IRa's afv�bning 2005\nAfslutningen på IRA's væbnede kampagne\nIRA med ryggen mod muren\nEfter første halvår 2005 var tilliden til republikanerne - og ikke mindst til IRA - meget ringe. IRA var under mistanke for røveriet mod Northern Bank i december 2004 og for mordet på Robert McCartney i januar 2005.\nIRA reagerede fornærmet på mistanken og trak alle sine hidtidige forslag tilbage (se IRA's erklæringer).\nMistilliden til IRA blev også en belastning for partiet, Sinn Féin. Statsstøtten til Sinn Féin's parlamentsmedlemmer blev suspenderet, og præsident Bush ville for første gang ikke møde Sinn Féin's formand, Gerry Adams, på St. Patrick's Day den 15. marts. I den stemning afbrød mange amerikanske sympatisører deres økonomiske støtte til republikanerne.\nEt overraskende udspil\nIRA's næste træk var overraskende. Organisationens erklæring af 28. juli 2005 indledes således:\nLedelsen af Óglaigh na hÉireann ("irske frivillige") har formelt beordret en afslutning af den væbnede kampagne med virkning fra kl. 4 i eftermiddag. Alle IRA enheder har fået ordre på at aflevere deres våben. Alle de frivillige er blevet instrueret om at støtte udviklingen af rent politiske og demokratiske programmer med udelukkende fredelige midler. De frivillige må ikke gå ind i nogen som helst andre aktiviteter. IRA's ledelse har også bemyndiget vores repræsentation til sammen med IICD at fuldende den proces, som bevisligt gør IRA's våben uanvendelige på en måde, som yderligere vil styrke den offentlige tillid, og at gennemføre dette så hurtigt som muligt.\nVar det en kapitulation?\nUd fra retorikken i IRA's forudgående erklæringer ligner den ensidige afslutning af den væbnede kampagne fulgt op af total afvæbning unægteligt en kapitulation. Ved nærmere eftertanke var det imidlertid det eneste træk, som kunne fremme republikanernes sag og fremme genindførelse af lokalstyre i Nordirland i overensstemmelse med Langfredagsaftalen fra 1998.\nVi kan kun gætte på, hvad der bag kulisserne er foregået mellem Sinn Féin og IRA. Der er åbenlyst tale om et stort offer for IRA som prisen for, at Sinn Féin igen kan blive stueren.\nDet har været afgørende for IRA at undgå, at forløbet kunne udlægges som et militært nederlag. IRA har derfor valgt at bede 2 gejstlige fra henholdsvis den katolske og den protestantiske kirke om at bevidne ødelæggelsen.\nLederen for Democratic Unionist Party (DUP), Ian Paisley, har i december 2004 forlangt, at våbenødelæggelsen skulle dokumenteres fotografisk, men men netop dette ville for IRA være en uacceptabel ydmygelse.\nGlæde over IRA's erklæring\nI dagene efter den 28. juli udsendtes flere tilfredse udtalelser. Taoseach Bertie Ahern fra den irske republik udtalte: "Krigen er forbi, IRA's væbnede kampagne er endt, og paramilitarismen er slut." Den britiske premierminister, Tony Blair, mente, at udtalelsen baner vejen for genoprettelsen af suspenderede institutioner i Nordirland. Også pave Benedikt glædede sig: "Det er godt nyt i modsætning til de pinefulde begivenheder, som vi hver dag er vidne til i andre dele af verden."\nIICD bekræfter afvæbning af IRA\nGerry Adams formaner baglandet\nMange republikanere kunne tænkes at være betænkelige ved den ensidige afvæbning af IRA. Sinn Féin's formand, Gerry Adams, fandt det derfor nødvendigt med en opsang til det republikanske bagland.\nDen fik de den 22. september på en parti-konference i Sydarmagh (republikansk kerneland i den sydlige del at grevskabet Armagh tæt på grænsen til republikken).\n"Jeg vil helt enkelt opfordre til enighed og til, at folk fremdeles optræder med den disciplin og det engagement, som de tidligere har vist. Vi tror på, at meningsforskellene skal respekteres, og jeg mener, at det er en del af, hvad vi har været i stand til at opnå. Den republikanske bevægelse er nødt til at være tolerant. Nogle er fundamentalt uenige med os om strategiens gennemførelse, og det finder jeg OK."\nIRA's afvæbning erklæres gennemført\nDen canadiske general, John de Chastelain, fra den uafhængige internationale afvæbningskommission (IICD) meddelte den 26. september 2005, at Provisional IRA (PIRA) har skilt sig af med alle sine våben.\n9 korte punkter udgør IICD's rapport (se rapporten på engelsk eller på dansk). I punkt 8 konstateres, at IRA har gjort alle sine våben ubrugelige på den måde, som var fastlagt ved lov, mens punkt 9 siger, at IICD nu skal tage fat på de våben, som stadig findes hos loyalistiske grupper og andre paramilitære organisationer.\nI en kort note samme dag fra IRA hed det: "IRA's ledelse kan nu bekræfte, at den proces, som bevisligt skulle gøre vores våben uanvendelige, er fuldført."\nI en fælles erklæring den følgende dag fra den britiske og den irske regering hilses IICD's meddelelse velkommen som en afgørende milepæl for gennemførelsen af langfredagsaftalen. Samtidigt understreges behovet for afvæbning af de øvrige paramilitære enheder.\nIICD-rapporten oplyser ikke størrelsen af de ødelagte våbenarsenaler. De unionistiske partier forholdt sig derfor skeptisk, men den britiske minister for Nordirland meddelte, at den bristiske regering ikke agter at offentliggøre sine estimater.


I år er det 100 år siden, at den danske spionthriller Det hemmelighedsfulde X havde premiere på Metropolteatret i København. Med et telegram som omdrejningspunkt leverer filmen en spændingsfyldt fortælling fra tiden lige inden første verdenskrigs udbrud.\nFoto: Det Danske Filminstitut / Billed- & Plakatarkivet\nDet var den 23. marts 1914, at Det hemmelighedsfulde X for første gang blev vist for et dansk biografpublikum. Filmen havde allerede haft premiere i USA, hvor den havde indbragt usædvanligt flotte anmeldelser. Også i Danmark var reaktionerne positive. Politikens anmelder skrev om et publikum, ”der hyppigt brød ud i Bifald” og mente, at det var ”en overordentlig god Film, en Folkekomedie i levende Billeder”.\nStykkets instruktør var Benjamin Christensen (1879 – 1959), operasanger og champagneimportør, nær ven af Storm P, og senere især kendt for kunstneriske gyserfortællinger som den dansk-svenske stumfilmsklassiker Heksen/Häxan (1922). Det hemmelighedsfulde X var Christensens debutfilm, og han spiller selv hovedrollen som den tapre og elegante løjtnant von Hauen.\nHandlingen er temmelig ligetil: Danmark kommer i krig med en unavngiven fjendemagt, og hovedpersonen modtager en forseglet ordre fra sin øverstkommanderende. Men seglet bliver brudt og beskeden opsnappet af en fæl spion, Grev Spinelli, der ligeledes efterstræber hovedpersonens hustru. Dette fører til farlige forviklinger og mange actionmættede scener. Løjtnanten bliver dømt til døden for forræderi, men når i sidste øjeblik at blive reddet af sin handlekraftige hustru, der afslører den lede Spinellis intriger. Centralt i handlingen figurerer en mølle, hvis dystre silhuet leder tankerne hen på Dybbøl og krigen i 1864.\nFilmen blev allerede i sin samtid hyldet for sine livfulde billeder og tekniske finesser. Anmelderen på Berlingske Tidende skrev fx, at:\n[…] den fotografiske Optagelse er saa smuk, som man sjeldent ser det, og i teknisk Henseende er denne Film noget enestaaende. Alting er saa omhyggelig gennemtænkt og velforberedt, at Kritiken intet har at sige.\nOg det er primært for sine tekniske og visuelle effekter, at Det hemmelighedsfulde X er gået over i filmhistorien. Den regnes som banebrydende blandt cineaster og filmforskere, ikke mindst på grund af Christensens brug af skygger og lyseffekter.\nMystiske telegrammer og diplomatiske kriser\nMen også som et vidnesbyrd om gamle dages kommunikationsteknologier udgør Det hemmelighedsfulde X et vigtigt levn. Derfor indgår den også i Post & Tele Museums samlinger.\nDet er absolut ingen tilfældighed, at filmens spionintriger tager udgangspunkt i et mystisk telegram, som henviser til filmtitlens ”hemmelighedsfulde X”. Tiden omkring første verdenskrig – inden telefonen og den trådløse radiokommunikation fik sine endelige gennembrud – var telegrafens guldalder. Fra 1850’erne og fremad var verden blevet forbundet gennem komplekse netværker af telegrafiske kabler. Og telegrafen var det primære kommunikationsmiddel blandt diplomater og statsmænd, ligesom i forretningsverdenen og dele af militæret. Mange konflikter og diplomatiske kriser associeredes med specifikke, navngivne telegrammer, fx Emsdepechen (den fransk-preussiske krig 1870–71) og Krugertelegrammet (Boerkrigen). Mest legendarisk er the Zimmermann Telegram, der i foråret 1917 skulle bidrage til at skubbe USA ind i verdenskrigen på ententemagternes side.\nSå telegrafen indgik i det storpolitiske arsenal, og telegrammer var stof til spænding og drama. I den engelsksprogede verden talte man om wire-thrillers: føljetonromaner, noveller, tegneseriehæfter og indimellem også film, hvor tidens telekommunikation – telegrammer, telegrafstationer, telefoner og telefondamer – indgik som bærende bestandsdele. Om Benjamin Christensen selv var fan af genren, er ikke godt at vide, men på flere steder i filmen bruger han kommunikationsteknologier som et middel til at skabe spænding. Fx er der en fantastisk scene, der illustrerer transmitteringen af en afgørende meddelelse som glødende bogstaver, der slingrer sig frem langs en luftbåren teleledning.\nFilmen viser også andre aspekter af fortidens kommunikationsteknologiske landskab. Grev Spinelli og hans spionnetværk kommunikerer eksempelvis med hjælp af optiske signaler og brevduer, der stadig gennem det 20. århundrede var vigtige kommunikationsmidler – ikke mindst i militære sammenhænge. Under begge verdenskrige udgjorde brevduer en integreret del af de militære kommunikationslinjer bag og ved fronten. Radiosignaler kan aflyttes og kabler ødelægges, så brevduer og lyssignaler – eller systemer med løbende ordonnanser – var ofte mere tilforladelige i en krigssituation1.\nDet hemmelighedsfulde X er altså et mangefacetteret kunstværk, som kan betragtes på flere forskellige niveauer. Men primært er det en smuk og stemningsfyldt billedfortælling, der bibringer et glimt af den tid, som forfatteren Stefan Zweig døbte ”Verden af i går”.\nJacob Westergaard Madsen: Fuglekrigen, Museumsposten 1/2002, s. 3.\nPost & Tele Museum viser Det hemmelighedsfulde X på selve 100-årsdagen, den 23 marts 2014, kl. 13 i museets videograf.


