauli Heinesen 6\n11 sejlbredde forneden, der skal søges indenfor afstanden forreste setningsring til mast skråt over båden multipliceret med to. Borns færøske kort fra omkring 1794 afkræfter ikke den store bredde i råsejlets underlig i forhold til bådlængden (Figur 3a-b). Når det gælder overliget viser en illustration et sejl, der er bredere her end hos Svabo og tilsyneladende stadig meget bredt forneden (Figur 3b). Figur 3a. Illustration fra Borns færøske kort opmålt Bemærk den råsejlriggede færøbåd ved klippefremspringet, der også er illustreret på det forstørrede udsnit. Her ses det ekstremt trapezformede råsejl mere tydeligt (markeret med pil). FØROVA FORN MINNISSAVN 7\n12 Figur 3b. Illustration fra Borns færøske kort. Til højre ses et råsejl meget bredt forneden. Det er vanskeligt at afgøre om bredden foroven er påvirket af overskriften. Til venstre ses en råsejlrigget færøbåd nærme sig pynten. I øverste venstre hjørne er denne båd forstørret (markeret med pil). FØROVA FORN MINNISSAVN Flere kilder siger, at det færøske råsejl var mest som fyrkantet og sådan fremtræder et mere moderat trapezformet råsejl set udefra under sejlads - hvis der da med "mest som firkantet" menes et retvinklet eller næsten retvinklet sejl 11. Det kan man ikke altid være sikker på. I norsk og Islandsk materiale ser det nogle gange ud som om der blot menes et "symmetrisk" råsejl. F.eks. skriver 11 Andras Mortensens undersøgelser (Mortensen 2000: & ) belyser yderligere de konklusioner vi da kom frem til, beskrevet i et arbejdspapir omhandlende kildeundersøgelser og undersøgelser af gamle førøybåde, herunder timannafaren i Oslo (Andersen &Næss Sørensen 1994, bl.a. omkring placeringen af setningsringe (eller setningshullet) i rælingen ved rongaenden på gamle både og denne placeringssammenhæng med det gamle færøske råsejls bidévindhals. Dengang antog vi desuden, at der ikke kunne ses bort fra den mulighed, at de første luggersejl i overgangsfasen også har haft bidévindhalsen i området ved rongaenden. Det mener vi stadig er relevant. Se desuden Petersen\n13 Luđvík Kristjánsson om det islandske råsejl: Segl petta var ætiđ fehyrnt og et par linjer senere mikiđ myorra ađ ofan en neođan 12. Ligesom det gælder for sejlet, der "er meget smalt oventil, men uforholdsmæssigt bredt nedentil", er det dog ligeså sandsynligt, at man også har haft råsejl med større bredde foroven. Hvorvidt dette så af hensyn til balancen mellem skrog/sejl og sejlarealets størrelse har medført et omtrent tilsvarende kortere underlig, er der ikke noget enkelt svar på, hvilket vi vender tilbage til. Et smut til Island Inden vi går over til spørgsmålet om mastelængden og dermed sejlhøjden, tager vi et smut til Island. I 1776, altså omtrent samtidig med Svabo's undersøgelser på Færøerne, indløber resultatet af en bådundersøgelse på Island (Fig. 4) 13. Her er et ekstremt råsejl i brug, en type, der i illustrationer i hvert fald kan følges tilbage til begyndelsen af 1700-tallet (Fig. 5). Målene gælder for skrog, mast, beitiass, råsejl mv. på en Tiering, Aattering, Sexering, Firemanafar og Toemannafar (også tovværksdimensioner). 12 Kristjánsson 1982: Efterrettning. Om de Islandske Fiskerbådes Størrelse, Indrettning med videre, Paa Syderlandet i Guldbringe Syssel Saavidt som vides i Januari Aar Dette er et enestående gennemarbejdet dokument med alle oplysninger om bådstørrelse, mast, beitiass, sejl og stående og løbende rig (dimensionen af tovværk). Årer, vægt, mandskab, fangst osv. Manuskriptet findes i Rigsarkivet i København under: Mallingiana. Håndskr. I.F, Skibsf. Det ser ud til at være udført i forbindelse med at man i 1776 udstedte en ny handelstakst for Island. 