Payment Manage- ment - PDF\nDownload "Payment Manage- ment"\n1 Payment Management\n4 Indholdsfortegnelse Kapitel 1 Introduktion Om Payment Management kurset Kursets indhold Kursets indhold Målgruppe Forudsætninger Udbytte Varighed Demonstrationsdata Kapitel 2 Payment Management Betalingsformidling Udbetalinger Kreditor Købsregistrering Udbetalingsforslag Prioritering Samlebetaling Betalingsoversigten Prokura Advisering Indbetalinger Kontoudtog Kapitel 3 Payment Management opsætning Basisopsætning Betalingsformidling Opsætning Samlebetalingsopsætning Bank og bankcentral Bankcentral Bank Bankkonto Valutabestemt modkonto Bankhelligdage Kreditor betalingsgruppe Kapitel 4 Betalingsmetoder\n5 Indholdsfortegnelse Betalingsmetodeplan Statistik Poster Gebyrer Opsætning af en betalingsmetodegruppe Kapitel 5 Kreditor betalingsoplysninger Kreditor betalingsoplysningskortet Generelt Udenrigshandel Betalingsmetode Betalingsoplysninger på kreditor betalingsmetode Kreditor bank Standardoplysninger på Kreditor bank Valutabestemt modkonti Køb betalingsoplysninger Formen Køb-betalingsoplysning Yderligere funktioner i Køb-betalingsoplysninger Praktisk eksempel Kapitel 6 Advisering Bank advis Generelt Manuel advis Betalingsidentifikationer (Betalings-ID) Eksempel Udenlandske advisbenævnelser Kapitel 7 Betalinger Lav forslag (Udbetalingskladden) Betalingsforslagsopsætning Lav forslag Samlebetalinger Betalingsprioritet Beløb til rådighed Vælg/fravælg betalinger Betalingsoversigten Betaling Funktion Kapitel 8 Bankkontoafstemning Elektronisk kontoafstemning ii\n6 Indholdsfortegnelse Opsætning af kontoafstemning Indlæsning af elektronisk kontoudtog Udligningslogik (Afstemningsalgoritme) Praktisk eksempel Kapitel 9 Payment Management indbetalinger Sådan bruges Fælles/Giro indbetalingskort Fælles/Giro indbetalingskort Sådan opsættes FI/GI stamoplysninger Sådan er OCR-linien på FI/GI kortet opbygget Udskrivning af FI-kort Indlæsning af FIK/GIK indbetalinger Sådan kontrolleres FIK/GIK filen Gebyr bankkonto Indlæsning af FIK/GIK filen Manuel udligning af indbetalinger Bogføring af Indbetalingskladden Appendiks A Tabelstruktur - Betalingsoplysninger iii\n7 Kapitel 1 Introduktion Dette kapitel beskriver den strukturelle opbygning af Payment Management kurset. Kapitlet indeholder følgende afsnit 1.1 Om Payment Management kurset 1.2 Kursets indhold\n8 Payment Management Om Payment Management kurset Dette kursus er et målrettet undervisningskursus i Payment Management. Kurset kan anvendes som instruktør baseret, såvel som selvstudium. Kurset giver deltagerne en dybdegående viden om standardversionen af Payment Management. Payment Management er både lavet til Navision Financials og til Navision Attain Skærmbilleder i dette kursusmateriale illustrerer Navision Attain DK 3.70, men funktionaliteten er ens i de alle Navision versioner. Kapitlerne introducerer et område af programmet, og beskriver detaljeret funktionaliteten indenfor det pågældende område. Ofte suppleres med eksempel på hvordan det virker. I forlængelse af kursuskapitlerne findes 2 appendiks, der giver dig supplerende information. Appendiks A: Datastruktur i betalingsoplysninger Appendiks B: Installation\n9 Payment Management Kursets indhold Inden du begynder kurset er det nødvendigt, at du har en komplet installation af Navision Attain med Payment Management installeret på din maskine. For korrekt installation af Payment Management henvises til Appendiks B. Kursusmaterialet indeholder følgende kapitler: Kapitel 1, Introduktion: Beskriver den strukturelle opbygning af Payment Management kurset. Kapitel 2, Payment Management: Beskriver på overordnet niveau hvilke funktioner du finder i produktet. Kapitel 3, Payment Management opsætning: Kapitlet gennemgår den grundlæggende opsætning af produktet. Kapitel 4, Betalingsmetoder: Beskriver idéen bag begrebet Betalingsgrupper for kreditorer og betalingsmetoder og opsætningen heraf. Endvidere gennemgås hele Betalingsmetodeplanen En samlet oversigt over alle mulige betalingsmetoder i systemet. Kapitel 5, Kreditor Betalingsoplysninger: Beskriver hvordan kreditor betalingsoplysninger opsættes på kreditoren og overføres/dannes på købsbilagene. Kapitel 6, Advisering: Gennemgår de forskellige adviseringsmuligheder, herunder de nye og lettere måder at definere