Og vinderen af konkurrencen er… – 100km Guy\nDer er kommet ikke mindre end 27 kommentarer og forslag til, hvordan jeg kan blive bedre til at læse bøger. Lad mig starte med at sige tusind tak til alle for at tage jer tid til at dels at dele jeres egne erfaringer i forhold til det at læse bøger og dels jeres bud på, hvordan jeg kan få mere succes med at læse bøger. Jeg anerkender, at muligheden for at vinde et gavekort måske også trækker lidt, men ikke desto mindre synes jeg, at det er fedt, at så mange gider give hjælpe mig med inspiration og forslag. Endnu engang stor tak til jer alle.\nFor at skabe en eller anden form for overblik, har jeg lavet et hurtigt lille Mindmap, hvilket gør det muligt at visualisere og strukturere de mange gode forslag på en meget overskuelig måde.\nMed det som udgangspunkt, kan jeg derfor konkludere, at de fleste af jer foreslår, at man læser bøger i forbindelse med flyrejser, på ferier eller når man anvender offentlige transportmidler. Sidstnævnte forslag er jeg dog ikke så meget for, i det at det er forholdsvis sjældent, at jeg anvender et offentlig transportmiddel. Dog vil jeg helt sikkert tage tippet til mig med hensyn til at læse bøger i forbindelse med flyrejser, når jeg i juli måned skal til Microsofts årlige partnerkonference i New Orleans.\nMed hensyn til det, at læse bøger i forbindelse med ferien, så kan jeg sagtens forestille mig at det virker godt og det vil jeg bestemt også forsøge mig med, når vi når til sommerferien om forholdsvis få måneder.\nEt par stykker af jer foreslår, at jeg skal lydbøger som en måde at få “læst” bøger på. Faktisk har jeg allerede benyttet dette fænomen med en vis succes. Dog har jeg det på den måde, at jeg synes lydbøger egner sig bedst til faglitteratur, hvorimod at skønlitteratur får en helt bedre og mere levende dimension, når man selv læser en god roman. Hvis en fremmed person “bare” læser op, når det er skønlitteratur, synes jeg ganske enkelt ikke, at hjerte og hjerne får en passende lejlighed til at tænke og fantasere videre over teksten. Det er – efter min mening – til gengæld ligegyldigt, når det gælder mere fagligt orienterede emner.\nNogle af jer foreslår også, at man gøre læsning til en del af det, at gå i seng om aftenen. Til det kan jeg dog allerede nu sige, at det virker ikke for mig. Det skal forstås på den måde, at jeg har før prøvet at læse bøger, inden jeg skal sove. Problemet er bare, at jeg ikke får ret meget ud af det, fordi det som regel altid ender med, at jeg skal læse de samme kapitler om og om igen, aften efter aften. Jeg får ganske enkelt ikke læsningen ind under huden, inden jeg falder i søvn, hvilket som nævnt bare resulterer i, at jeg skal læse det samme kapitel igen og igen, før at jeg forstår meningen bag det.\nMen mest af alt lader det til, at man som med så mange andre ting her i livet skal fokusere og sætte tid af til det som man gerne vil blive bedre til eller få mere ud af. Dette gælder også det at læse bøger! Det betyder for mit vedkommende, at jeg skal blive bedre til at “lukke og slukke” i forhold til computer, tv og omverdenen i det hele taget. Donald foreslår ganske vist, at man skal gå ud og grave i sin have i et par timer forud for læsningen af en bog, men da jeg ikke har nogen have, kan jeg ikke rigtig gøre det. Jeg kann til gengæld gøre det efter en solid omgang træning :-)\nOg som Jens er inde på i hans kommentar, så tror jeg et eller andet sted også på, at det nok drejer sig lidt om, at jeg skal lære at læse bøger og måske også finde en eller anden form for slags meditation i det at læse. Det kan jeg i hvert fald godt sætte mig ind i og det vil jeg gerne give en chance.\nSidst, men ikke mindst, som nogle af jer også er inde på, så tror jeg også, at det drejer sig om, at komme ind i en rytme, hvor jeg nærmest får læst lidt af given bog nærmest hver eneste dag. Faktisk tror jeg, at dette råd er et af de bedste til at få succes med at læse bøger. Jeg tror i hvert fald, at det at gøre boglæsningen til en del af min daglige rytme, vil være med til at gøre, at jeg får læst bøger markant hurtigere end tidligere, hvilket vil sige i løbet af uger/måneder frem for i løbet af år, som det har været tilfældet indtil nu.\nMen nok om de mange tips til, hvordan jeg kan blive bedre til at læse bøger og nu over til, hvem der skal have gavekortet på 300 kroner til SAXO.com.\nFørst og fremmest ville jeg ønske, at jeg kunne give et gavekort på 300 kroner til alle bidragsyderne, for jeg synes faktisk, at I alle sammen er kommet med gode og brugbare forslag. Imidlertid synes jeg ikke, min “dagsøkonomi” tillader mig at bruge 8.100 kroner på gavekort til jer alle, blandt andet da jeg har fået en lille “hilsen” fra skattevæsenet i forbindelse med årsopgørelsen :-( Dernæst er der jo ikke tale om en konkurrence, hvis man bare giver præmier til alle :-)\nMen ikke mere snak. Jeg er nået frem til den konklusion, at det er Cirkusprinsesse, der skal have gavekortet for det bedste og mest ligefremme forslag. Det er et dejligt “no-nonsense” forslag, som jeg kan tage til mig uden videre!\nIkke desto mindre har jeg valgt at tildele et ekstraordinært gavekort til Jens Drejer i forlængelse af vores samtale om det at læse bøger. Jens er en passioneret og yderst vidende person om bøger, litteratur og forfattere, hvilket hans blog blog er et synlig bevis på. Dette kombineret med hans evne til at skubbe til mig rent intellektuelt, gør at jeg vælger at tildele ham det ekstraordinære gavekort. Det er så absolut velfortjent!\nEndnu engang tak til alle 27 bidragsydere. Jeg håber, at I alle vil være med til at inspirere og bidrage med jeres mening og viden en anden god gang :-)\nHvad ville du gøre, hvis 94 procent af dine kunder var utilfredse? »\n30. marts 2009 kl. 19:53\nJeg vil gerne bidrage igen. Du siger bare til!\nJeg synes altså, det er det mest morsom socialistiske træk, du får banket op hver gang, du laver konkurrencer. Det virker oprigtig som, om du gerne vil give en præmie til alle, der er med. Fordi du er så flink.\nInd i kampen! Der er simpelthen nogen, der skal tabe i konkurrence. Ellers har man ikke nogen at se op til, eller at håne, hvis man selv vinder.\nTænk, at det skal være mig, der skal fortælle dig det! Verden er underlig.\n30. marts 2009 kl. 23:10\nDu har lidt ret og så alligevel ikke, Lene :-)\nJo, der er en del af mig, der gerne vil præmiere alle. For jeg synes det er prisværdigt, når nogen gider tage sig tid til at komme med deres bud i en given konkurrence. Men ligefrem at bruge et skældsord som socialistisk er at gå for langt, Lene :-)\nOmvendt er der også et stort konkurrencemenneske i mig og den del af mig har det fint med, at det ikke er alle, der kan vinde. For så er det jo heller ikke en konkurrence.\nMen ja, verden er underlig :-)\n31. marts 2009 kl. 18:53\nHaha, jeg havde nok på fornemmelsen, at socialist ikke lige var dit ord. Men jeg er glad for, at vi ligesom har fået konkurrenceaspektet på plads:)\n31. marts 2009 kl. 22:51\nNej, jeg kunne nok finde på andre ord, inden ordet “socialist” kom frem :-)\nTusind tak for gavekortet og begrundelsen.\nI dag har jeg shoppet lidt hos Saxo. Det blev til Murakami: “Trækopfuglens krønike”, samt en bog af Marguerite Duras, som sjovt nok hedder og handler om “At læse”. Jeg er sikker på at begge bøger er rigtig gode og jeg glæder mig til at læse dem begge.\nMen det hele handler jo om at du skulle i gang med at læse nogle bøger. Derfor håber jeg, at du vil holde os en lille smule opdateret om hvordan det går!\n31. marts 2009 kl. 22:54\nDet var skam så lidt, Jens og helt velfortjent :-)\nApropos vores snak i lørdags, så har du jo ramt plet med “At læse” :-)\nMed hensyn til mig selv, er jeg stadigvæk godt i gang med “324” og det går faktisk fremad stort set hver eneste dag :-)\n11. april 2009 kl. 17:11\nApropos det med at blive bedre til at få læst bøger, så faldt jeg over dette interessante indlæg på Productivity 101.\n30. marts 2009 kl. 23:06\nHappy shopping, Marianne :-)\nSå blev jeg medlem. | Cirkusprinsesse.dk siger:\n30. marts 2009 kl. 20:59\n[…] lige inden jeg gik i seng fik jeg en mail om at jeg havde vundet en konkurrence. Wohaa hvor heldig kan man lige være.. Nu mangler jeg bare at finde ud af hvilke(n) bog/bøger der […]


Villa CONMIGO bed & breakfast - Terrasseværelse - Airbnb\nVilla CONMIGO bed & breakfast - Terrasseværelse\nOplev Andalusiens rigdom...\nLugt til Jasmin, og nyd roen. Lær det spanske temperament, den rige kultur og den fantastiske natur i Andalusien at kende fra vores stilfulde bolig. Velkommen til Villa CONMIGO bed & breakfast. Beliggende i et fredeligt villaområde i den spanske landsby Alhaurín de la Torre, kun 25 minutter fra Málaga og lufthavnen, tilbyder vi vores gæster tre stilfulde værelser og to luksussuiter til et vidunderligt, komfortabelt og luksuriøst ophold.\nUNO - 22 m2/rummeligt luksusværelse med privat terrasse.\nDette luksuriøse dobbeltværelse i stueetagen med privat terrasse har en dobbeltseng (2 boksmadrasser på 90 x 200 cm hver) og har et en-suite badeværelse med luksusbruser, håndvask, toilet og en hårtørrer. Der er aircondition (koldt og varmt), et lille siddehjørne, en rummelig garderobe med en værdiboks, en Nespresso-kaffemaskine og en kedel i rummet. Ud over badekar og sengetøj tilbyder vi bløde badekåber, to strandhåndklæder til swimmingpoolen eller stranden og plejeprodukter fra The Spa Collection.\nVilla CONMIGO bed & breakfast ligger i et villaområde i Alhaurín de la Torre, Pinos de Alhaurín. Nemt at nå uden smalle grusveje. Landsbyen har mere end 60 restauranter/barer. Fra traditionel spansk til mere luksuriøs. Du når hjertet af Málaga inden for 30 minutter. De brede sandstrande kan nås på 15 minutter.\nVi er her for at hjælpe dig med alle nessecary-oplysninger om regionen. Det er ikke noget problem at booke restauranter eller udflugter.


Drop håndsoprækningen – lad os nytænke klassediskussionen — LEKTIONEN\nJeg glemmer aldrig erhvervsskolernes pædagogikum i Århus i 2002. Harpunering fra dag et. Det var forfriskende og gav en lidt nervøs stemning. Underviseren tog konsekvent altid dem, som ikke havde hånden op. Ingen kunne føle sig sikre. Jeg boede i Aalborg og havde været tidligt oppe, sad og faldt lidt hen i hjørnet. Han lavede kig væk finten og råbte: "Ejlskov, hvad tænker du om Vygotsky?"\nKlassediskussionen - en svær disciplin\nJeg har altid synes, det er en af de sværeste discipliner: den dynamiske og aktiverende klassediskussion. Alt for ofte ender det med en for højtragende diskussion for de få (oftest siddende på forreste række), som aktivt - med håndoprækning - markerer sig. Alt imens de andre "holder sig under radaren" og langsomt kobler af. Aktiv brug af spørgeteknik hjælper selvfølgelig på en del på problemet: f.eks. at optage svaret og spørge videre frem eller den mere aggressive variant: harpunering. Men det er ikke nok.\nHør ikke kun dem med de rigtige svar\nHvorfor ikke bare droppe håndoprækning? Ville det ikke i højere grad komme de fagligt udfordrede til gavn? Det mener Dylan Wiliam, Professor Emeritus ved University of London. Wiliam påpeger, at læreren stiller en masse gode spørgsmål, for at finde ud af om eleverne har lært det, han gerne vil have dem til at lære.\nMen ofte er det kun et fåtal som svarer: "Læreren stiller et spørgsmål og seks elever rækker hånden op. Læreren vælger en af dem og skaber sig et billede af klassens behov på basis af en eller to frivillige. Nogle deltager mens andre bare lukker ned" (Læringens idéhistorie, 7:7. dr.dk d. 15/11-2016).\nHan argumenterer for, at læreren skal basere sine beslutninger på et bredere grundlag. Istedet for at høre dem med de rigtige svar, burde læreren høre de andre og stille spørgsmål på en anden måde. Han foreslår, at man i stedet mindst en gang i løbet af timen får alle elever til at svare, f.eks. ved at få dem til at stemme ved at række nogle fingre op. Eller at man indfører mini-whiteboards til alle, hvor eleverne skriver deres svar og overvejelser på og efterfølgende viser frem. "Det gør omgående læreren i stand til at reagere og tilpasse undervisningen", mener Wiliam. Eller at man skriver elevernes navne på sedler, som man tilfældigt trækker imellem.\nHold lidenskaben for at lære i live\nMed erfaringen bliver man, ifølge Wiliam, bedre til at give feedback. Feedback afhænger af lærer-elev forholdet. "Den samme feedback kan få én elev til at tage sig sammen - men få en anden til at give op. At vide, hvornår man skal presse eleven og lade eleven være i fred - er svært at lære. Jo mere man øver sig, jo bedre blive man." (ibid.) Han slutter med denne salut: "Alle læreres opgave er at holde lidenskaben for at lære i live." (ibid.)\nJeg har nu givet mig selv et benspænd: til næste klassediskussion bruger vi ikke håndsoprækning!\nHvad er dine oplevelser med klasseundervisning og håndsoprækning? Del meget gerne dine erfaringer og ideer i kommentarfeltet herunder.