9\n14 Figur 4. Skrog og sejlrids af en islandsk Aattering. Illustreret i Efterrettning Om de Islandske Fiskerbaades Størrelse. Indrettning med videre. Paa Syderlandet i Guldbringe Syssel. Saavidt som vides i Januari Figur 5. Illustration fra 1704 visende en islandsk tolfæringi fra Vestmannaøerne med trapezformet sejl. Efter Luđvik Kristjánsson 1982:\n15 I såvel skrogform og længde/bredde forhold (1:3,42 og l:3,3 for henholdsvis Tieringen og Aatteringen mod omkring 1:4 for en færøsk Aattamannafar) er disse islandske fiskerbåde ikke beslægtede med færøbåden, men mekanikken i det trapezformede råsejl er principielt det samme. Jo mere trapezform, jo lavere "effektivt sejlcenter" og jo mindre krængningstryk, men også længere underlig i forhold til båden. For de islandske både opgives en "rammeregel" for sejl, mast og rå der siger, at 2/3 bådlængde svarer til mastelængde med lille top og til sejlets underlig. 1/3 af denne er råens længde. Sejlhøjden er fra mastetop (draghul for sejlets fald(drag)) til ræling med plads til råen, stræk og til betjening af årene, når sejlet står i bidévindpositionen (ca. 3/4 af mastelængden). Det er naturligvis en rammeregel, der så tilpasses erfaringen og vurderingen af den enkelte båd. På alle de undersøgte både er sejlets underlig længere (mindst 1 fod), hvorimod rålængden foroven er tæt på 1/3 af mastelængden. På aatteringen er rundmålet, målet omkring båden ved midtspantet, 6,3 m, maste længden efter 2/3 bådlængde over stævn 6,04 m og sejlets underlig minimum 6,28 m. To en halv gange bådens største bredde er til sammenligning 6,85 m. Rundmålet og to en halv gange bådbredden har ikke indgået i udmålingen af sejl og rig på disse både, men disse mål giver altid et godt begreb om bådens evne til at bære sejl - og om mastehøjden. Denne er her moderat og mindre end rundmålet, der er forholdsvis stort, grundet bådens bredde. Denne indebærer da også, at selvom sejlbredden forneden er stor, er den alligevel håndterlig i forhold til bådbredden. F.eks. ca. 1:2,3 - l:2,5 for henholdsvis tiæringen og aatteringens vedkommende. Ludvík Kristjánssons videre undersøgelser bl.a. præsenteret i Islenzkir Sjavarhættir II, viser naturligvis større og mindre variationer over "rammereglen" helt frem i 1800 tallet. En firemannafar fra Strandasyslu omkring 1770 har f.eks. en lavere mast end 2/3 bådlængde og et sejl med ekstremt langt underlig (næsten 3/4 af bådlængden) og et overlig på 1/4 af 2/3 bådlængde og ikke 1/3. Med øget længde forneden går sejlet altså yderligere ind foroven 14. De islandske råsejl var almindeligvis ligesom de færøske Svabo beskriver udført af et enskaftet uldstof på Island benævnt seglaeinskeptu. Det var vævet af håndspundet entrådet uldgarn på en opretstående vægtvæv. Efter nyere terminologi baseret på den horisontale trampevæv er der tale om en toskaftvævning, dvs. 1 tråd over og under 1 tråd. De lodrette tråde i dugen trenden var af hårdtspundet udkæmmet dæhår, de vandrette tråde i systemet islætten var efter alt at dømme af mellem dækhår plus bunduld. Om nogle sejl har haft ren dækhårstråd i begge trådretninger er uklart. Den færøske råsejldug som den kan spores i de færøske kilder og som Emblas uldsejl er baseret på, er i princippet magen til den islandske seglaeinskeptu. 14 Kristjánsson 1982: (bådstørrelser og sejlrids), 207, 283 (om sejl og masteudmåling), (m uldsejl, fremstilling mv.). 11\n16 Tilbage til Færøerne Svaboe siger, at masten er liden omtrent så lang, at den kan række fra Siglubækken og til Rongen eller forstavnen. Den har dog ingen vis længde thi de som mindre elske sejlets bruge, bruge den kortere, de dristige derimod længere. 