opsætningen på. Kapitel 7, Betalinger: Beskriver hvordan betalingsforslaget dannes, hvordan der kan prioriteres, samles, godkendes og endelig sendes til banken. Kapitel 8, FI-advisering: Gennemgår faciliteterne til dannelse af FIadvisering på salgsbilaget samt indlæsning af FI-indbetalingsfil. Kapitel 9, Bankkontoafstemning: Gennemgår faciliteterne til håndtering af bankkontoafstemning via det elektronisk kontoudtog. Målgruppe Forudsætninger Målgruppen for kurset er alle personer, der skal til at arbejde med Payment Management eller som ønsker at få større udbytte af produktet. Det forventes, at du besidder basiskendskab til Navision Attain svarende til niveauet i et Navision Attain grundkursus eller tilsvarende. Endvidere vil basis kendskab til generel betalingsformidling også være anbefalet.\n10 Payment Management 1-4 Udbytte Varighed Kurset er designet til at opbygge det fornødne produktkendskab til Payment Management for at kunne håndtere såvel det daglige arbejde med betalingsformidling, samt at kunne varetage opsætnings- og superbrugerrollen, hvor du også skal kunne supportere andre. Kurset er tiltænkt et halvdags forløb. Kapitlerne 3,4 og 6 kan evt. gennemgås overordnet, da det udelukkende er opsætning.\n11 Kapitel 2 Payment Management Dette kapitel gennemgår Payment Management på overordnet niveau. Her finder du således en kort gennemgang af den funktionalitet du finder i produktet, samt en oversigt over relevante links. Kapitlet indeholder følgende afsnit: 2.1 Betalingsformidling 2.2 Udbetalinger 2.3 Indbetalinger 2.4 Kontoudtog\n12 Payment Management Betalingsformidling Payment Management er først og fremmest et bankintegrationsprodukt, der skal lette og overskueliggøre betalingsformidlingen mellem Navision og bankens betalingsprogram. Payment Management er udviklet til både Navision Financials og Navision Attain og består af tre moduler: Ind & udbetalinger Indbetalinger Kontoafstemning Modulet Payment Management Ind & udbetalinger indeholder basisfunktionalitet inkl. en lang række meget anvendelige værktøjer til håndtering af virksomhedens ind- og udbetalingsstyring. Modulet understøtter alle danske pengeinstitutters formater til indlæsning af ud- og indbetalinger. Modulet Indbetalinger er en del af Ind & udbetalinger, og håndterer udelukkende FI indbetalinger. Dette modul er lavet til de kunder der udelukkende ønsker at kunne indlæse indbetalinger. Modulet Payment Management Kontoafstemning indeholder funktionalitet til indlæsning af elektroniske kontoudtog fra bankens betalingsprogram. Modulet indeholder udbygget funktionalitet til automatisk afstemning af bankposter, samt automatisk oprettelse af udgiftsposter som tilskrevne gebyrer og renter. Kontoafstemning med Payment Management Leverandør Leverandør Faktura Faktura Leverandør Pengeinstitut Betaling & Adviserings anmodning til leverandør Kontoudtog med afs. ref.(upr) & deb. Advisering(UPR) Egen Pengeinstitut Betaling fra debitor Kunde/Debitor Debitor Pengeinstitut\n13 Payment Management Udbetalinger Kreditor Der skal indtastes en række basale betalingsoplysninger i form af f.eks. kontonr, kreditornr, foretrukne betalingsmetoder m.m. på de kreditorer, som man ønsker at betale elektronisk. Oprettelse af kreditor-betalingsoplysninger kan foregå automatisk, ved at angive Kreditor-betalingsgruppekode, som indsætter foruddefinerede væ r- dier, herunder betalingsmetode og adviseringsmetode. Dermed skal man kun angive få oplysninger pr. kreditor, da oplysningerne overføres fra gruppeoplysningerne. Kreditor betalingsoplysning Købsregistrering Ved registrering af et købsbilag det være sig et købsfakturahoved, købsordrehoved eller blot en linie i købskladden - tilknyttes betalingsoplysningerne hertil, i henhold til det på kreditoren specificerede. Betalingsoplysningerne kan herefter ændres, så de afspejler den aktuelle købsfaktura; f.eks. kan betalingsmetoden hurtigt ændres fra en betalingsmetode til en anden, hvis der f.eks. ønskes en hurtigere betalingsmetode i enkelte tilfælde, frem for kreditorens normale betalingsmetode. Betalingsoplysningerne kan endvidere også tilknyttes købshovedet helt uden de er oprettet på kreditoren. Når købsbilaget bogføres, valideres det såfremt man har valgt at validere købsbilag - om betalingsoplysningerne er korrekte og fyldestgørende. En fejllog kan herefter hurtigt og præcist spec ificere evt. fejl.