Tirsdagspressemøde den 3. februar 2009 - Statsministeriet\nAktuel side: Tirsdagspressemøde den 3. februar 2009\nPressemøde i Statsministeriet 03.02.09\nTirsdagspressemøde den 3. februar 2009\nPressemøde i Statsministeriet 3. februar 2009. Udskrift kan læses herunder\nPå ministermødet i dag er der givet tilslutning til at fremsætte en række lovforslag.\nJeg har fået tilslutning til at fremsætte forslag til lov om Grønlands selvstyre. Det er en udmøntning af de anbefalinger, som kom fra den grønlandsk-danske selvstyrekommission. Der har været holdt folkeafstemning i Grønland om det grønlandske selvstyre, hvor et meget stort flertal stemte ja, og i konsekvens af det bliver der nu fremsat lovforslag, som betyder, at Grønland kan overtage en række nye ansvarsområder inden for rammerne af rigsfællesskabet og Grundloven. Det er sådan, at statens bloktilskud til Grønland bliver fastfrosset på 3,4 mia. kr. i 2009-priser. Og fremover bliver det så sådan, at hvis der bliver fundet råstoffer i Grønland, som giver indtægt, så går de første 75 mio. kr. af indtægten til Grønland, og resten deles så sådan, at den halvdel, Danmark får, går til at nedbringe det danske bloktilskud til Grønland, så også vi får på den måde andel i råstofindtægter i Grønland. Der er tale om en modernisering af rigsfællesskabet, som jeg lægger meget vægt på, og er også glad for, at der i Folketinget er meget bred opbakning til forslagene.\nSå har justitsministeren fået tilslutning til et lovforslag, som går ud på at forstærke kampen mod bandekriminalitet, bl.a. ved at lette eller forenkle mulighederne for at få retskendelse om telefonaflytning i en række sager om navnlig alvorlig personfarlig kriminalitet.\nOg endelig, så har økonomi- og erhvervsministeren fået tilslutning til at fremsætte lovforslag, som indarbejder EU’s servicedirektiv i dansk ret. Servicedirektivet betyder jo, at der bliver mere fri bevægelighed for serviceydelser inden for EU. En række hindringer for udveksling af tjenesteydelser over landegrænserne bliver fjernet, og der bliver fastslået en række rettigheder for dem, der køber og sælger tjenesteydelser.\nSå offentliggjorde skattekommissionen i går sin betænkning med et forslag til skattereform. Det er en betænkning, som nu vil blive studeret med stor interesse. Det er regeringens opfattelse, at tiden er kommet til at ændre skattesystemet således, at det i endnu højere grad kan betale sig at arbejde. Det skal også bedre kunne betale sig at tage en uddannelse, at videreuddanne sig, at opkvalificere sig. Der er mange, som i dag føler, at det dårligt kan betale sig at gøre sig den ulejlighed, fordi det man får ud af en lille lønfremgang, efter at have videreuddannet sig, er for lidt, når man tager i betragtning, hvad skatten, den snupper af en ekstra tjent krone. Så det er regeringens klare opfattelse, at der er behov for at sænke skatten på arbejde, også for at fastholde og tiltrække kvalificeret arbejdskraft her i landet. Og samtidig, så ønsker vi, at vores skattesystem i højere grad end i dag understøtter den målsætning, vi har på det grønne område. Og det betyder, at vi altså ønsker en ændring af skattesystemet sådan, at vi beskatter mindre det vi gerne vil have mere af, nemlig arbejde - og vi beskatter mere det vi gerne vil have mindre af, nemlig forurening. Det er hovedtanken. Og nu vil vi arbejde i regeringen med henblik på at fremlægge et udspil fra regeringens side. Vi vil senere i denne måned fremlægge regeringens udspil og så indbyde Folketingets partier til forhandling.\nDet udspil, regeringen kommer med, vil byde på en række principper. For det første, så skal det bedre kunne betale sig at arbejde. Det skal bl.a. ske ved at sænke skatten på den sidst tjente krone. For det andet, så skal det kunne betale sig at handle miljørigtigt og energibesparende. For det tredje, så skal der være tryghed om folks bolig. For det fjerde, så skal der fortsat være god bevægelighed på arbejdsmarkedet. For det femte, så skal Danmark fortsat have en stærk konkurrenceevne. Og for det sjette, så skal vi undgå øget grænsehandel.\nSamlet lægger regeringen vægt på, at en skattereform skal være fordelingsmæssigt afbalanceret, og så skal den være samfundsøkonomisk forsvarlig. Og det at være samfundsøkonomisk forsvarlig, det betyder, at den skal ligge inden for rammerne af vores 2015-plan.\nNu har vi i 7 år nydt gavn af den tryghed, som skattestoppet indebærer. Og jeg vil gerne understrege, at regeringen lægger meget vægt på, at vi fortsætter med den tryghed. Den tryghed er helt afgørende for familiers og virksomheders lyst til at disponere i dagligdagen. Derfor vil jeg også godt understrege, at skattestoppet bliver videreført uændret – før og efter skattereformen. Det er et meget vigtigt punkt.\nI forbindelse med en skattereform, der kan en skat eller afgift blive sat op, forudsat at hver eneste krone så går til at sænke skatten på arbejdsindkomst.\nVi sigter efter, at forhandlingerne om en skattereform kan blive afsluttet tidsnok til, at vi kan vedtage den nødvendige lovgivning i den her folketingssamling, og det er så med henblik på, at en reform kan træde i kraft fra den 1. januar 2010.\nI sidste uge fik vi nye ledighedstal, og de viste en stigning i ledigheden i december på 5.900. Og det betyder, at ledighedsprocenten nu er lige godt 2 pct. Selvom der er tale om en stigning, så er det stadig i en historisk sammenligning et forholdsvist lavt tal, men jeg vil gerne understrege, at regeringen følger situationen tæt. Vi har allerede iværksat en række initiativer. Finansloven stimulerer økonomien i 2009 som følge af skattenedsættelser og større udgifter, og derudover så har vi vedtaget en kreditpakke, som sigter på at få gang i långivningen til sunde investeringer og projekter.\nOg senest har vi så besluttet at bruge yderligere 5 mia. kr. i 2009 og 2010 i forbindelse med den trafikaftale, som blev indgået i sidste uge. Vi fremrykker en række trafikinvesteringer i forhold til de planer, som lå.\nSå oven på den stimulans til økonomien, som allerede lå i finansloven, lægger vi nu yderligere en stimulans i forbindelse med trafikaftalen.\nOg vi vil i den kommende tid løbende vurdere, om der er behov for yderligere stimulans af dansk økonomi. Hvis det bliver nødvendigt, så kunne skattereformen fx indfases, så danskerne får flere penge mellem hænderne de første år, og vi kan også overveje yderligere fremrykning af offentlige investeringer.\nDet vil vi alt sammen vurdere i den kommende tid. Og som led i kortlægningen af, hvad der er behov for, og hvornår det rigtige tidspunkt er at gribe ind, afholder vi som bekendt to økonomiske arbejdsmøder med repræsentanter fra virksomheder, fagforeninger og andre, hvor det første møde finder sted på torsdag på virksomheden Vestas i Århus, og her vil økonomi- og erhvervsministeren, finansministeren, beskæftigelsesministeren og jeg selv drøfte situationen med lokale repræsentanter fra Jylland og Fyn, for at få kortlagt beskæftigelsessituationen der, og ikke bare den aktuelle situation, men også forventningerne til udviklingen i de kommende måneder.\nOg det andet arbejdsmøde afholdes som tidligere annonceret på virksomheden Coloplast den 20. februar.\nVi vil bruge de oplysninger, vi får på møderne, og den drøftelse vi har på møderne, som et grundlag for de beslutninger regeringen vil træffe vedr. tilrettelæggelsen af den økonomiske politik her i 2009.\nSpørger: Når du siger, at der skal være tryghed om folks bolig, betyder det så, at du ikke vil bringe ind i skattereformforhandlingerne skattekommissionens forslag om at reducere værdien af rentefradraget fra 33 til 25 pct.\nStatsministeren: Nu har skattekommissionen fremlagt sine forslag, og jeg tror, hele processen er bedst tjent med, at vi så ikke går ind på nuværende tidspunkt og forholder os til de enkelte elementer i forslaget fra skattekommissionen. Hvert eneste element, som skattekommissionen har foreslået, vil nu blive vendt og drejet i regeringen. Der er ikke truffet nogen beslutning på nuværende tidspunkt, og derfor vil jeg, uanset hvilket forslag fra skattekommissionen, der nu måtte blive bragt op, ikke udtale mig om, hverken om vi er for eller imod det. Det vil fremgå, når regeringen fremlægger sit samlede udspil senere på måneden.\nSpørger: Vi har jo allerede set, at skattekommissionens forslag har skabt utryghed blandt mange boligejere.\nStatsministeren: Jamen, jeg kan sige, at vi agter fra regeringens side at gøre perioden med usikkerhed så kort som overhovedet muligt. For det er ret afgørende, at vi får en afklaring tidligst muligt. Jeg kan sige, at de løfter, vi har givet før valget. Dem, vi har afgivet i regeringsprogrammet – alt vil blive overholdt til punkt og prikke.\nSpørger: Dagen før sidste folketingsvalg skød du med skarpt på oppositionen. Du sagde, at boligejerne havde al mulig grund til at være utrygge, hvis oppositionen kom til.\nStatsministeren: Det er også derfor, jeg understreger, at hvad vi har sagt før valget, og hvad vi har gentaget i regeringsprogrammet, det står til troende. Det vil blive overholdt. Løfterne – de bliver overholdt.\nSpørger: Men har du forberedt befolkningen på, at boligbeskatningen evt. bliver sat i vejret?\nStatsministeren: Altså, vi har sagt i – det sagde vi før valget – vi har gentaget det i regeringsprogrammet, at ejendomsværdiskatten, den ligger fast, og det kan jeg også konstatere, at skattekommissionen, den har holdt sig til. For det har vi bedt dem om.\nSpørger: Men rentefradraget ligger ikke fast.\nStatsministeren: Jamen, vi vil slet ikke gå ind og på nuværende tidspunkt at kommentere de enkelte elementer i skattekommissionens betænkning. Jeg værdsætter, at de politiske partier også i går i deres modtagelse af skattekommissionens betænkning var meget omhyggelig med nu ikke at vanskeliggøre det videre forløb ved at komme med ultimative meldinger. Men jeg kan forsikre, at de løfter, vi har afgivet før valget og gentaget efter valget, de bliver selvfølgelig også overholdt.\nSpørger: Det er jo sådan, at boligejerne jo ikke er en homogen størrelse. Specielt står der mange førstegangskøbere og måske med mellemindkomster og frygter lige nu, hvad konsekvenserne af det her kommer til at være. Kan du garantere, at man ikke bare laver sådan en overordnet betragtning af boligejerne og siger, at boligejerne under ét ikke kommer til at lide, mens der så er nogen, som kan komme gevaldigt meget i klemme, fordi de både kommer til at bidrage hårdt til skattereformen uden at få den store gevinst som skattelettelserne giver.\nStatsministeren: Jeg lagde meget vægt på i min præsentation hér at understrege, at vi finder dét, at der er tryghed omkring privatøkonomien helt afgørende, det gælder boligejere såvel som andre, og det vil selvfølgelig også være noget, regeringen er stærkt optaget af, når den nu studerer skattekommissionens betænkning og kommer med sit eget forslag.\nSpørger: Men direkte adspurgt i går aftes på TV2 News, da det her blev diskuteret, da sagde finansminister Lars Løkke Rasmussen – han blev spurgt om det, da SF og Socialdemokraterne havde sagt, det ville ikke være dem, der bar forslag om boligejernes rentefradrag ind til bordet – så bliver han spurgt om – jamen, vil det så være regeringen – og så svarer han, det vil det så nok. Altså, kan du sige noget mere om, i hvilken form det ville være.\nStatsministeren: Nej, men jeg vil slet ikke gå ind i det. Altså, jeg tror, at den videre proces, den er bedst tjent med, at skattekommissionen, den har afleveret sin betænkning. Den har haft frie hænder inden for det kommissorium, vi nu har givet kommissionen. Og den har så lagt en hel masse forslag på bordet. Og nu vil vi endevende hvert eneste forslag for at se, hvilke konsekvenser det har. Og derefter kommer vi så med et udspil, og i den fase, der vil vi altså ikke udadtil hverken sige ja eller nej til de enkelte forslag, men lade det hele indgå. Og det udspil, vi så kommer med til syvende og sidst, det vil selvfølgelig afspejle de prioriteter, som jeg har gjort rede for i dag.\nSpørger: Men kan du så overordnet give en eller anden garanti for, at der ikke kommer en generationskløft i den her skattereform, sådan at det bliver de unge boligejere, der kommer til at holde for.\nStatsministeren: Jamen, regeringen har ingen intentioner om at skabe kløfter af nogen art. Heller ikke nogen generationskløft. Vi har allerede, da vi nedsatte skattekommissionen og bad den kigge på, hvad der kunne være behov for, sagt, at vi lægger vægt på, at en skattereform er fordelingsmæssigt afbalanceret.\nSpørger: Hvis nogen vil fremlægge en evt. aftrapning eller nedtrapning af rentefradraget som et løftebrud fra jeres side af, vil det så være en korrekt opfattelse.\nStatsministeren: Jeg vil overhovedet slet ikke gå ind i de enkelte elementer, men endnu engang fastslå, at vi begår selvfølgelig ikke løftebrud. De ting, der er sagt før valget, og de ting, der er gentaget efter valget – dem vil vi selvfølgelig overholde til punkt og prikke.\nSpørger: Jeg har forstået, at du ikke vil kommentere enkeltelementer. Men når du selv siger, tryghed for boligejerne, hvordan skal en boligejer forstå det, som har en stor gældsbyrde.\nStatsministeren: Jo – men altså, det vil jo fremgå den dag, vi kommer med vores udspil. Jeg tror ikke, nogen er i tvivl om hvilken vægt, jeg har lagt, og regeringen har lagt lige fra starten, da vi overtog regeringens ansvar, hvilken vægt – vi har lagt på det, at der er tryghed og forudsigelighed på skatteområdet. Og det vil selvfølgelig også kendetegne det udspil, vi kommer med senere på måneden.\nSpørger: Så det, du siger nu, kan det udlægges af den enkelte boligejer som om, de kan tage det helt roligt, selvom de har en stor gæld, så vil de ikke risikere en forværring af deres samlede økonomiske situation.\nStatsministeren: Jamen, jeg tror ikke, vi kan komme det meget nærmere. Altså vi vil, som jeg sagde, som et af de vigtigste principper ved udarbejdelsen af skatteoplæg lægge vægt på, at der er tryghed om folks bolig, det har jeg gjort meget klart i dag, og det vil også fremgå af regeringens udspil.\nSpørger: Er det en garanti?\nStatsministeren: Jamen, vi har det jo altså sådan, at når vi afgiver nogle løfter, så lever vi også op til dem. Men altså – det er meget nemt på nuværende tidspunkt at sætte alle mulige blokeringer op for at komme igennem med en skattereform, der sænker skatten på arbejde. Og jeg ønsker i hvert fald ikke at bidrage til det ved at komme med alle mulige ultimative meldinger. Vi har fra regeringens side stillet en række principper op, som jeg har redegjort for i dag, og det vil være dem, der er bærende for det udspil, vi kommer med senere på måneden.\nSpørger: Kan du ikke godt forstå, der er mange boligejere, der godt kunne tænke sig en garanti for, at i det fremtidige forløb, der kan de tage det helt roligt. Der er ikke én familie, der vil få forværret deres økonomiske situation.\nStatsministeren: Jo, men hør lige her! Sagen er jo den, at lige på nuværende tidspunkt er boligbeskatningen jo fuldstændig uændret. Altså, der er kommet et oplæg fra en skattekommission. Nu kigger vi på det, og derefter kommer regeringen så med sit udspil, som jo ikke nødvendigvis bliver identisk med det, skattekommissionen har foreslået, men jeg vil slet ikke gå ind i, hvilke elementer vi siger ja til, og hvilke vi siger nej til. Det vil afgøres af en samlet vurdering. Den dag, hvor vi så kommer med vores udspil, ja – så vil boligejerne – såvel som alle andre jo – kunne bedømme det. Derefter skal vi i gang med politiske forhandlinger. Jeg håber, det hele kan være afsluttet så hurtigt, at perioden med usikkerhed bliver så kort som overhovedet muligt.\nSpørger: Jeg spørger udtrykkeligt ikke til enkeltelementer, jeg spørger til den samlede situation, og du siger selv tryghed.\nStatsministeren: Jo, jeg tror ikke, vi kan komme det meget nærmere, end det jeg har sagt hér, som svarer til, hvad vi har sagt tidligere – nemlig, at vi lægger vægt på, at der er tryghed om folks bolig.\nSpørger: I 20 år har vi diskuteret her i landet, om det er fair, at børnechecken, det der hedder børnefamilieydelsen, gives til alle – høj som lag – rig som fattig – bare de har nogle børn. Nu foreslår skattekommissionen en grøn check, som skal gives til alle – bare man er 18, så får man den. Hvad er din holdning til det konkrete forslag, og hvad er din holdning generelt til den slags ydelser – checks, der deles ud til hele befolkningen med rund hånd her fra Christiansborg?\nStatsministeren: Jamen altså, jeg holder mig til, hvad jeg allerede har sagt – nemlig, at vi går altså ikke ind på nuværende tidspunkt og siger hverken ja eller nej til de enkelte elementer i skattekommissionens betænkning. Skattekommissionens betænkning skal ses som et hele, sådan som den nu har stillet det op, og den har foreslået den grønne check for at kompensere for, at der er nogle grønne afgifter, der bliver sat i vejret, og så kompenserer man for det sådan, at der er en social balance. Det er altså skattekommissionens model. Hvilken model regeringen vælger, det vil fremgå den dag, hvor vi kommer med vores udspil.\nSpørger: Hvad er din principielle holdning til den slags universelle ydelser, som alle får del i?\nStatsministeren: Jo, men jeg tror ikke, tiden er til at komme med den slags erklæringer. Altså, nu skal vi lette processen frem imod at få en afklaring hurtigst muligt. Og jeg vil godt gentage, at jeg kvitterer positivt for, at praktisk taget alle Folketingets partier i går viste det hensyn til den samlede proces – ikke at kaste sig ud i ultimative meldinger, der kan besværliggøre det videre forløb. Det kan blive svært nok endda, fordi det er vanskeligt stof det hér, og vi ved alle sammen, hvor politisk indviklet det også er, og derfor vil jeg altså ikke forsynde mig mod det. Jeg vil ikke på nogen som helst måde forsøge at besværliggøre processen ved at komme med ultimative meldinger, hverken af den ene eller anden art. Men jeg har i dag stillet en række principper op, og det kan man stole på, det er dét, regeringen vil lægge til grund for udarbejdelsen af sit samlede oplæg.\nSpørger: Vil det betyde noget for balancen, hvis man bare giver den samme ydelse til alle?\nStatsministeren: Jamen, jeg tror ikke, at det er muligt at komme det meget nærmere, uden at jeg begår et brud på, hvad jeg nu selv beder alle om – nemlig at lade være med at gå ud i ultimative meldinger på de enkelte punkter, men skrue et oplæg sammen, der som et samlet hele opfylder de principper, regeringen nu synes er de rigtige.\nSpørger: I valgkampen var du i debat med Helle Thorning-Schmidt om husejeres skattelettelser eller skattestramninger, og der henviste du til, at Socialdemokraterne ville have en skattekommission. Og så ved vi godt, hvad der kom ud af det – de går og putter med det, og se bare, hvad der skete i forbindelse med pinsepakken. Noget af det, der skete i pinsepakken, det var jo netop, man reducerede rentefradraget, er det ikke lidt af det samme, du selv gør nu – har lagt ting ud i en skattekommission, så kommer der et udspil vedr. rentefradrag, og så lige pludselig så er det muligvis realiteten for husejerne.\nStatsministeren: Nu er det altså skattekommissionens udspil. Regeringen har ikke på nuværende tidspunkt fremlagt et udspil. Vi kigger på det, skattekommissionen har foreslået, og så ser vi.\nJo, men der er jo ingen grund til at skjule, at jeg ville være meget bekymret, hvis en Socialdemokratisk regering nedsatte en skattekommission, fordi så kan virkelig alt ske, og det sagde de jo også fra Socialdemokratisk side inden valget – at så var alt i spil, og dem, der skulle støtte en Socialdemokratisk ledet regering talte alle om højere beskatning på boliger. Det er jo grunden til, at vi advarede. Der var under valgkampen og også umiddelbart efter valget var afgjort et stærkt ønske om, at regeringen nu rakte hånden frem til et bredt samarbejde i Folketinget. Og et af de stærke ønsker, der blev ført frem fra forskellig side, det var, at der skulle nedsættes en skattekommission. Det lyttede regeringen så til. Og når vi så fulgte det ønske, som mange partier fremsatte, så er det, fordi vi synes, at når vi selv styrer processen, så er vi noget mere tryg ved den, end når andre gør det.\nSpørger: Men kan du ikke forstå, hvis nogen vælgere føler, at der ligger noget løftebrud i det, hvis rentefradraget – beskæring af rentefradraget bliver en realitet.\nStatsministeren: Altså, jeg vil slet ikke gå længere ind i at kommentere de enkelte elementer fra skattekommissionens betænkning. Jeg respekterer fuldt ud, at I prøver fra alle mulige vinkler at få mig til at sige noget om de enkelte punkter i skattekommissionens betænkning, men det gør jeg altså ikke. Nu vil regeringen studere betænkningen, endevende alle elementer og derefter komme med sit samlede udspil.