15 Han er upræcis, når det gælder afstanden til Siglubækken. Er det til forkant eller agterkant af denne? Det må være agterkant ligesom senere? Vil en kortere længde end fra agterkant til 1. Rong og/eller 2. stævn være brugbart? Man må også betænke, at masten ofte skal have to draghuller. Den nederste brugt ved "rebning". Imidlertid kan det ikke afvises, at nogle både virkelig kan have haft en minimum mast udmålt efter forkant af siglubækk (se figur 6). Figur 6. Masteudmåling efter Svabo. Ydergrænser og mulige variationer. Tegning: Erik Andersen, Vikingeskibsmuseet i Roskilde. Svabos sprogbrug får masteudmålingen til at se mere tilfældig ud end den må have været. Uanset om råsejlsriggen, som han skriver, anses for at være en "bieting" eller ej, kræver en sådan rig omhu og udnyttelse af erfaring, hvis den skal kunne balancere med skroget og fungere sikkert. Der har 15 Svabo [1781 & 1782] 1959: 80, stk\n17 f.eks. været en grænse for hvor lav sejl, mast og rig har kunnet være og på den anden side også hvor høj. Mellem disse ydergrænser kommer fornemmelse og vurdering ind, og det kan se tilfældigt ud for en mand, der midt i oplysningstiden skal sætte tingene ind i et videnskabeligt system, og helst forbedre traditionen. I udmålingen af masten går han ud fra aattamannafareren, uden nuancering med hensyn til variationerne indenfor denne størrelse eller de variationer i mastelængden i forhold til bådlængde, der f.eks. opstår, når man måler afstanden fra indvendig stævn til agterkant siglubek på både med et lige antal rum og både med et ulige. På de første bliver det i området lidt over den halve bådlængde. På de sidste fra 4/7-3/5 af bådlængden. Det er mange andre ting, der spiller ind: bådform, farvandsområde mv. 16. Svabo skelner helt klart mellem til rongen og til stævnen. I det første tilfælde er det så spørgsmålet om det er ronginis forkant (midtpå) eller agterkant der menes? I det sidste, om der menes til indvendig stævn i højde med rongini, når masten ligger ovenpå denne og siglubekkur eller om det er til indvendig stævn i rælingshøjde. At der menes til stævn med masten liggende ovenpå rongini og siglebækken, dvs. i det videre forløb af afstanden til rongen er dog det sandsynligste. På nogle både kan agterkant af rongini, ligge så tæt på stævnen at disse mål bliver omtrent de samme. Der menes formentlig fuld mastelængde med lille top, men her er der også mulighed for at nuancere ved f.eks. at lade agterkant af siglubekkur være udfor draghullet og så lægge gods og top til. På aattemannafareren, og de øvrige størrelser er rundmålet om båden, hvor råsejlmasten har stået, i området af disse mastemål. Rundmålet har ligesom på de islandske råsejlsbåde ikke været brugt i maste og sejludmålingen, men giver et godt fingerpeg om, hvor man er henne i landskabet. Det samme gælder for de øvrige nordeuropæiske, skandinaviske og nordatlantiske traditionelle råsejlsriggede, både og fartøjer. Jørgen Landt siger i 1800, at det almindelige er, at masterne var firkantede i mastehullet. I siglubekki i de ældste bevarede færøbåde ses det samme. Svabo siger, at masten derudover stod i et særligt band, altså som på mange traditionelle råsejlsbåde generelt og i fund fra tallet Mortensen 2000: Svabo [1781 & 1782] 1959: 77, stk\n18 Ingen forstag. Men stakspenni? Ligesom på den "nye" rig ser den gamle råsejlsrig heller ikke ud til at have haft forstag. Spørgsmålet er, om man ligesom ved den nye rig har haft stakspenni sat til luvart foran for masten under sejlads med vinden fra foran for tværs til bidévind (figur 7). Figur 7. Rigningsbetegnelser på en færøsk Aattamannafarer, med afløseren for råsejlet: Luggersejlet forude og et lille sprydsejl agter. Den røde pil markerer vantet der betegnes: Stakspenni. Tegning: Morten Gøthche, Vikingeskibsmuseet i Roskilde. Styret På Svabos tid er det fortrinsvis lastdragerne, Farmabatur, der havde fast ror, fastastyri. Dette havde styreliner ligesom på de islandske råsejlsbåde. Fiskebådene, udrorsbådene, havde en speciel styreåre, leysastyri, med et bredere åreblad og et kortere skaft. Denne åre var placeret i et humlubånd i et hul i stokken ofte ved rangarenden Mortensen 2000: ; Petersen 1966; Svabo [ ] 1959:81. 