\n14 Payment Management 2-4 Fejllog for købsfaktura Betalingsoplysningerne overføres til den bogførte faktura ved bogføring af købsbilaget. Dermed er betalingsoplysningerne altid eksakte for den enkelte faktura, når betalingerne senere skal dannes i udbetalingskladden - og altså ikke bare generelle oplysninger fra kreditor-betalingsoplysning. De tilhørende betalingsoplysninger på en bogført købsfaktura. Fejlen vedr. Betalingsidentifikation på ovenstående billede er nu rettet. Udbetalingsforslag I udbetalingskladden kan der dannes forslag til betalinger, så fakturaer kan betales ved forfald, ud fra økonomisk formåen eller anden prioritering og på den mest hensigtsmæssige måde. En lang række værktøjer gør det nemt, at håndtere de åbne poster. Udbetalingsforslaget kan opsættes efter en række kriterier, der er faste hver gang der dannes en udbetalingskladde. Til hver udbetalingskladde findes således et opsætningsvindue, hvor de normalt anvendte parametre for dannelse af udbetalingsforslag i denne kladde kan angives. Bl.a. kan det angives, om der ønskes udnyttelse af evt. kontantrabat. I valget af om en kontantrabat skal anvendes eller ej, udføres en egentlig rentabilitetsberegning ud fra kontantrabatten, en intern rentesats angivet på modkontoen og naturligvis perioden mellem alm. forfaldsdato og kontantrabat dato. Når udbetalingskladden er dannet, kan en række statistiske oplysninger give et billede af virksomhedens likviditetsmæssige status, før og efter betalingerne gennemføres.\n15 Payment Management 2-5 Eksempel på statistikoplysninger vedr. et betalingsforslag. Når betalingsforslaget dannes, sker der samtidig en validering af de enkelte betalinger, således at eventuelle fejl på de enkelte linier skrives ind i en fejllog. Denne log kan efterfølgende hjælpe brugeren til at rette eventuelle fejl i betalingslinierne, så betalingerne sendes korrekt til betalingssystemet. I forbindelse med udbetalingskladden findes en række værktøjer, der kan benyttes i forbindelse med bearbejdningen af betalingerne; det være sig prioritering, samlebetalingsanalyse m.m. Prioritering Payment Management indeholder en række gode værktøjer til prioritering af betalinger og således på denne måde bl.a. styre virksomhedens likviditet. Der kan prioriteres efter kreditor, rådighedsbeløb på bankkonti osv. Betalingsprioritering her kan for hver konto angives et rådi ghedsbeløb, der ønskes fordelt på betalingsforslagslinier med denne modkonto. Samlebetaling Samlebetalinger kan sammenlægge flere betalinger til samme kreditor. Det kan bl.a. være en fordel i relation til bankens gebyrer på betalinger. Sammenlægning af betalinger kan ske efter at udbetalingskladden er dannet. Hvis en betaling ikke umiddelbart kan samles, kan en analyse fortælle om grunden hertil. Således kan udbetalingsforslaget altså bearbejdes på flere måder efter selve forslaget er dannet. Man behøver f.eks. ikke tage stilling til prioritering og samlebetaling før udbetalingsforslaget sættes i gang, men kan arbejde\n16 Payment Management 2-6 Betalingsoversigten på selve forslaget. Desuden er det muligt i samlebetalingsopsætningen at bestemme hvilke krav der skal være opfyldt for at man kan samle de forskellige bet alinger. Som noget nyt dannes der i Payment Management egentlige betalingsposter. Tidligere blev betalingsoplysningerne tilføjet på kreditorbetalingsposten, men omfanget af betalingsoplysninger har gjort det mere hensigtsmæssigt at danne egentlige betalingsposter. Dette har også skabt mulighed for at håndtere historik og status på den enkelte betaling, mere dok u- menteret. Betalingsposten dannes sammen med dannelsen af betalingsforslaget og er nøje knyttet til betalingskladdelinien i udbetalingsforslaget med opdatering begge veje. Der opstår på denne måde også et arbejdsrutinemæssigt skel, idet der i udbetalingsforslaget opereres med begreber i forhold til Navision og i betalingsoversigten med forhold af mere bankmæssig karakter. Betalingsoversigten I oversigten over betalinger kan brugeren således styre betalingerne, herunder bl.a. godkende dem. Fra denne oversigt kan betalingerne ligeledes sendes til banken. Status findes på alle betalinger og viser hvor langt betalingen er i forløbet. Udover