\nSpørger: Så du mener ikke, man kan på nogen måde opfatte det som løftebrud, hvis det her, det ender med en indskrænkning af rentefradraget.\nStatsministeren: Jeg kan sige til dig, at dét oplæg, som regeringen kommer med, vil ikke på nogen som helst måde være et løftebrud. Vi vil overholde de løfter, vi har givet før valget og gentaget efter valget.\nSpørger: Så lige, du snakkede om muligheden for måske at kickstarte økonomien lidt med tidligere skattelettelser. Hvor hurtigt vil de kunne få virkning på folks pengepung?\nStatsministeren: Når vi taler om en skattereform, så kan den jo tidligst få virkning fra 1. januar 2010.\nSpørger: Men altså, sådan så man kun får lettelsen og ikke får, hvad skal jeg sige, det sure også i 2010.\nStatsministeren: Jamen, det er der slet ikke taget stilling til på nuværende tidspunkt. Jeg har bare talt om, at blandt de instrumenter, vi har til rådighed, når det gælder at stimulere økonomien, der er også muligheden for at indfase en skattereform sådan, at den er underfinansieret i starten, dvs. så får folk rent faktisk totalt set flere penge mellem hænderne. Men der er andre redskaber, som kan virke på endnu kortere sigt – nemlig fx fremrykning af offentlige investeringer, hvor vi allerede har taget det første skridt ved at fremrykke nogle trafikinvesteringer. Men der er flere muligheder, hvis det er nødvendigt for at holde dansk økonomi på sporet. Så vi har altså et – kan man sige – et arsenal af instrumenter, som kan bruges. Men skattereformen er et af dem.\nSpørger: I går sagde finansminister Lars Løkke Rasmussen, at det ville være meget svært at lave en omfattende skattereform, der giver markante skattelettelser, hvis ikke man bringer boligejernes økonomi i spil. Har han ret i det?\nStatsministeren: Ved I hvad – altså, alle forsøg bliver værdsat, men vi kommer det ikke meget længere. Regeringen kommer med sit udspil senere på måneden, og der vil I så kunne se, hvordan vi vurderer de enkelte elementer i skattekommissionens betænkning.\nSpørger: Du siger, at skattestoppet også skal gælde efter en reform. Er det et krav til de partier, som indgår i et forlig, at de også støtter skattestoppet efter en reform.\nStatsministeren: Jo altså, det er jo regeringens klare udgangspunkt. Jeg tror også, at man kan sige, at skattestoppet har vist sig at have en sådan styrke i befolkningen, at de partier, der indgår i en aftale om skattereformen, sikkert også kan se deres egen interesse i at slutte sig til et skattestop for ikke at skabe unødig usikkerhed om, hvad de vil efter et kommende valg. Så det må jo forhandles, ikke også. Men at indgå i en aftale om en skattereform, og så samtidig forbeholde sig med brud i skattestoppet bagefter, vil være en mærkelig ting, som jeg ikke tror, bliver værdsat hos et flertal af vælgerne. Men det er jo syvende og sidst op til de enkelte partier. Regeringens klare udgangspunkt er skattestop før og skattestop efter, fordi det er utroligt vigtigt med den tryghed og sikkerhed, der ligger i skattestoppet. Og jeg må da sige, som den, der i sin tid stod fadder til skattestoppet, at det har jo glædet mig ud over alle grænser at se, altså – hvilken stigende opbakning der har været til skattestoppet. Og opbakningen ser ud til at vokse jo tættere, man kommer på at skal lave en skattereform. Altså, det er virkeligt et skattepolitisk gennembrud uden sidestykke i Danmarks politiske historie.\nSpørger: Må jeg lige supplere. Skal man opfatte det, som det er et krav fra regeringen, at de forligspartier, at de også støtter det efter.\nStatsministeren: Ved du hvad, nu har jeg sagt op til flere gange, at jeg vil ikke besværliggøre forhandlingerne ved at stille ultimative krav. Jeg har jo her forsøgt at analysere, hvilken interesse mulige forligspartere selv kunne have i sagen. Og jeg har gjort klar, at regeringens klare platform, og det vil også gælde det udspil, vi kommer med senere på måneden, det er skattestoppet.\nSpørger: Nu vil du ikke kommentere kommissionens forslag, men du vil måske være så rar at prøve og forklare, hvad det egentlig er, du har lovet. Jeg troede, det kan være, jeg er dum, jeg troede, du havde lovet, der ikke skulle pilles ved rentefradragsretten. Har du lovet det, eller har du ikke lovet det?\nStatsministeren: Altså rent faktisk har jeg aldrig nogensinde udtalt mig om fradragene i skattesystemet. Det, jeg har udtalt mig om, det er, at der skal være tryghed om folks bolig, og det er dét, vi har gentaget.\nSpørger: Så du oplever ikke selv, du har givet noget løfte til boligejerne omkring rentefradragsretten?\nStatsministeren: Altså, vi sagde før valget, vi gentog det i regeringsprogrammet, vi gentog det i opgaven til skattekommissionen, at ejendomsværdiskatten, den ligger fast. Vi har faktisk aldrig nogensinde talt om hverken rentefradrag eller andre fradrag i skattesystemet. Men under alle omstændigheder, så er det altså sådan, at vi går ind for, at der skal være tryghed om folks bolig, det er et af de principper regeringens udspil vil hvile på, når vi kommer dertil.\nSpørger: Men hvad betyder det, du sagde, det er ikke mere end 14 dage siden, at boligejerne kunne sove trygt om natten. Kan du komme lidt tættere på, hvad betyder det at sove trygt om natten. Hvis ikke man kan det, kan man så sende regningen til dig?\nStatsministeren: Altså, det der med at sove trygt om natten, tror jeg, er stærkt individuelt. Men dét jeg mener med det, det er selvfølgelig, at vi kommer ikke med noget, der sådan vælter folks privatøkonomi omkuld. Faktisk så går hele skattereformøvelsen jo altså ud på, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde. Og regeringens fundament under skattepolitikken har lige siden, vi overtog ansvaret i november 2001, været, at der skal være tryghed. Derfor er skattestoppet så afgørende for os. Så det er dét, man kan sige om det. Altså, du prøver ganske vist ad en anden vej nu.\nSpørger: Hvis man nu fx har 1.000 mindre til rådighed som boligejer, er det at få væltet sin økonomi omkuld.\nStatsministeren: Nej, men jeg vil slet ikke gå nærmere ind i det, fordi hver eneste gang, jeg prøver at give mere præcise svar på det dér, så vil det jo kunne udlægges som, at nu udelukker jeg det ene, nu udelukker jeg det andet. Det man kan stole på, det er, at de løfter vi giver, dem holder vi selvfølgelig. Sådan har det altid været, og sådan vil det også fremover være.\nSpørger: Når I sidst på måneden kommer med et udspil. Vil det være offentligt tilgængeligt fra dag ét?\nStatsministeren: Ja, altså, jeg tror ikke, der er så megen fornuft i at komme med et stort regeringsudspil og så holde det hemmeligt. Meningen er faktisk, at vi gerne vil have, at befolkningen skal vide, hvad det er, vi spiller ud med.\nSpørger: Jeg vil bare have dig til at sige det.\nStatsministeren: Det har jeg så gjort.\nSpørger: Punkt 2 – Dansk Folkepartis ledelse var i går ude med en pressemeddelelse, hvor de mener, at den skattereform der kan komme til at tale om, det skal være alene en aftale mellem Dansk Folkeparti og de to regeringspartier. Er du enig i den betragtning?\nStatsministeren: Hvad det ender med, kan ingen jo vide. Men vi lægger bredt ud – altså, vi inviterer Folketingets partier til drøftelser om regeringens udspil, og så må vi jo se ved forhandlingsbordet, hvem der vil være med.\nSpørger: Så det betyder, at altså, hvis det går sådan, at det er de tre partier, så er du altså også parat til alene at lave en skattereform med Dansk Folkeparti, altså uden at Socialdemokratiet, SF er med og Radikale sådan set også.\nStatsministeren: Jamen, jeg kan slå meget fast, regeringen skal igennem med en skattereform. Det skal vi, og så må vi jo gøre det med dem, der vil. Jeg synes, det bedste er, at den kan hvile på et bredt fundament. Det er det bedste. Men hvis man på forhånd udstyrer nogen med en art vetoret, eller hvad man nu vil kalde det, så er det min erfaring, at så besværliggør det i virkeligheden forhandlingerne mere, end det letter dem. Så lad os nu se konstruktivt og positivt på det. Vi lægger bredt ud, og så må vi jo se, hvem der vil være med undervejs.\nSpørger: I det udspil, som regeringen vil komme med – altså, hvad er jeres målsætning. Er det skattelettelser/skatteomlægninger for 10 mia., 20 mia., 30 mia., 40 mia. – hvor ambitiøse er I på skatteområdet?\nStatsministeren: Det vil du kunne se den dag, vi offentliggør oplægget. Nu er skattekommissionen kommet med sit bud, som er 35 mia., og dertil hører så en række finansieringselementer. I det omfang regeringen nu måtte finde nogle finansieringselementer, som vi ikke bryder os om, og i det omfang vi så ikke er i stand til at komme med andre finansieringselementer – ja, så må man jo indrette det samlede udspil efter det. Men det er der altså ikke på nuværende tidspunkt truffet nogen som helst beslutning om.\nSpørger: Men er du enig i, at hvis det alene medfører omlægninger for omkring 20 mia., så er det meget lidt ambitiøst. Er du enig i den betragtning?\nStatsministeren: Nej, det vil i så fald være mere, end hvad man tidligere har kunnet komme igennem med i det danske Folketing. Men jeg vil i det hele taget ikke hoppe på den limpind, der hedder at sætte noget som helst tal op som et succeskriterium her. Dét, det drejer sig om, det er at få en sænkning af skatten på arbejde, så det bedre kan betale sig at arbejde. Hvad den samlede sum, den så bliver, det vil vise sig – dels på basis af, hvor mange fornuftige finansieringselementer, vi kan finde – og dels, hvad det så kan lade sig gøre at komme igennem med hos et flertal i Folketinget. Så det kan man slet ikke sige noget om på nuværende tidspunkt.\nSpørger: Er du enig med skattekommissionen om, at en skattereform skal være fuldt finansieret – krone til krone. Og dvs. de 7 mia., som de vurderer, den vil give i overskud på længere sigt, de skal altså bruges til noget andet end at lette skatten. Altså de skal bruges til at polstre økonomien på lang sigt.\nStatsministeren: Nej, det vil jeg slet ikke gå ind i på nuværende tidspunkt. Det er selvfølgelig klart, at det udspil, regeringen kommer med, det vil være samfundsøkonomisk forsvarligt, det vil leve op til de rammer, der ligger i vores økonomiske plan frem til 2015. Det kan man gøre på mange forskellige måder. Det kan man også gøre, selvom vi måtte vælge at indfase skattereformen sådan, at den er underfinansieret i starten. Men det vil regeringen nu meget nøje vurdere, hvordan det samlede udspil, det bedst lever op til de samfundsøkonomiske krav.\nSpørger: Du siger, den skal leve op til de rammer, der ligger i 2015-plan, hvad betyder det?\nStatsministeren: Jo, man altså – det betyder jo, at når vi når frem til 2015, så er samfundsøkonomien i den stand, som vi nu har sat som mål, at den skal være i 2015.\nSpørger: Men der mangler jo 14 mia., og der siger skattekommissionen: vi kan levere de 7 på den her måde. Mener du også, de skal være med til at levere de 14 mia., altså levere så meget man nu kan få i overskud.\nStatsministeren: Jo, men altså – det vil I kunne se, når vi kommer med vores udspil, hvordan vi agter at leve op til 2015-planen.\nSpørger: Du forbeholder dig retten til at underfinansiere eller finansiere med dynamiske effekter, det må jo være konsekvensen af det, du siger.\nStatsministeren: Jamen, det vil jeg slet ikke gå nærmere ind i. Nu – altså, hvordan vi sammensætter finansieringssiden, det vil blive offentliggjort den dag, vi kommer med regeringens udspil, og forud for det vil der selvfølgelig gå nogle meget grundige analyser i regeringen.\nSpørger: Jeg kan forstå, du vil ikke rigtig diskutere detaljerne i det, men sådan helt overordnet har du jo heller ikke sagt mange ord om, hvad du egentlig synes om skattekommissionens udspil. Det fik mange ord med på vejen i går af dine kolleger, men hvad synes du?\nStatsministeren: Jo, men når jeg er lidt tilbageholdende med det, så er det jo først og fremmest, fordi jeg ikke med mine udtalelser vil begynde at forudskikke, hvad der senere skal ske, altså hvilken skæbne de enkelte elementer i skattekommissionens betænkning vil få. Jeg vil gerne sige, at jeg anerkender det arbejde, som skattekommissionen har lavet. Og efter min opfattelse har de sådan i det store hele holdt sig inden for det kommissorium, som regeringen har givet dem. Men det er også vigtigt for mig at understrege, at kommissionen har haft fuldstændig frie hænder. Og det betyder også, at den har ikke på nogen som helst måde afhandlet sine forslag med regeringen, og det betyder også, at regeringen er frit stillet med hensyn til, hvordan den vil stille sig til de enkelte elementer i kommissionens forslag.\nSpørger: Men rammer de skiven?\nStatsministeren: Jeg har sagt, hvad jeg kan sige om det – nemlig, at jeg synes, at de har levet op til den opgave, der er blevet stillet dem. Men det er jo ikke det samme som, at så er det alle elementer i deres forslag, der så ud fra en politisk betragtning vil kunne nyde fremme. Der kan regeringen jo have mange forskellige hensyn at tage. Skattekommissionens medlemmer, de har taget et hensyn – nemlig, at de inden for den ramme, regeringen har udstukket, har stillet et forslag op til, hvordan man kan give lettelser, og hvordan man kan finde noget finansiering, som de synes – teknisk, økonomisk, fordelingsmæssigt hænger sammen. Men det er jo ikke politikere, der har siddet i skattekommissionen, og allerede den debat, der har været, selvom jeg anerkender, at alle har været forsigtige i deres udtalelser, afslører jo, at der kan være ømme ting. Og det er en regering jo nødt til at tage hensyn til, når den skal komme med sit oplæg. For vi skulle gerne igennem med et oplæg – ikke bare gerne igennem, vi skal igennem. Og derfor skal regeringen jo foretage nogle politiske afvejninger af de enkelte forslag. Så man kan jo godt både anerkende det arbejde, kommissionen har udført, og så samtidig sige – at vi forbeholder os altså ret til så selv at skrue et oplæg sammen.\nSpørger: Det er ikke ret længe siden, at du som pressens minister sagde, at du var modstander af at pille ved støtteordningerne til dagspressen. Er du stadigvæk af samme holdning?\nStatsministeren: Ja, det sagde jeg jo heldigvis, inden skattekommissionen kom med sin betænkning. Jeg kunne ikke vide, at de så havde et element med, der handlede om lige præcis det punkt. Men jeg mener selvfølgelig stadig, hvad jeg hele tiden har sagt.\nSpørger: Jeg vil også lige tilbage til valgkampen 07, fordi der sender du et brev ud til 400.000 boligejere, hvor du bl.a. skriver, at uanset om man er boligejer eller boliglejer, så ved man, hvad man har at regne med, og at der ikke kommer skattemæssige overraskelser, som kan vælte privatøkonomien. Hvordan skal den garanti forstås?\nStatsministeren: Præcis som den står. Og jeg synes faktisk, det er meget velovervejet den måde, det er skrevet på – at der ikke kommer skattemæssige overraskelser, som kan vælte privatøkonomien. Jeg tror oven i købet, at jeg har brugt den samme formulering på pressemødet her i dag.\nSpørger: Men du går jo ikke til valg – dem som stemmer på dig og Venstre er jo ikke klar over, at der så kommer en skattekommission, og der kommer bagefter en skattereform, der skal forhandles om. Kan de ikke med rette føle sig snydt?\nStatsministeren: Nej, det synes jeg bestemt ikke, fordi vi har sagt – jeg har gentaget det i dag – at vi ønsker tryghed om folks bolig, og det vil også være på det grundlag, regeringens udspil bliver udarbejdet. Og det er dét, brevet hviler på.\nSpørger: Hvad er forskellen på Nyrups efterlønsgaranti – og den garanti, du har givet til 400.000 boligejere i valgkampen?\nStatsministeren: Jo, altså, der kan man roligt sige, at der er en krystalklar forskel, fordi Nyrup gik til valg på, at der overhovedet ikke måtte pilles ved efterlønnen, hvorefter den daværende regering kom med forslag om at pille ved efterlønnen. Vi har lovet boligejerne, at vi ikke vil sætte ejendomsværdiskatten i vejret. Det har vi oven i købet sagt til skattekommissionen, at det må den heller ikke røre ved, og det har den så heller ikke gjort. Så vi lever i allerhøjeste grad op til de løfter, vi har givet boligejerne før valget.\nSpørger: Ja – på ejendomsværdiskatten – men jo ikke rentefradraget, som for mange nok vil være en ret stor skattemæssig overraskelse.\nStatsministeren: Jamen, der er overhovedet ingen, der på noget tidspunkt har talt om fradrag, men jeg vil gerne understrege, at helt uanset dét, så lever vi selvfølgelig op til det løfte, der hedder, at der skal være tryghed om folks bolig – og dét, der står i brevet – nemlig, at der ikke kommer skattemæssige overraskelser, som kan vælte privatøkonomien. Men rent faktisk er det eneste, vi har snakket om, det er ejendomsværdiskatten.\nSpørger: Til sidst vil jeg bare spørge dig om. Carsten Koch, han gjorde meget klart i går, at hvis man tager forslaget om rentefradraget ud, som betaler en fjerdedel af skattereformen, så vil der blive tale om en meget amputeret reform. Deler du den vurdering?\nStatsministeren: Ja, altså, det er jo sådan, at det forslag fra skattekommissionen repræsenterer 9 mia. af finansieringen ud af de omkring 35 mia. der i det hele taget er tale om. Så selvfølgelig har han ret i, at i det tilfælde, at det ikke er med – jamen, så skal man enten finde anden finansiering fra samme størrelse, eller også må man skrue den samlede balance i skattereformen ned. Det har han fuldstændig ret i. Men du får ikke mig til på det grundlag at sige hverken det ene eller andet om dét element – lige så lidt som om andre elementer i skattekommissionens betænkning.\nJeg tror, vi skal til at runde af. Vi kan lige tage et par stykker dernede.\nSpørger: Hvor mange varmegrader kan et lyn blive – ca. 300 grader, ca. 3.000 grader, ca. 30.000 grader eller ca. 300.000 grader?\nStatsministeren: Det ved jeg virkelig ikke noget om.\nSpørger: Det ved du ikke?\nSpørger: Det er lige lidt mindre, end de rigeste får i skattelettelse efter skattekommissionens forslag. Det er ikke noget, du vil komme nærmere ind på?\nStatsministeren: Nej, jeg tror ikke, vi kan komme det meget nærmere. Det dér, det lyder nærmest som at sammenligne et tordenskrald med Rundetårn.\nSpørger: Det er i orden. Tak skal du have.\nSpørger: Er det mig?\nStatsministeren: Ja, du kan da godt få den.\nSpørger: Det var arbejdsmarkedskommissionen, der blev bedt om at finde de 14 mia., der manglede i 2015-planen, hvorimod skattekommissionen kun er blevet bedt om at holde sig inden for rammerne. Og alligevel er det skattekommissionen, der leverer halvdelen af det, der mangler. Er skattekommissionen egentlig ikke trådt ud over rammerne her?\nStatsministeren: Nej, altså, skattekommissionen fik en opgave. Og inden for de rammer, vi har stillet op og i øvrigt givet dem fuldstændig frie hænder, der har den så løst opgaven. Men som jeg sagde før, så er det jo ikke det samme som, at så kan de forslag som skattekommissionen teknisk har fundet nødvendige eller rigtige, så nødvendigvis også fremmes politisk. Der vil være mange forskellige hensyn at tage.\nSpørger: Skattekommissionen, det siger så også selv, at deres model, den kan føre til et højere skattetryk, fordi folk vil arbejde mere, man kommer op i progression osv. Det kan give et højere skattetryk – den model, de har lagt frem. Vil du acceptere en skattereform, der giver et højere skattetryk?\nStatsministeren: Nej, altså vi har jo sagt, at skattestoppet, det gælder før en skattereform, det gælder efter en skattereform. Og når man laver skattereformen, så skal den opfylde princippet om, at hvis man finder en krone her, så skal det gives som en krone i indkomstskattelettelse dér. Det ligger fuldstændig fast. Så vi har ingen som helst intention om, at en skattereform, den skal føre til øget beskatning. Nu det der med skattetryk er jo i det hele taget en mærkelig diskussion, fordi i en periode, hvor man sætter mere gang i økonomien, og det derfor vælter ind med skatte- og afgiftsindtægter til det offentlige, så vil man kunne se rent statistisk, så vokser skattetrykket, selvom den enkelte ikke betaler mere i skat. Men det er jo udtryk for, at der simpelthen kommer mere gang i hjulene i samfundet. Så det giver jeg faktisk ikke særligt meget for den type beregninger. Det, der betyder noget, det er, hvad lægger vi af skattebyrde på den enkelte borger og på den enkelte familie. Og der tror jeg, regeringens holdning er meget velkendt – nemlig, at vi har ingen ønsker om at brandbeskatte den danske befolkning – tværtimod, så går alt det her faktisk ud på at gøre det mere attraktivt at arbejde.