14\n19 Eksperimenter og erfaringer med rekonstruktioner omkring den gamle færøske råsejlsrig Man kan i dag ærgre sig over, at Svabo ikke går tæt på udmålingen af sejl, mast og rå på et større udvalg af både og bådstørrelser (f.eks. lastdragerne - seksæringerne) og ikke mindst udmålingen af sejlbredden forneden kombineret ned sejlbredden foroven. Hertil kommer sejlets syning og teknikken her, så den rette form, dybde mv. opnås. På de islandske råsejlsbåde er rålængden - og indenfor denne sejlbredden her - generelt en del mindre end bådens bredde. På færøbåden kunne man forestille sig en rålængde/sejlbredde foroven fra lidt under bådbredden eller omkring 9/10 af denne (Svabos "smalle, korte, stok") og opover til? Det er også spørgsmålet om den øgede bredde foroven har krævet, at sejlet er blevet smallere forneden af hensyn til sejlarealet og sejl/skrog balancen på bidévind. Det sidste afhænger bl.a. af sejlets syning, dybde, mastehøjde og den specielle båd, men generelt vil et sejl der går ind i bredden forneden kræve halsen flyttet agterefter. Som udgangspunkt kan man sige, at mastehøjden ikke uden videre har svaret til sejlbredden forneden. Slet ikke hvis masten her har varieret i længden eller som Svabo udtrykker det thi de, som mindre elske sejlets brug, bruge den kortere, de Dristige derimod længere. 19 På Vikingeskibsmuseet har vi, dvs. undertegnede i tæt samarbejde med Bjarni Næss Sørensen, i en del år arbejdet med hele denne problematik - dels på vore egne færøbåde, bl.a. i forbindelse med et uldsejlsprojekt, dels i forbindelse med færøbåde uden for museets regi. I det følgende skal jeg derfor kort gennemgå de erfaringer, vi hidtil har indhøstet med hensyn til sejlproportioner mv. Her koncentreret om de to seksæringer Ask, bygget til Vikingeskibshallen af Kristoffer Hansen, og senere afhændet til Middelaldercenteret, og Embla bygget til Vikingeskibshallen af Símun Johan Wolles 20, men også erfaringer høstet via seksæringen Beinta bygget af Hanus Jensen m.fl. til Middelaldercenteret. 19 Svabo [1781 & 1782] 1959: 80, stk Se afsnittene Grundlaget for dimensioneringen og fremstillingen af et uldsejl af" einskeft" til en færøsk Seksæring, Pilotsejlet og Lidt om uldstoffer til sejl set i nordisk perspektiv og om uldsejlet til Ask og Embla i Andersen & Næss Sørensen Upubliceret. Se desuden Tita Vinthers upublicerede rapporter om fremstilling af uldstof til et færøsk uldsejl i einskept og rapporten: Et uldsejl til Oselven af Anna Nørgård og Erik Andersen Rapporterne findes på Vikingeskibsmuseet i Roskilde, og den sidst nævnte kan downloades fra museets hjemmeside: Sidst bør nævnes: "Båtasejl og Sigling" Udskrift af interview med Albert Djurhus i Høgeil. Sumba 21. oktober 1991 udført af Andras Mortensen, Tita Vinther og Regin Debes. Side l Føroyski båturin,\n20 Vi tager udgangspunkt i Ask, der har følgende relevante mål: Længde over stævn 9,75 m Længde indvendig stævn 9,52 m Bredden ved råsejlsmasten 2,405 m Forholdet længde/bredde 1:4 Rundmålet ved masten 5,55 m 2,5 x bådbredde 6,00 m Indv. stævn - forkant mast 4,46 m Indv. stævn - agterkant siglubek 5,35 m Indv. stævn - 6' agter for