historik findes der i betalingsoversigten også en udbygget fejllog, som er meget anvendelig til at oplyse om, og rette evt. fejl på betalingen. Fejlsøgning og -rettelse foretages mest hensigtsmæssigt ved både at åbne fejllog og betalingsoplysningskortet samtidigt:\n17 Payment Management 2-7 Denne opstilling af skærmvinduer, er meget nyttig, når der skal rettes fejl i flere betalinger. Her ses både fejllog betalingsoplysninger og betalingsoversigten. Når betalingsposterne er kigget igennem og fundet rigtige skal posterne godkendes og sendes til betalingssystemet. Der er i forbindelse med godkendelsen mulighed for at udøve en vis form for prokura. Prokura Advisering På alle konti kan der oprettes prokura forhold, der fortæller hvem, der kan godkende betalingerne og eventuelt I hvilken rækkefølge. Status for de enkelte betalinger indikerer bl.a. hvor langt i prokuraproceduren betalingen er. Der er i Payment Management gjort meget ud af at forenkle og udbygge mulighederne for at advisere og ikke mindst definere adviseringsreglerne, som vi kommer ind på senere. En af nyhederne er det manuelle advis, hvor man udover bank advis også kan advisereg med f.eks. en mere uddybende . Nogle af fordelene ved det manuelle advis er, at en kan indeholde rigtig mange liniers tekst, er meget hurtigt fremme hos modtager og så er den praktisk talt gratis.\n18 Payment Management Indbetalinger I salgsdelen kan brugeren udskrive fakturaer, kontoudtog, rykkere og rentenotaer med standard FI-kort påtrykt. Når kunderne indbetaler kan indbetalingsfilen indlæses og bogføres automatisk. Debitor indbetalingerne kan automatisk udlignes via betalingsidentifikationen. Indbetalingskladden efter indlæsning af indbetalingsfil fra banken.\n19 Payment Management Kontoudtog Med granulet Kontoudtog giver Payment Management nu mulighed for at afstemme bankkonti helt automatisk. Det kræver blot, at banken kan levere et kontoudtog i elektronisk form. Dette kontoudtog indlæses i Payment Management, der finder de tilsvarende bankposter eller danner forslag, hvis der er flere muligheder. Endvidere oprettes der automatisk forslag til modposter, hvis bankposten ikke kan findes. Det kan f.eks. være indbetalinger, renter, gebyrer med mere, hvis det er nødvendigt. Kontoudtog Efter indlæsning af kontoudtogsfil fra banken.\n20 Kapitel 3 Payment Management Opsætning I dette kapitel vil du primært lære om basisopsætningen af Payment Management : 3.1 Basisopsætning 3.2 Samlebetalingsopsætning 3.3 Bank og bankcentral 3.4 Bankkonto 3.5 Valutabestemt modkonto 3.6 Bankhelligdage 3.7 Kreditor Betalingsgruppe Udover ovenstående hører til opsætningen af Payment Management også opsætningen af Kreditor- og betalingsmetodegrupper, kreditorbetalingsoplysninger og adviseringsopsætningen. Disse områder gennemgås separat i de efterfølgende kapitler, (Kapitel 4, 5 og 6).\n21 Payment Management Basisopsætning Dette afsnit gennemgår en del af den basisopsætning, der er nødvendig eller hensigtsmæssig at have på plads før Payment Management tages i anvendelse. Det meste af opsætningen er allerede via installationsprogrammet udfyldt med værdier og parametre, der tilsvarer en normal opsætning. Betalingsformidling Basisopsætningen af Payment Management foretages mest overskueligt ved fra Finansmenuen at kalde menupunktet Opsætning Herfra kan du vælge menupunktet Betalingsformidling, der giver en oversigt over opsætningsmenuer i Payment Management. Under Finans, Opsætning, Betalingsformidling opsættes Payment Management Opsætning Betalingsopsætningsformen indeholder generelle oplysninger som f.eks. virksomhedens FIK/Gironr, hvilken FI-Kortart der anvendes i virksomheden, samt en række funktionalitetsvalg for programmet. FIK/GIRO-nr. felt Her angiver du virksomhedens kreditornummer overfor PBS (FIK) eller BG- Bank (Giro). Kreditornummeret vil blive brugt på indbetalingskort, der sendes til debitorer.