15 populære designs til Black Friday - Shopping Guide\nVores store Black Friday udsalg rammer snart og med så meget at vælge mellem kan det nogle gange være svært, at vide hvor man skal starte. Derfor har vi sammensat en liste med vores udvalgte top 15 designs, som du kan finde på tilbud under Black Friday. Måske findes din nye lænestol til stuen, lampen til køkkenet eller glasvasen til soveværelset på listen nedenfor. Uanset hvad du er på udkig efter, er der masser inspiration at hente til din Black Friday shoppingliste her.\nMulti-Lite pendlen er en klassiker, der giver et udtryk i ethvert rum. Du kan dreje skærmene for at skabe forskellige udtryk, fra et nedadrettet lys til et asymmetrisk lys. Og takket være dens organiske, urteagtige form vil den se godt ud i alle slags hjem.\nTense pendellampen er en fantastisk tilføjelse til ethvert hjem eller kontor. Lampens strømlinede, men klassiske design gør den let at passe ind i mange forskellige rum. Lampen skaber et blødt lys, der har et moderne præg, uden at ofre elegancen i det klassiske design.\nVertigo lampen består af en bølgende aluminiumstruktur, der giver lampen dens karakteristiske udseende. Når vinden blæser gennem rummet, f.eks. når nogen åbner et vindue, begynder lampen at bølge meget forsigtigt, hvilket skaber en næsten hypnotisk fornemmelse, næsten som om den er levende. Det betyder, at lampens form ændrer sig en smule med hvert åndedrag af luft.\nKaiser Idell lampeserien har et meget elegant og tidsløst design. Med sit originale Bauhaus-design er Kaiser Idell serien bygget op omkring det verdenspatenteret kugleled (1930), samt den meget kendte lampeskærm, som har en helt speciel karakteristika for Kaiser Idell lampen. Oven på den karakteristiske lampetop pryder graveringen med "ORIGINAL KAISER-idell". Alle Kaiser-Idell lamperne er fremstillet i stål og messing, mens skærmene er håndLakkeret i højglans eller mat maling. Alle de forkromede dele på lampen er lavet af håndpoleret og sølvloddet messing.\nDet mest ikoniske af alle &Tradition's designs er en ægte designklassiker. Little Petra blev oprindeligt introduceret for verden i 1938 og er lige så moderne og relevant i dag som i 1938. Denne elegante lænestol er verdenskendt og har et meget indbydende udseende, der næsten lokker dig ind i stolen. Dens venlige, kompakte form og flere former for behagelig polstring gør den lige så velegnet i stuen som i soveværelset, og med dens overraskende lille figur er det nemt at finde plads til denne flotte lænestol.\nMENU Knitting Lænestol Fåreskind Polstret M. Valnødsbase\nKnitting lænestolen fra Ib Kofod-Larsen er en tidløs og elegant tilføjelse til moderne interiør. Stolen, der første gang blev lanceret som et begrænset oplag i 1951, vender triumferende tilbage til den moderne danske designverden under MENU's koncept "Modernism Reimagined". Dette er mærkets første udflugt til klassiske møbler. Hver stol er fremstillet udelukkende i hånden ved hjælp af traditionelle teknikker, og hver stol har polstring på ryglænet og et valg af enten vintage læder eller stof på sædet.\nNorm vægspejlet er minimalistisk i sin stil og perfekt til moderne bolig. De rene linjer afspejles i det rektangulære glas, mens rammen i rustfrit stål tilføjer en diskret glans. Norm vægspejlet kan bruges hængende horisontalt eller vertikalt for at passe til indretningen i ethvert rum i dit hjem.\nLato LN8-bordet er det perfekte sted at sætte den varme kaffe på, mens du nyder en stille eftermiddag, eller en kølig drink før en god middag med venner eller familie.\nAndrogyne-sidebordet er det førsteklasses sidebord, der fremhæver ethvert rum. Den naturlige mørke egetræsfod og -plade er smukt udformet til at komplimentere enhver moderne indretning. Producenten har udnyttet mange års erfaring til at forfine designet, hvilket har resulteret i et enestående produkt. Sidebordet kombinerer fine møbeltraditioner med moderne stil for et unikt produkt, der er både funktionelt og smukt.\nDuca-lysestagerens design er baseret på små, men kraftfulde designdetaljer som f.eks. rattanudsmykningen omkring den nederste halvdel af metalfoden. Denne dekorative detalje skaber en kontrast mellem materialerne. Skaftet har også en lille skrue, hvormed du kan justere lysestagerens højde, så du kan skabe smukke asymmetriske kompositioner med flere lysestager eller andre dekorative genstande.\nGulv/Bordlampelampen er en en smuk og enkel lampe designet af Japansk-Amerikanske Isamu Noguchi og er en del af den populære Akari serie. Akari serien består af rispapirslamper i forskellige størelser og farver, det lette rispapir bidrager til et varmt blødt lys og giver en lethed til de ellers fyldige lamper. 1A er en mindre Gulv/Bordlampe som egner sig til hyggebelysning i soveværelset, stuen og kontoret mm..\nComo SC53 er en bærbar bordlampe, der giver et hyggeligt og nyttigt lys. Lampen har tre indbyggede lysniveauer, så du kan styre den lysintensitet, du ønsker. Lampen er batteridrevet og kan derfor tages med ud i haven eller rundt i huset.\nDet dråbeformede design er lige så elegant, når det holder blomster på et skrivebord, stuegulv eller natbord, som det er, når det ikke er fyldt op. Dens unikke farveforløb giver designet dybde og kontrast til benenes rene linjer.\nKender du til Black Friday?\nBlack Friday er hurtigt ved at blive en af vores foretrukne tidspunkter på året. Vi kan begynde vores juleindkøb, og der tilbydes lave priser på mange forskellige varer - perfekt til folk, der gerne vil have et forspring på deres julegaver! Mange danske butikker tilbyder gode tilbud for at få dig i julestemning, men det er ikke alle butikker, der deltager i Black Friday. Hvis du vil være sikker på at få de tilbud, du ønsker, kan du tjekke vores hjemmeside for tilbud her i Danmark.Historien om Black Friday\nI begyndelsen af 1960'erne blev politiet i Philadelphia overrasket over at finde et stort antal biler parkeret på gaden, selv om det var en travl shoppingdag. Da de undersøgte sagen nærmere, fandt de ud af, at folk ventede uden for butikkerne hele natten i håb om at få rabat på visse varer, når butikkerne åbnede næste morgen. Politiet besluttede, at dette ikke var i orden, og tog skridt til at forhindre folk i at campere for at opnå priser. Den lille begivenhed vakte opsigt og blev døbt Black Friday