siglubek 5,50 m 3/5 bådlængde på indv. stævn = 5,71 m. På udvendig stævn 5,85 m 4/7 bådlængde på indv. stævn = 5,44 m. På udvendig stævn 5,57 m 2/3 af bådens længde over stævn 6,50 m 2/3 af bådens længde på indv. stævn 6,35 m Afstanden fra rongaenden i styrbord skråt over båden: Til mast 3,50m Til agterste keipe 6,85 m Embla har omtrent de samme mål, men afviger i formen og har bl.a. større kølhøjde end Ask. 2 cm på midten og ved agterste kølskaring og 3 cm ved forreste. Afstanden fra rongaenden skråt over båden til agterste keipe er kortere, dvs. 6,73 m. Vurderingen var den, at på begge både ville underliget på et trapezformet sejl som Svabo' s med udgangspunkt i et setningshul i området ved Rongaenden kræve en skødeindføring ved forkant af agterste keipe. Med plads til stræk ville underliget blive max 6,5 m. Dette viste sig på denne båd at være 2/3 bådlængde (total) ligesom efter den islandske "rammeregel". Som udgangspunkt brugte vi derfor denne: Mastelængde med top max 6,5 m. Sejlbredde foroven 1/3 eller 2, l - 2,2 m. Sejlhøjde ca. 3/4 mastelængde eller o. 4,8 m. Under prøvesejladserne havde vi to sejl til rådighed. Et uldsejl (færøsk "einskeft") og et bomuldssejl, begge syet af sejlmager Jogvan Vagsheyg, Klaksvik. Uldsejlstoffet var spundet og vævet hos Tita Vinther, Thorshavn. De to sejl fik et reb forneden og et foroven så sejlproportioner og sejlareal kan justeres. Øverste reb reducerede sejlet til en højde, der kunne spille sammen med en "færøsk" mastelængde fra indvendig stævn til agterkant siglubek (draghul) + gods og lille top. Efter 16\n21 indsejlingen målte uldsejlet 6,36 m forneden, 2,2 m foroven og 4,9 m i gennensnitshøjden. Bomuldsejlet blev omtrent det samme i underliget lidt smallere foroven og lidt lavere. Der blev byttet sejl og uldsejlet viste sig bedre på højden og farten. Stod mere glat og stabilt. På Ask blev forreste setningshul boret udfor Rongaenden. På Embla endte det først 10 cm længere fremme og dernæst (forsøgsvis) yderligere 10 cm. Under sejladserne var vinden til dels meget frisk og bådene kunne på bidévind bære disse sejl uden rebning til m/sec. (bilag 1). Den maksimale sejlhøjde egner sig kun til danske forhold og giver gode bidévindegenskaber. Med øverste reb taget, går båden i stå selv i 8-9 sec/m vind og må derfor naturligvis afprøves under færøske forhold. På museets råsejlsriggede færøbåde der har maksimal mastelængde har vi forstag. Så er vi sikre på at tingene holder under bl.a. sejlads med skolebørn. De fremtidige planer er at afprøve en af bådene med en mastelængde fra indvendig stævn til agterkant af siglubek og uden forstag, men med stakspenni og naturligvis tilsvarende lavere sejl. Samlet problemstilling På fig. 8 ses uldsejlet (l) og hele problemstillingen i forhold til dels Svabos sejl (2 og 2a) og de moderat trapezformede sejl med større bredde foroven (3, 4 og 5) og disse dels med Svabos bredde forneden, dels med mindre bredde. 6 og 6a er Svabos sejl udmålt til forkant af siglubek (mast). Figur 8. Seksæringen Emblas uldsejl (nr. 1) (se også figur 9) sammenholdt med forskellige (maste) og sejludmålinger på båden. Tegning: Erik Andersen, Vikingeskibsmuseet i Roskilde. 17


Ved Danske Spil er det atter fordum blevet tid til gaveregn. Når der er gaveregn hos Danske Spil, sikke betyder det, at du kan få en gratis gave hver dag. Man skal blot tilmelde dig kampagnen, plus så skal du indløse dit vederlagsfri gevinstkort hver dag inden midnat, sikke modtager du din præmie. Dette kan du så gøre hver eneste døgn frem til d. Du kan garnvinde forskellige præmier. Du kan f. Der er forskellige regler og vilkår indtil de forskellige præmier, du kan garnvinde.