\n22 Payment Management 3-3 Opsætningsformen IK Kortart Her angiver du kortartkoden for virksomhedens indbetalingskort. Kortartkoden vil blive brugt på indbetalingskort, der sendes til debitorer. De mest anvendte kortarter er kortart 71 og de nyere kortart 73 og 75. Af figuren nedenfor fremgår forskellen mellem kortart 71, 73 og 75 Type af kort Afsenders navn med til modtager Adviseringstekst med til modtager Betalings Identifikation 71 Nej Nej Ja 73 Ja Ja Nej 75 Nej Ja Ja Forskellen mellem hvad der sendes med kortart 71, 73 og 75. Betalingsidentifikation tilsvarer betalingsid i OCR linien på indbetalingskortet. Valider ved bogf. af købsbilag Her kan du markere om der skal ske validering af betalingsoplysninger allerede ved bogføring af købsbilaget, så eventuelle fejl allerede fanges her. Hvis feltet ikke markeres, vil validering af betalingsoplysninger først ske i udbetalingskladden. Her valideres til gengæld altid, også ved ændring af betalingsoplysninger i kladden, der kan ske helt frem til betalingen sendes til banken. Debitor kontoudtogsnumre Ønsker virksomheden, at der skal kunne foretages indbetalinger på baggrund af kontoudtogsudskrifter, så skal du angive den nummerserie, der skal anvendes i forbindelse med dannelse af kontoudtoget her. Nummeret trækkes i forbindelse med udskrivningen af kontoudtog til printer og benyttes som betalingsid på kontoudtogets FI-kort. Tilsvarende dannes oplysninger om hvilke debitorposter, der skal udlignes. Oplysningerne gemmes i et par specielle tabeller, så Payment Management kan foretage en korrekt udligning når indbetalingen modtages.\n23 Payment Management 3-4 Yderligere betalingsmetoder Her kan du bestemme hvilke valgmuligheder, programmet skal vise, når du ønsker at ændre betalingsmetode på et købsbilag f.eks. hvis et traditionel FI-75 indbetalingskort ønskes ændret til en hurtigere betalingsmetode som f.eks. en konto til konto overførsel Der gives 3 muligheder: Ingen: Vælg mellem de betalingsmetoder, der er tilknyttet den aktuelle kreditor. Relaterede: Vælg mellem de betalingsmetoder, der er indenfor samme interval i betalingsmetodeplanen. Dvs. mellem en fra- og tilbetalingsmetode. se evt. betalingsmetodeplanen i et senere kapitel. Alle: Vælg frit mellem alle betalingsmetoder. Flyt kontantrabatdato Her kan du bestemme om du vil flytte kontantrabatdatoen, hvis den rammer en bankhelligdag. Der kan vælges mellem 3 muligheder: Frem: Kontantrabatdatoen flyttes frem til næste bankdag. Tilbage: Kontantrabatdatoen flyttes tilbage til forrige bankdag. Giv Advarsel: Der vil blive advaret, hvis der findes kontantrabat på bankhelligdage. Kreditor-betalingsgruppekode Værdien i feltet angiver hvilken betalingsgruppe programmet, som standard skal knytte til en kreditor se evt. beskrivelsen af kreditor betalingsgruppe senere. Ved at udfylde feltet, vil alle generelle informationer tilhørende gruppen blive indsat på nyoprettede kreditorers betalingsoplysninger. Feltet bør kun udfyldes hvis man har en meget ens kreditormasse altså hvis de fleste kreditorer benytter samme betalingsmetoder og udfyldelse af kreditorernes betalings -ID er ens opbygget. Synkroniser med kreditor Her kan du angive hvorvidt oplysninger som er fælles for kreditor og dennes betalingsoplysninger skal opdateres, når der rettes i et felt der er fælles. Hvis du f.eks. retter adressen på kreditorens betalingsoplysninger vil adressen på kreditorkortet blive rettet tilsvarende, hvis der er sagt ja i dette felt. Feltet bør normalt være sat til Ja, men i få tilfælde ønskes denne opdat e- ring ikke foretaget et eksempel kunne være, hvis du vil have en separat fakturerings adresse stående på betalingsoplysningerne.\n24 Payment Management 3-5 Version Endvidere er det på opsætningsformen, at du kan se den nøjagtige version af Payment Management programmet, bankopsætning og integrationskomponenten. Hvis der er indlæst flere bankopsætningsfiler, vil du se en stjerne ud for Opsætning. Du kan så trykke på Bankcentraler, for at se versionen for hver enkelt bankcentral. Payment Management er fundamentalt ændret, på en række områder, i forhold til forgængeren NAVIBanking. Det vil vi komme ind på flere gange i det følgende. For det første er alle kontroldata- og valideringsregler i stor udstrækning forsøgt lagt som data i tabeller i stedet for som hardcoded. Dette gør at opdateringen af disse bankspecifikke kontroldata sker via en opsætningsfil, og dermed kan man meget nemt og hurtigt få opdateret sin Payment Management. For det andet sker ind- og udlæsninger af betalingsfiler til og fra de forskellige pengeinstitutters betalingssystemer via en ekstern integrationskomponent. Det vil sige via et selvstændigt program på den enkelte pc, der uden det bemærkes af brugeren konverterer formaterne på ind- og udlæsningsfilerne mellem et fælles Navision in-house format og betalingsprogrammernes forskellige formater. Denne integrationskomponent er også hurtig at opdatere, og er samtidig en nødvendig komponent til fremtidens betalingssystemer. Versionen af dette kommunikationsprogram fremgår tilsvarende af ve rsionsvinduet. Af versionsvinduet fremgår de aktuelle versioner af Navision programmet, Payment Management objekter, bankopsætning og kommunikationsmodul. Læg mærke til stjernen ud for Opsætning, der angiver at der er læst flere bankopsætninger ind.