Tog Trenitalia & Italo Padova - Venezia Mestre | Togbilletter og togtider | Trainline\nTog fra Padova til Venezia Mestre\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Padova til Venezia Mestre med tog er 21m over en afstand på omkring 28 km. Der kører normalt 15 tog om dagen fra Padova til Venezia Mestre, og billetter starter fra 3,60 €.\nTogtider fra Padova til Venezia Mestre\nTjek de næste tog, der afgår fra Padova til Venezia Mestre for den mar. 3 août. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n13:22 13:37 15m, direkte\n13:31 13:46 15m, direkte\n13:53 14:07 14m, direkte\n14:03 14:43 40m, direkte\n14:10 14:26 16m, direkte\n14:18 14:52 34m, direkte\n14:22 14:37 15m, direkte\n14:46 15:00 14m, direkte\n14:53 15:07 14m, direkte\nFrecciarossa, Italo og Trenitalia-tog fra Padova til Venezia Mestre\nDu kan rejse fra Padova til Venezia Mestre med Frecciarossa, Italo og Trenitalia-tog. Vær opmærksom på, at disse tog muligvis ikke kører direkte fra Padova til Venezia Mestre, så sørg for at tjekke, om du skal skifte tog under rejsen, når du søger efter billetter.\nBillige togbilletter fra Padova til Venezia Mestre\nPrisen på togbilletter fra Padova til Venezia Mestre starter ved 3,60 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Padova til Venezia Mestre.§\nVil du vide mere om din rejse fra Padova til Venezia Mestre? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Padova til Venezia Mestre?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Padova og Venezia Mestre er 21 minutter, og der er ca. 15 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Padova og Venezia Mestre med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Padova til Venezia Mestre er 14 minutter.\nHvor meget koster toget fra Padova til Venezia Mestre?\nTogbilletter fra Padova til Venezia Mestre starter fra kun 3,60 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Padova til Venezia Mestre?\nJa, det er muligt at rejse fra Padova til Venezia Mestre, uden at du behøver at skifte tog. Der er 15 direkte tog direkte tog fra Padova til Venezia Mestre. Der kan dog være færre direkte forbindelser tilgængelige afhængigt af den specifikke afgangsdato.\nHvornår afgår det første tog fra Padova til Venezia Mestre?\nDet første tog fra Padova til Venezia Mestre afgår kl. 13:16. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Padova til Venezia Mestre?\nDet sidste tog fra Padova til Venezia Mestre afgår kl. 15:21. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Padova og Venezia Mestre med tog?\nTog fra Padova til Venezia Mestre tilbagelægger en distance på ca. 28 km under rejsen.\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Venezia Mestre til Padova.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Padova til Venezia Mestre for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 03.08.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 26.07.2021 til rejser på 26.07.2021 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