Nordicmark Navnemærker - Markedets største udvalg af navnemærker og mærker til tøj\nFarve Navnemærker Søskende Navnemærker Runde Navnemærker Sort-hvid Navnemærker Satin Navnemærker\nFinder du ikke svaret her, må du endelig kontakte os.\nStrygefrie navnemærker i farver (hvidt bagpapir)\nStrygefrie selvklæbende navnemærker kan nemt klistres på tøj og ejendele.\n1. Sæt mærkerne direkte på en glat og jævn overfalde, som skal være ren og tør.\n2. Glat ud med fingrene for at fjerne luftbobler. Vær især opmærksom på hjørnerne.\n3. Ved mærkning af tøj, sættes navnemærket på vaskeanvisningen eller på tøjmærket for at sikre tilstrækkelig vedhæftning. De kan tåle op til 60 grader i vaskemaskinen.\nFor tøj uden vaskeanvisning, anbefales strygemærker.\nStrygemærker (hvidt bagpapir el. gennemsigtig bagpapir)\n1 Vær sikker på, at stoffet kan tåle høj strygetemperatur.\n2 Indstil strygejernet til maksimal temperatur (grad 3 -bomuld). Uden damp!\n3 Placer strygemærket på det ønskede sted på tøjet, der skal være rent og tørt.\n4 Placer bagpapiret mellem strygemærket og strygejernet.\n5 Stryg i 10-15 sekunder til strygemærket sidder godt fast på tøjet. Strygejernet skal holdes helt stille; det må ikke bevæges. Brug ikke strygejernets damphuller.\nDu kan gentage trin 5 op til tre gange for bedre fæste.\nKlistermærker i sort/hvid (hvidt bagpapir)\nSæt klistermærket direkte på en glat, jævn og hård overflade, der skal være ren og tør.\nGlat ud med fingrene for at fjerne luftbobler.\nNB. Klistermærker tåler opvaskemaskine, IKKE vaskemaskine.\nNB. Lad navnemærker sidde i mindst 24 timer inden første vask.\nVævede navnemærker og satinnavnemærker\nVævede navnemærker og satinnavnemærker kan nemt sys på tøjet.\nNavnemærker i Farver, Navnemærker i Sort-hvid, Satin Navnemærker og Lagervarer: 1 - 2 arbejdsdage\nNavnemærker leveres med post direkte til modtagerens postkasse. Det tager altså 1-4 dage, før du modtager de varer. NB. Vi tager forbehold for længere leveringstider, der skyldes forhold uden for vores kontrol, f.eks. forsinkelser hos postvæsenet.\n3. Garanti og returret\nVi gør, hvad vi kan, for at kunderne er 100 % tilfredse.\nHar du købt navnemærker, har du 30 dages returret, efter du har modtaget dem.\nHvis du benytter fortrydelsesretten, skal du selv betale for alle returomkostninger inkl. forsendelse.\nKontakt os, før du returnerer varen. Varerne skal være ubrugte og skal returneres i den originale emballage, sammen med fortrydelsesretsformularen.\nAlle varer i vores butik (ekskl. lagervarer) er lavet specielt til den enkelte kunde, dvs. de er defineret som tilvirkningskøb ifølge forbrugeraftaleloven. Ved afbestilling eller reklamation, betaler forbrugeren for udført arbejde og medgåede materialer (faktureres fra 50 % til 100 % af den anførte pris).\nVi er ikke ansvarlige for slåfejl, fejl i teksten/mønster eller leveringsadressen, du har indtastet.\nFarverne på din skærm kan afvige en smule fra den faktiske farve. For at få den nøjagtige farve, så send os en stofprøve eller tryksag i den nøjagtige farve. Farve/størrelse leveres så tæt på kundens specifikationer som muligt. Navnemærkerne, som du modtager, kan afvige noget fra forhåndsvisningen/mønsteret.\n4. Kan jeg ændre min bestilling?\nHvis du ønsker at ændre bestillingen, efter du har afgivet den, bedes du kontakte os så hurtigt som muligt. Du kan ikke ændre bestillingen, hvis vi allerede har lavet dine navnemærker.\n(2 navne i et enkelt sæt)


Dagens spilforslag og odds: Favoritten Brøndby slår Aalborg!\n18. august 2019\taf Lasse Krüger\ti Nyheder\nKamp: Brøndby IF vs Aalborg Boldklub\nSpilstop: 18 august kl. 18:00\nBrøndby kan efter deres Europa League nederlag til Braga, nu sætte fuld fokus ind på Superligaen. De møder på hjemmebane nordjyske Aab, og begge hold kommer fra sejre i den hjemlige liga. Aab slog et slagent Esbjerg mandskab med hele 4-0, imens Brøndby ude besejrede Hobro med 2-0. Dermed har Brøndby vist, at de kan komme flot tilbage på sporet efter et hårdt nederlag i midtugen i europæisk fodbold.