\n25 Payment Management Samlebetalingsopsætning Samlebetalingsopsætning vedligeholder opsætning for samlebetaling. Opsætningen bruges når betalinger skal samles i udbetalingskladden. For at flere betalinger kan samles, skal visse betingelser være opfyldt. Nogle betingelser er fast i systemet. Det vil sige oplysninger som Bankkonto, Valuta og Kreditor skal være ens på alle betalingerne, før betalingerne kan samles. Derudover kan du i samlebetalingsopsætningen angive hvilke andre kriterier der skal opfyldes for at samle betalingerne. I bund og grund er det et spørgsmål, om hvilke oplysninger man ønsker at bevare, når man samler betalingerne. Hvis indholdet for et felt angives til at skulle være ens, vil betalinger kun blive samlet hvis indholdet i felterne, fra posterne er nøjagtig ens. Det betyder også at i et felt som Supplerende anmeldelse er Overførsel vedr. lastbiler ikke det samme som Overførsel vedr. lastbil. Hvis felterne ikke er ens, og de ikke er krydset af til at skulle være ens vil det være indholdet fra den første linje i udbetalingskladden, der vil blive brugt. Samlebetalingsopsætningsvinduet.\n26 Payment Management Bank og Bankcentral I Payment Management er Bankdelen delt op i 3 niveauer. Bankcentral, Bank og Bankkonto. For at forstå hvad punktet Bank dækker over, vil begrebet bankcentral kort blive forklaret først. Bankcentral Øverste led er Bankcentralen. I Danmark findes der 7 bankcentraler/bogføringscentraler. DBTS (Danske Bank) Unitel (Unibank/Nordea) BG Bank BEC (Bankernes EDB Central) BD (Bankdata) Jyske Bank SDC (Sparekassernes Datacenter) Under hver bankcentral er der tilknyttet en eller flere banker. Du kan i HTML menuen på Payment Management Produkt Cd en se hvilke banker der tilhører hvilke bankcentraler. Payment Management bliver leveret med alle 7 bankcentraler på cd en. Dvs. man til enhver tid er i stand til at skifte bank uanset bankcentral, nemt og hurtigt. Vinduet viser de indlæste Bankcentraler, og hvilken programversion Payment Management er lavet til. Både tidligere og senere versioner kan være understøttet. Programversionen viser udelukkende hvilken version der var aktiv da seneste opdatering af Payment Management blev frigivet. Bank Under dette punkt i Opsætning, skal du oprette de pengeinstitutter der benyttes i forbindelse med Payment Management. Der er kun tale om selve\n27 Payment Management 3-8 pengeinstituttet. Bankkontoen er det tredje niveau, som hører til under banken, og skal ikke oprettes i denne forbindelse. Når du opretter en Bank, skal du først og fremmest give den et navn. Derefter skal du angive hvor på harddisken filen med betalingerne skal plac e- res. De fleste betalingssystemer har en standard mappe, hvor det kunne være fordelagtigt at lægge filen i, men samtidig er det ikke nødvendigt at lægge filen i et specielt bibliotek da du kan angive i systemerne, hvor du vil indlæse betalingsfilen fra. Enkelte betalingssystemer kræver en separat fil for ind- og udenlandske betalinger. Hvis din bank er en af disse, skal feltet Filnavn udland også udfyldes. For at Payment Management kan validere dine data, og udlæse dine bet a- linger i det rigtige format, skal du også tilknytte en Bankcentralkode på din Bank. Du kan i HTML menuen på Payment Management Cd en se hvilken bankcentral dit pengeinstitut benytter. Det er meget vigtigt at få valgt den rigtige bankcentral, da dine betalinger ellers ikke vil kunne indlæses i dit betalingssystem. Når du har oprettet banken, skal du sikre dig at der er sat kryds i feltet Anvendes. Hvis du på et tidspunkt ikke længere benytter dig af denne bank, fjerner du krydset i anvendes, og derefter vil banken ikke kunne benyttes til betalinger. En standard opsætning af Bank. Vær altid opmærksom på at Bankcentralkode er udfyldt, og at der er kryds i Anvendes.