Casa Le Magnolie i Cornovecchio til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 3 ejendomme i Cornovecchio.\n-, Cornovecchio, Cornovecchio, Italien, 26842 - Se på kort\nMere om Casa Le Magnolie\nCasa Le Magnolie er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Corno Giovine; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nCasa Le Magnolie tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Corno Giovine. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, ventilator, fjernsyn, køleskab, opvaskemaskine, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som udendørs pool. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Casa Le Magnolie til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Corno Giovine.


Køb Gryder & pander. Altid billig fragt\nGryder & pander - Køb Gryder & pander online\nGryder & pander skal købes på nettet. Herved opnår du store besparelser. Multikøb.dk leverer direkte til din adresse, det meste inden for 2-3 dage. Alle produkterne er af høj kvalitet og følger de høje danske standarder og kvalitetskrav.\nAndre gode Gryder & pander tilbud


150 kr v. indgangen\nAlma Mahler - teaterkoncert\nSøndag den 27. september 2020 kl. 15.30 // Svendborg Teater\nDet bliver ikke en helt almindelig koncertoplevelse, når kammermusikforeningen søndag eftermiddag præsenterer forestillingen ”Alma Mahler”, opført af Katrin Weisser, skuespil, Radmila Rajic, sang, og Charlotte Thaning, klaver, som tilsammen udgør Copenhagen Chamber Performance. Der er tale om en teaterkoncert, der handler om komponisten og kvinden Alma Mahler og hendes kontroversielle liv i 1900-tallets Wien, belyst igennem ord og toner.\nEt heftigt liv med ægteskaber og sidespring i et forum af tidens store personligheder. Forestillingen genspejler det kunstneriske engagement, der især knyttede hende sammen med manden i hendes liv, i hvert fald hvad musikken angik, Gustav Mahler, men viser samtidig Almas drøm om kunstnerisk selvstændighed, der på det tidspunkt ikke var en selvfølge for kvinder.\nAlmas og Gustavs fælles skæbne afdækkes ad to musikalske spor, idet vi skal høre sange fra Gustav Mahlers sangcykler ”Kindertotenlieder” og ”Lieder eines fahrenden Gesellen”, men også en række af Alma Mahlers smukke sange og klaverstykker, der alle er med til at give os en bedre forståelse for en ung kvindes længsel efter den store kærlighed og på samme tid drømmen om frit at kunne udfolde sig som kunstner.\nGennem Eva Sommestad Holtens fortættede og sanselige monolog præsenterer Copenhagen Chamber Performance et kunstnerportræt, hvor Alma selv og hendes kunst - i en times tid - igen bliver til kød og blod. Det sker med nedslag i den purunge Almas længsler og drømme, den midaldrende kvindes sorger og frustrationer over samlivet med den excentriske Gustav, og den aldrende dames tilbageblik på et langt liv med mange elskere og ægteskaber, men med lige så mange forliste kunstneriske ambitioner, i tæt dialog med Almas og Gustavs sange.\nDer kan købes billetter ved indgangen à 150 kr., men pga. Corona-situationen er antallet af billetter reduceret.


Billig Billeje Bistrița (Rumænien) - Sammenligner af Biludlejning Bistrița Jetcost.dk\nBiludlejning i Bistrița\nBillig biludlejning i Bistrița\nSammenlign billige biludlejninger i Bistrița med et enkelt klik. Søg i tusindvis af tilbud og kategorier (Mini, Økonomi, Kompakt, Luksus, Minibus) for at finde den billigste pris på din bil i Bistrița. Jetcost er en søgemaskine, der er ikke kun er specialiseret i biludlejning, men også i flyrejser og hoteller. Sammenlign også billige hoteller i Bistrița .\nVejrudsigt for Bistrița\nSammenlign priser på biludlejning i Bistrița: Sammenlign priser på Jetcost for at bestille en billig bil i Bistrița (Rumænien). Find den billigste bil i Bistrița ved at søge i tilbud fra udlejningsfirmaer, brokere og rejsebureauer. .Uanset destinationen: togstationer i Bistrița, centrum eller lufthavnen. Bestil din udlejningsbil til en lav pris med en hurtig søgning efter biludlejning i Bistrița.Uanset om du er på udkig efter en økonomisk bil, el almindelig bil eller endda en luksusbil, om den skal være med manuelt gear eller automatgear, eller om den skal være med eller uden aircondition, så er Jetcost garanti for, at du finder den bedste pris! Mini, Økonomi, Trafik, Sedan, Stationcar, MPV, SUV, Kompakt, Komfort, Prestige, Cabriolet eller Luksus – Find din bil, og lej den til rabatpris. Jetcost er den bedste måde at bestille en billig bil på. Vi har et stort udvalg af mærker, modeller og virksomheder (Hertz, Europcar, Sixt, Avis, Alamo, Budget, Thrifty ...), og vi garanterer, at du sparer tid og penge. Biludlejning i København - Biludlejning i Aarhus - Biludlejning Odense - Biludlejning Flensborg - Biludlejning i Malaga - Biludlejning i Aalborg - Biludlejning USA - Biludlejning Mallorca


DMI advarer: Risiko for skybrud og torden | Herning Folkeblad\nLokalt kan der falde mellem 15 og 25 mm regn\n15. juli 2019, 08.40\nDMI varsler skybrud og torden i det vestjyske fra fredag middag. Foto: Tom Laursen\nHERNING - DMI\nDet er altid svært at komme med forudsigelser om skybrud, men vi ser mulighed for et i eftermiddag i det vestlige Jylland. Skal det indsnævres nærmere er risikoen størst inden for en radius af cirka 50 kilometer ved Ringkøbing, siger Jesper Eriksen, meteorolog ved DMI, tidligt fredag morgen.\ndefinerer et skybrud som over 15 millimeters nedbør inden for en periode på højst 30 minutter. Der er risiko for tordenbyger og lokale skybrud. Der kan lokalt falde mellem 15 og 25 mm regn på 30 min.\nFår dispensation fra lokalplanen: Tidligere Fakta skal være fitnesscenter\nKronprinsen og Laudrup skal vælge Årets Sportsnavn: Kåres i Boxen i Herning


De bedste hoteller i Yiyuan County i 2018 - TripAdvisor\nFerie i Yiyuan County\nHoteller i Yiyuan County\nAktiviteter i Yiyuan County\nBilleder af Yiyuan County\nKort over Yiyuan County\nAlle hoteller i Yiyuan County\nTilbud på hoteller i Yiyuan County\nHoteller i nærheden af Yiyuan Caves\nHoteller i nærheden af Jiutian Cave\nHoteller i nærheden af Phoenix Mountain of Yiyuan\nOm Yiyuan County\nBedste hoteller i Yiyuan County, Kina\nNr. 1 af 15 overnatningssteder i Yiyuan County med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 15 overnatningssteder i Yiyuan County med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 15 overnatningssteder i Yiyuan County med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 15 overnatningssteder i Yiyuan County med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i Yiyuan County\nNr. 2 af 15 hoteller i Yiyuan County\nNr. 3 af 15 hoteller i Yiyuan County\nNr. 4 af 15 hoteller i Yiyuan County\nNr. 5 af 15 hoteller i Yiyuan County\nNr. 6 af 15 hoteller i Yiyuan County\nNr. 7 af 15 hoteller i Yiyuan County


Hotel Skibelund Krat | Hotel nær Vejen | Udsigt over Kongeåen\nHotel Skibelund Krat hjemmeside\nHotellet ligger idyllisk i en lille bøgeskov med pragtfuld udsigt over Kongeådalen og Sønderjylland. Vi har den historiske monumentpark Skibelund Krat, som er et centralt sted i den sønderjyske historie, i baghaven. Hotellet har egen parkeringsplads, som er gratis at bruge. Beliggenheden og de grønne omgivelser skaber et roligt og stemningsfyldt miljø til dit weekendophold, erhvervsrejse eller vandreferie.\nHvilke faciliteter er der på Hotel Skibelund Krat?\nHotel Skibelund Krat har 19 smagfuldt indrettede værelser. Alle med eget bad og toilet, radio, HD 26 ”fladskærms-tv og telefon. Der er mulighed for ekstra opredning. Der er gratis WiFi, adgang til printer, spillerum og gratis kaffe fra kaffeautomater på værelsesgangene. Mulighed for roomservice. Adgang til fitness (fitnesscentret Loop i Vejen). Adgang til digitalt guidede løberuter med udgangspunkt fra hotellet. Cykler til låns. Digital turistinformation og lokalt brochuremateriale er til rådighed i hotellets reception.\nEr der restaurant på Hotel Skibelund Krat?\nRestauranten er velrenommeret og serverer spændende menuer. Der er a la carte-servering hver dag, og der ud over kan der vælges en tre-retters menu, der skifter hver uge. I restauranten serveres morgenmad for overnattende gæster. Den ene ende af restauranten er store panoramavinduer ud mod Kongeådalen og en bemærkelsesværdig udsigt året rundt. Væggene i restauranten er dekoreret med billeder fra grundlovsmøderme i Skibelund Krat og dermed den historiske baggrund for selve Skibelund Krat.\nAfstand til Vejen bymidte/banegård: 4,3 km\n50 km til Esbjerg, 22 km til Kolding, 80 km fra den tyske grænse.\nTæt på Hotel Skibelund Krat finder du inden for 35 km køreafstand 5 golfanlæg med naturskønne og udfordrende baner. Hotellet er et dejligt udgangspunkt for en hyggelig golfweekend. Vejen By giver mulighed for andre oplevelser ind i mellem, og Kongeåen giver dig mulighed for at supplere din golfferie med naturoplevelser.\nTil montører tilbyder vi overnatning på gode, enkle værelser med gode senge. En del af vores dobbeltværelser har delte senge, så I kan nemt være to på værelset uden at ligge i dobbeltseng. Bed om værelse med delte senge, når du booker. Der er gratis parkering lige uden for hotellet, og gratis kaffe til at tage med i termokanden, når du forlader os næste morgen. Hotellet ligger tæt ved Motorvejen E20 mellem Esbjerg og Kolding.\nAfstand til E20 motorvejsafkørsel 68: 5,7 km\nHærvejsferie – overnatning på hotel\nHotel Skibelund Krat ligger lige ud til Hærvejens vandre- og cykelruter og 1,2 km fra Kongeåen med Kongeåstien. Der er hos os mulighed for at sove i en rigtig seng og få et varmt bad efter dagens strabadser. Husk også at sætte tid af til at nyde udsigten fra vores terrasse og ud over Kongeådalen og Sønderjylland. Der kan i forbindelse med morgenmaden tilkøbes mulighed for at lave madpakke til dagens tur. Vi fylder også din termokande med kaffe eller te til turen uden du skal betale ekstra.\nEr du lystfisker og skal fiske i Kongeåen, f. eks. efter laks, så er Hotel Skibelund Krat et ideelt sted at overnatte.\nLøber du? Find ruterne her\nLøber du gerne, når du er på hotel, så skal du vide, at der i VisitVejen-appen ligger løberuter, der har start- og slutpunkt ved Hotel Skibelund Krat. Ruterne finder du under menupunktet Oplevelser, underpunktet Digitale guider - og nedert ligger Løberuter fra mit hotel. Appen viser rute digitalt, og mobilens gps fortæller dig om du er på rette spor. Interessante ting langs ruterne er markeret, så du ved hvad du løber forbi.


Linse Kessler var glad for Jørn Ege | BILLED-BLADET\nLinse Kessler var glad for Jørn Ege\nPlastikkirurgen Jørn Ege døde her til morgen. Linse Kessler beskriver ham som klog, sød og rar at være sammen med.\n- Vi har haft det godt sammen, og det er jo alt for tidligt, at han er kommet herfra, siger Linse Kessler efter beskeden om, at plastikkirurgen Jørn Ege døde af kræft her til morgen.\nHun er flere gange blevet operereret af den ellers udskældte læge, men har aldrig haft problemer, og hun beskriver ham som klog, sød og rar at være sammen med. De to blev venner og gik jævnligt på café eller kørte ture i bilen, mens de skrålede med til Sanne Salomonsen-musik, fortæller hun til Ekstra Bladet:\n- Jeg har ikke et eneste ondt ord at sige om Jørn. Det, han lavede for mig, var fuldstændig upåklageligt. Han var genial til at sy og lavede de flotteste ar. Han lavede også et fuldt ansigtsløft på mig, da jeg var 32, hvor jeg lige blev 15 år yngre.\nFængselsophold knækkede ham\nPlastikkirurgen er ellers flere gange blevet beskyldt for skamferinger og ødelagte liv og måtte ifølge Ekstra Bladet på et tidspunkt en tur i fængsel og afsone to domme for skattesvig og kunsttyveri.\nMen Linse Kessler var glad for, at Jørn Ege, modsat mange andre, gik med til at give hende brystforstørrelser med både 800, 1200 og 1600 milliliter.\n- Jørn var den eneste, der sagde: 'Det skal du få', fortæller Linse Kessler, der dog erkender, at den brystoperation han udførte på hendes datter, Geggo, ikke var helt vellykket.\n- På det tidspunkt skulle han nok have valgt at lægge kniven og så have levet af at skrive bøger i stedet, siger hun, og mener i øvrigt at det var hans ophold i fængslet, der for alvor knækkede ham.\n- Han var stille og mut, da han kom ud igen. De fik virkelig skovlen under ham, siger hun, der langsomt mistede kontakten med Jørn Ege, da hun fik mere og mere at lave. Derfor var det ved hans død i morges længe siden Linse Kessler sidst var i kontakt med sin ven.\nJørn Ege sov ind i sit hjem i Sverige efter et længere sygdomsforløb med kræft i bugspytkirtlen. Han blev 58 år.\nVermund fulgtes med Kristian Bech: Aner ikke ...\nAnne Glads mand har skrevet en sang om hende