\nMod Hobro forventede mange, at BIF ville falde sammen og miste point igen, som tilfældet var mod Horsens ugen før. Der var dog den markante forskel på de to kampe, at imod Horsens havde Brøndby været ude i forlænget spilletid og var mærkede. Imens de mod Hobro viste klassen, og ikke var tømte for kræfter. Hos Unibet kan du få odds 2,10, hvis Brøndby fortsætter formen fra forrige runde og igen sikrer sig en sejr!\nSom skrevet er Europa League nu bag Brøndby, og de kan sætte alle kræfter ind på Superligaen. Dagens modstander Aab skal helt tilbage til 2016 for, at finde sidste sejr over Brøndby. Vi skal endda længere tilbage for, at finde deres seneste sejr på Brøndbys hjemmebane da den kom i 2015. Brøndby har dermed et rigtig godt tag på dagens modstander, hvilket to sejre i de seneste tre kampe også vidner om.\nHos Aab mangler de med stor sandsynlighed angriberen Tom Van Weert, og han vil blive savnet. Deres to hidtidige sejre er kommet mod bundhold, og begge på hjemmebane. På udebanen har Aab ikke imponeret, og har tabt til Midtjylland og Lyngby, og vi forventer at de igen mod Brøndby får det svært. Hos hjemmeholdet Brøndby er der også et par spillere, som er ude til dagens opgør. Hermannsson har karantæne og Tibbling er blevet langtidsskadet. Vigen og Mukhtar kan gøre comeback mod Aab, men det er uvist om de to når at blive klar.\nTil trods for, at BIF mangler disse spillere, så er erstatningerne virkelig spændende. Skipper og Lindstrøm har taget Superligaen med storm, og det forventes at de begge får chancen fra start. Derudover er polske Wilczek gået målamok, med vanvittige seks mål i blot fem kampe. Han kan om nogen være manden, der gør livet rigtig surt for Aab på den svære Brøndby hjemmebane!\nDagens spilforslag lyder hermed: Hjemmeholdet Brøndby IF vinder over de nordjyske udfordrere fra Aalborg Boldklub i aftenens Superliga opgør. Til odds 2,10 hos bookmakeren Unibet.


USA Massachusetts (MA) Cambridge Restauranter i Cambridge Conga Bar and Restaurant\nNr. 204 af 425 Restauranter i Cambridge $$ - $$$\n1 Eliot St, Cambridge, MA 02138-5705+1 617-868-8882Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 5,0 1 anmeldelseFremragende100 %Rigtig god0 %Gennemsnitlig0 %Dårlig0 %Frygtelig0 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderPRIS $$ - $$$PLACERING 1 Eliot St, Cambridge, MA 02138-5705Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejFun115Schaan2110Anmeldt 17 maj 2016 God mad og god stemningHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenHarvest363 anmeldelser 0,11 km væk Henrietta's Table543 anmeldelser 0,11 km væk The Red House285 anmeldelser 0,04 km væk Shake Shack109 anmeldelser 0,09 km væk Seværdigheder i nærhedenHarvard University2.306 anmeldelser 0,42 km væk Harvard Square1.014 anmeldelser 0,23 km væk John Harvard Statue178 anmeldelser 0,43 km væk A.R.T. - American Repertory Theater75 anmeldelser 0,27 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Conga Bar and Restaurant.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n1 Eliot St, Cambridge, MA 02138-5705 Placering:


Naturkraft ved Ringkøbing udskyder officiel åbning\nNaturkraft har valgt at udskyde den officielle åbning, der ellers længe har været planlagt til den 4. juni. Men corona-bestemmelserne gør det svært at gennemføre den premiere, som den nye, store attraktion ved Ringkøbing ønsker sig. Blandt andet gerne med royal deltagelse af kronprinsesse Mary.\n"Som reglerne er det no go at åbne - med mindre vi holder en åbning uden offentlig adgang - og det giver ikke så meget mening. Om jeg er ærgerlig? Det er bare sådan, det er. Det giver os nogle ekstra dage til at blive endnu skarpere. Vi skal nu have fundet en ny dato. Jeg forventer, at den bliver meldt ud om ganske kort tid", siger direktør Peter Sand fra Naturkraft til Dagbladet Ringkøbing-Skjern.\nHer fortæller han også, at Naturkraft med retningslinjerne for genåbningens tredje fase fra 8. juni har mulighed for at lukke op til 6000 gæster ind i ringborgen vest for Ringkøbing på én gang. Men at det er besluttet, at der til en start højst åbnes for 3000, der alle skal købe billet online, så der er styr på antallet af besøgende.\nI seneste udgave af Magasinet Vestkysten har vi skrevet en længere baggrundsartikel om indholdet og idéerne bag Naturkraft.