\n28 Payment Management Bankkonto Det tredje niveau mht. Bank i Payment Management, er bankkontoen. Du skal oprette alle bankkonti du benytter i dit/dine forskellige pengeinstitutter, for at være i stand til at overføre betalinger til dem. Bankkonti administreres under Finans og ikke under opsætningsmenuen. De 3 første faneblade: Generelt, Kommunikation og Bogføring, er standard i Navision. Derfor vil disse ikke blive gennemgået i dette kursus. Hvis du ønsker at vide mere om disse felter og faner, kan du evt. se hjælpen i Navision. Fanebladet Overflytning er udelukkende oplysninger der drejer sig om betalinger. Bankkontokortet med Payment Management oplysninger. Bankregistreringsnr. Feltet er hentet fra generelt fanen, og indeholder kontoens registreringsnummer. Dette skal som regel være udfyldt, for overhovedet at foretage betalinger. Bankkontonr. Feltet er hentet fra generelt fanen, og indeholder kontoens kontonummer. Dette skal som regel være udfyldt, for overhovedet at foretage betalinger. Transitnr. Feltet er fra standard Navision, og bliver ikke benyttet i forbindelse med Payment Management. SWIFT-adresse SWIFT er et internationalt betalingsorgan, der har mere end 7000 banker i mere end 192 lande som medlemmer. Alle medlemmer af SWIFT får deres egen adresse; SWIFT-adressen. Dette felt er ikke nødvendigt at udfylde, da det er meget få betalingsmetoder der kræver SWIFT-adresse af afsen-\n29 Payment Management 3-10 der kontoen. Hvis dette er tilfældet, vil man blive gjort opmærksom på dette i fejlloggen. IBAN Dette er kontoens internationale bankkontonr. Det er ikke normalt ikke nødvendigt at udfylde det på afsenderkontoen. Hvis det skal bruges på et betalingsmetode, vil du blive gjort opmærk som på det i fejlloggen. Bankkode For at Payment Management kan validere dine data, og udlæse dine bet a- linger korrekt, skal du først og fremmest tilknytte en bankkode. Valgmulighederne, er de banker du oprettede i forrige afsnit (3.3), og skulle gerne afspejle de pengeinstitutter i hvilke du har bet alinger til. Det er meget vigtigt at bankkode er korrekt, og at Bank peger på den korrekte Bankcentral da dine betalinger ellers ikke vil kunne overføres til betalingssystemet. Afsenderref.-def.kode Når du sender en betaling, bliver der på ens eget kontoudtog naturligvis lavet en postering. Du kan selv bestemme hvad der skal stå på denne postering ved at udfylde feltet Afsenderref.-def.kode. Der er mange muligheder for at lave automatisk afsender ref. og du kan i et senere afsnit lære mere om hvordan man opbygger disse. Benytter du elektronisk kontoudtog, bør du vælge UPR-koden, der påfører kontoudtoget en unik referencekode, så betalingen kan genkendes ved indlæsning. Intern rentesats I dette felt indtaster du den rentesats, der skal bruges på bankkontoen. Den interne rentesats på kontoen bestemmer om betalingsdatoen sættes til kontantrabatdatoen, eller forfaldsdatoen, når man laver et betalingsforslag. Hvis du mister mere (eller skal betale mere) i rente ved at trække på bankkontoen, kontra det man kan tjene ved at betale sine kreditorer og opnå kontantrabat, vil programmet automatisk vælge om den skal bruge kontantrabatdatoen eller ej. Funktionaliteten er betinget af, at man sætter ja i feltet Find kontantrabatter i Betalingsforslags-opsætning. Bemærk! Hvis man skal betale rente ved træk på kontoen (f.eks. Kassekredit, hvor man trækker på kreditten). Sættes den interne rente til 0,00. Tilladt diff. v/prioritering Når der laves betalingsprioritering i udbetalingskladden, på beløb til rådighed, beregnes beløb til rådighed som saldoen på bankkontoen minus tilladt min. saldo på bankkontoen. Feltet Tilladt diff. v/prioritering sikrer en yderligere buffer således at de sidste betalinger i prioriteringen ikke sorteres fra ved en mindre difference. Beløbet angives pr. bankkonto i den valuta bank-\n30 Payment Management 3-11 kontoen føres i. Eksempel: På en bankkonto er der til rådighed. Der prioriteres og vælges automatisk betalinger for Den sidste betaling på 7500 medtages ikke fordi det totalt overstiger I dette eksempel kan Tilladt diff. v/prioritering f.eks. sættes til og den sidste betaling medtages alligevel.