Kan ejendomsretten da gradbøjes, Bondam : Lene Kattrup\nKan ejendomsretten da gradbøjes, Bondam\nJeg har længe gået og været rystet over Klaus Bondams (Københavns Teknik- og Miljøborgmester for de radikale) udmeldinger vedrørende graffiti. Hans udtalelser om en vis tolerance over for graffiti generelt set, forudsætter jo en vis accept af, at ejendomsretten kan gradbøjes. Det er for at sige det ligeud oprørende og skræmmende, at han ikke tager denne helt alvorligt.Det er en grundpille i vores del af verden, at ejendomsretten er ukrænkelig. Jeg er nået frem til, at Bondams udtalelser om en vis accept og tolerance over for graffiti, kun havde været til at forsvare, hvis Bondam samtidig havde nævnt, at det kun var på nogle af de mure og facader, som Københavns Kommune ejer, han ville foreslå, at man kunne tillade graffiti-hærværk eller graffiti-kunst. Han burde også have sagt, hvilke mure og hvor meget han mente, det ville koste kommunen. Når han ikke tilføjede dette, så synes jeg, han medvirker til at underminere respekten for ejendomsretten og indirekte er med til at blåstemple den megen graffiti, der koster ejerne af disse ejendomme og butikker, som ofte er små forretningsdrivende, oceaner af deres ved hårdt arbejde optjente penge samt giver dem store sorger og bekymringer.\nLene Kattrup i Information 02.11.2009


Reimer Bo serverer EU-politik for Århus-studerende\n14.05.2009 | Ulla Stilling Pedersen\nReimer Bo styrer løjerne, når Morten Messerschmidt (DF), Jens Rohde (V) og Claus Larsen-Jensen (A) den 20. maj debatterer valget til EU-parlamentet på Handelshøjskolen, Aarhus Universitet\nDen økonomiske situation, stigende arbejdsløshed, inflation, sociale problemer, EURO-afstemning, klimaforandringer og indvandring. Der er nok emner at tage fat på, når de tre EU-kandidater Morten Messerschmidt, Jens Rohde og Claus Larsen-Jensen stiller op til debat om EU's ansvar og rolle frem mod valget til EU-parlamentet den 7. juni 2009. Debatten styres med hård hånd af Reimer Bo Christensen, som har store forventninger til arrangementet.\n- Det er et rigtig spændende panel af fremtrædende EU-kandidater fra tre forskellige partier, og jeg forventer, at de vil trække linjerne skarpt op for virkelig at tydeliggøre forskellene mellem dem. Kandidaterne satser meget på Danmarks unge, og det er derfor enormt attraktivt for dem at få lov at debattere i et så dynamisk miljø, som Handelshøjskolen i Aarhus kan tilbyde, og jeg håber naturligvis på et stort opbud af interesserede og spørgelystne studerende, siger Reimer Bo.\nDebatten finder sted 20. maj kl. 15.00 – 17.00 i Aulaen på Handelshøjskolen, Aarhus Universitet. Tilmelding er ikke nødvendig.\nUlla Stilling Pedersen


På American Society of Clinical Oncology's Genitourinary Cancers Symposium (ASCO GU) blev der præsenteret nye data på EV, og de ser lovende ud, vurderer overlæge på Aarhus Universitetshospitals onkologiske afdeling Mads Agerbæk\n”Resultaterne varsler, at vi får et nyt stof at behandle blærekræft med, som ser ud til at være effektivt. De to studier dokumenterer med meget overbevisende data, at EV både er effektivt til de patienter, som ikke kan tåle platinbaseret kemoterapi, og til dem, der har fået platinbaseret kemo og ikke længere har gavn af det. Det er nogle patienter, som generelt har en dårlig prognose og få behandlingsmuligheder,” siger Mads Agerbæk.\nEV-301 er en randomiseret fase III-undersøgelse med deltagelse af 608 patienter med lokal avanceret eller metastatisk urotelkræft (la/mUC), som tidligere havde modtaget platinholdig kemoterapi og havde sygdomsprogression under eller efter behandling med immunterapi. Patienterne blev tilfældigt tildelt enten EV (301 patienter) eller kemoterapi (307 patienter).\nEfter 11,1 måneders opfølgning var den gennemsnitlige samlede overlevelse (OS) signifikant forlænget med 3,9 måneder med EV-behandling sammenlignet med kemoterapi (henholdsvis 12,9 måneder mod 9,0 måneder; HR = 0,70). OS-fordelen ved EV blev bibeholdt i de fleste undergrupper. Den progressionsfri overlevelse (PFS) blev også forbedret med EV i forhold til kemoterapi. For EV var den således 5,6 måneder mod 3,7 måneder i kontrolarmen (HR = 0,61).\nForekomsten af behandlingsrelaterede bivirkninger (TRAE'er), inklusive alvorlige TRAE'er, var sammenlignelige mellem EV- og kemoterapigrupperne (henholdsvis 93,9 procent mod 91,8 procent og 22,6 procent mod 23,4 procent). Nedsat antal neutrofiler (13,4 procent) og antal hvide blodlegemer (6,9 procent) var mere almindelige i kemoterapigruppen, mens makulopapulært udslæt (7,4 procent) var mere almindeligt i EV-gruppen.\nEffekt hos patienter, der ikke kan tåle platin-kemo\nPå ASCO GU blev der ligeledes præsenteret data fra fase II-studiet EV-201. Det er et pivotalt, enkeltarmet, 2-kohorte studie, der undersøger EV i la/mUC. Kohorte 1-data førte til, at de amerikanske lægemiddelmyndigheder, FDA, udstedte en accelereret godkendelse af EV til behandling af voksne la/mUC-patienter, som tidligere har modtaget immunterapi (PD-1- eller PD-L1-hæmmer) og platinholdig kemoterapi neoadjuverende eller adjuverende. På ASCO GU blev data blev den primære analyse fra kohorte 2 præsenteret.\nI kohorte 2 blev 89 patienter behandlet med EV. Patienterne var ældre, med en gennemsnitsalder på 75 år, og havde komorbiditeter, inklusive moderat/svær nyreinsufficiens. Patienterne var ikke kvalificerede til platinholdig kemoterapi ved studiestart. EV-behandlingen blev gennemsnitligt giver i et halvt år. Det primære endepunkt var objektiv responsrate (ORR), mens sekundære endepunkter var responsvarighed (DOR), progressionsfri overlevelse (PFS), samlet overlevelse (OS) og sikkerhed. Data viser, at ORR var 52 procent, inklusiv komplet respons (CR) hos 20 procent af de behandlede patienter. Den gennemsnitlige responsvarighed var 10,9 måneder, mens gennemsnitlig PFS og OS var henholdsvis 5,8 måneder og 14,7 måneder.\nDe mest almindelige behandlingsrelaterede bivirkninger var hårtab (51 procent), perifer sensorisk neuropati (47 procent) og træthed (34 procent). Behandlingsrelaterede bivirkninger af interesse inkluderede udslæt (61 procent, 17 procent ≥G3), perifer neuropati (54 procent, otte procent ≥G3) og hyperglykæmi (10 procent, seks procent ≥G3). Fire dødsfald blev rapporteret som behandlingsrelaterede, alle i patienter, som var mindst 75 år og havde flere andre sygdomme.\nEt fremtidigt perspektiv ved EV-behandlingen er, at tidlige data tyder på, at behandlingen bliver endnu mere effektiv, når den gives sammen med immunterapi, siger Mads Agerbæk.\n”Det, der er allermest interessant – men endnu ikke er data på – er, at enfortumab vedotin sammen med immunterapi skulle give en supergod effekt. Det har skuffet noget at give kemoterapi sammen med immunterapi, det er faldet negativt ud på alle studier indtil videre inden for blærekræft. Men EV ser ud til - i hvert fald i tidlig fase - at være lovende, når det gives sammen med Keytruda (pembrolizumab). Det venter vi spændt på,” siger han.


Barberkniv - Find her online billigt eller på tilbud\nSakse & Kamme\nHome » Products » Barberkniv\nEn barberkniv er ikke bare en barberkniv\nAt barbere sig er noget de fleste mænd oplever hver dag og mindst et par gange om ugen. Det er selvfølgelig medmindre de har valgt at anlægge et stort skæg, som ser helt fantastisk sexet ud. Generelt set, så er der dog rigtig mange der barberer sig hver dag. Nogle folk elsker det, fordi det er noget man kan tage sig tid til og nyde processen. Andre folk hader det, fordi de enten ikke kan finde ud af det, hvilket giver dårlige resultater eller fordi de skynder sig for meget, så de ender med at skære en masse huller i deres ellers fine hud. At barbere sig er en kunst og der er ikke kun en måde at gøre det på, så hvis du er ved at køre død, så prøv noget nyt.\nPrøv noget nyt med en old-school barberkniv\nNoget af det som er blevet rigtigt moderne de seneste par år og virkelig er blevet taget til sig af forskellige skønhedsbloggere er faktisk et koncept, som er mere end 100 år gammelt. Det er nemlig helt almindelige barberblade. Men helt almindelige er de altså ikke. For det er de såkaldte safety razors. Det er altså ikke en lille fiks barberkniv, der bliver lavet en masse reklamer over på TV. Det er en voldsom skarp kniv, monteret på et lækkert, old-school skæfte. Det kræver dog en helt ny måde at barbere sig på. Det er nemlig ikke bare at sætte strøm til maskinen eller smøre sig selv ind i barberskum. Nu er der nemlig alle mulige forskellige sæber, aftershaves, børster osv. Det er en kæmpe niche, som man lige pludselig træder ind i. Selve kniven er helt ekstremt skarp og det skal den også være, for at du får de bedste resultater. Bare rolig, du kommer ikke til skade. Hvor mange tror, at det bare handler om at trykke hårdt nok, så det hele kommer med, så er virkeligheden helt anderledes. En skarp barberkniv og et let greb på skæftet virker en million gange bedre.\nEn barberkniv skal ikke være dyr\nOfte er en konventionel barberkniv ret dyr. Den duer ikke længere efter et par måneder og der skal hele tiden nye knive i. Det skal der også i en safety razor barberkniv, men slet ikke på samme niveau og de koster meget mindre. Det er altså billigere at være lidt gammeldaws, men giver samtidig meget bedre resultater.\nBöker Damast Ibenholdt Barberkniv (5/8″)\nBöker The Celebrated Bocote Barberkniv (Bocote Træ Håndtag, 5/8″)\nBöker Waldorf Barberkniv (Sort Håndtag, 5/8″)\nErbe Solingen Barberkniv (Sort Håndtag, 5/8″)\nGiesen & Forsthoff Deluxe Straight Razor Barberkniv (Rosewood Håndtag, 5/8″)\nGiesen & Forsthoff Hamburg Ring Straight Razor Barberkniv (Sort Håndtag, 6/8″)\nGiesen & Forsthoff Timor Straight Razor Barberkniv (Sort Håndtag, 6/8″)\nTitan Matt Sort Barberkniv (Sort Plastik Håndtag, 5/8″)


"Sommerfugledalen" - Trekantområdets Festuge\nKunst fra børn til børn.\n3/9/2021 kl. 10:00 til 11:00\nElever i 6 B og deres lærere Charlotte Mathiasen og Cathrine Bendsen har skabt kunstudstillingen "Sommerfugledalen" med inspiration fra Inger Christensens Requim ”Sommerfugledalen”.\nUdstillingen en del af Kunstprojektet ”en tilstand der venter…” hvor Kunsthal Vejle indgået et samarbejde med NOVAskolen om, at børn møder kunst og bliver medskabende i deres eget kunstneriske projekt.\nIstiden skabte for tusinder af år siden et særegent landskab ved Vejle. Bakkerne, dalene, fjorden, åerne var Inger Christensens barndoms landskab og satte spor i hendes digtning.\nBørnene har fokuseret på Inger Christensens sommerfugletema. Forfatteren nævner 28 sommerfugle i værket, med eksotiske navne som Admiral, Sørgekåbe, Dødningehoved og Månemåler. Nogle sommerfugle er forsvundet, andre findes stadig men er en truet art.\nBørnene har skabt deres egne fantasi sommerfugle ud af gamle renseribøjler, nylonstrømper, garntråd, isoleringsrør, maling o.a. Brugen af genbrugsmaterialer i værkerne kan ses som en stille kommentar om at bevare naturen og passe på de smukke sommerfugle, vi stadig kan se i Danmarks natur.\nUdstillingen vises på Vejle Bibliotek i perioden 3 september til 30 september. Børnene åbner udstillingen d. 3 september med en fernisering fra 10.00 til 11.00. Alle er velkomne til at være med, og høre børnene fortælle om hvordan udstillingen blev skabt.\nKunstprojekt ”en tilstand der venter…” er støttet af Statens Kunstfond, Billedkunstrådet for Vejle Kommune, Vejles Kulturfond, Bodil og Jørgen Munch-Christensens Kulturfond, VAF Fonden, Tryg Erhverv, Visit Vejle, NP Grafik, Trekantsområdets Festuge, samt flere lokale sponsorer.