Raske Penge: -Nu tør jeg tro på mig selv - Kendte.dk\nRaske Penge: -Nu tør jeg tro på mig selv\n27. april 2015 08:07 | Af: Ritzau Fokus\nEndelig tør Rasmus Poulsen - bedre kendt som Raske Penge - at tro på sit talent. Foto: Anders Giversen/free\nEndelig tør Rasmus Poulsen – bedre kendt som Raske Penge – at tro på sit talent. Foto: Anders Giversen/free\nHan var kun 13 år, da han drømte om at kunne gøre musikken til sin levevej, men Raske Penge måtte tage et par afstikkere, før han turde.\nMen fra han tager beslutningen om at gøre musikken til sin levevej, og til han for alvor tør at forfølge den, går der mange år. Nu – som 37-årig – kan Rasmus Poulsen kalde sig etableret under kunstnernavnet Raske Penge, og mandag den 27. april udkommer han med nummeret “Hvem Ved”, der også er første single på hans debutalbum.\n– Jeg rappede nogle år, og som 16-årig blev jeg sammen med en gruppe, jeg rappede med, inviteret til at være med på en plade, forklarer Raske Penge.\n– Vi tænkte, at nu havde vi skudt papegøjen. Vi havde bare glemt at tænke på, at det, vi lavede, også skulle være godt, og det var det bare ikke. Jeg følte, folk grinte af os, husker han.\n– På den måde kunne jeg være med uden at skulle konkurrere om at være en god rapper, forklarer musikeren.\n– Jeg skrev bøger og lavede radio, og jeg havde det egentlig fedt nok. Samtidig dj’ede jeg også, blandt andet i det autonome miljø, og det blev ligesom min måde stadig at have med musik at gøre og komme ud og optræde, fortæller han.\n– Jeg kan huske, at jeg tænkte, at jeg ikke kunne bære at være 80 år og sidde og tænke tilbage på, at jeg aldrig nogensinde havde gjort det. Og så begyndte jeg virkelig at knokle, siger han.\nGennembruddet – det folkelige, altså – kom i 2012 med singlen “Faxe Kondi”, som han lavede sammen med Klumben.\nEtableret som kunstner\nNu er Raske Penge der, hvor han er så etableret som kunstner, at han efter stribevis af hits, endelig tør udkomme med sangen “Hvem Ved”, som faktisk er den allerførste, han skrev, da han for alvor gav sig i kast med musikken.\n– Da jeg skrev den for fire år siden, følte jeg lidt, at man ikke rigtig kunne lave sådan noget eksistentialistisk, livskrise-agtig musik, når man lige var startet, og at jeg nok lige måtte øve mig lidt. Jeg skulle først starte en fortælling, hvor jeg fortalte om de mere jordnære ting, dem, der foregik uden for mit vindue og som var mere humoristiske, fortæller Raske Penge, der blandt andet har hittet med sangene “Bor Her” og “Yndlingsstof”.\n– Jeg tør lidt mere nu, jeg stoler lidt mere på, at det er godt nok, det jeg laver. I starten var jeg meget mere i tvivl, men nu, hvor jeg har lavet en del singler, der har været ret vellidte, så har jeg mere selvtillid til at lave noget andet. Jeg slapper mere af i min identitet som musiker, og tør prøve nogle flere ting, siger musikeren.\nSinglen “Hvem Ved” udkommer digitalt den 27. april. Den er første single fra Raske Penges debutalbum, der udkommer til efteråret.


DE 10 BEDSTE hoteller i Puerto Natales i 2019 - TripAdvisor\nBedste hoteller i Puerto Natales, Chile\n212 ejendomme i Puerto Natales\nPrisbesked: Hotelpriserne holder sig i ro i Puerto Natales. Det er et godt tidspunkt at booke på!\nNr. 1 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 10 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 13 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 14 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 15 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 16 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 17 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 18 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 19 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 20 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 21 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 22 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene\nNr. 23 af 212 overnatningssteder i Puerto Natales med bedste værdi for pengene


Tage fik livet tilbage med en TAVI - Hjerteforeningen\n– Nu kan jeg cykle uden at blive forpustet, siger Tage Bylov Petersen. Foto: Kristian Brasen.\nFlere end 5.000 danskere har i dag fået en kunstig hjerteklap igennem en åre i lysken – den såkaldte TAVI. En af dem er Tage Bylov Petersen fra Kirke Hyllinge. Han deltager i et nyt forskningsprojekt, der skal finde ud af, om patienter med kranspulsåresygdom har gavn af en ballonudvidelse før TAVI-operationen.\nTekst af Mette Stougaard og foto af Kristian Brasen. Artiklen har været bragt i Hjerteliv, 2020.\nTage Bylov Petersen kigger ud over de københavnske tage fra hjerteafdelingen på 15. sal på Rigshospitalet. Udsigten er fænomenal på sådan en solskinsdag, siger han og peger ud på Øresund. Han sidder i en lænestol og venter på at blive kørt ned på operationsgangen, hvor han skal have sat en ny hjerteklap ind via lysken.\n– Jeg er nummer tre på dagens program, så nu må vi se, hvornår de kommer og henter mig. Det bliver godt at få det hele overstået, smiler den 76-årige pensionist fra Kirke Hyllinge.\nPå hans højre arm sidder en nethandske og et plaster, der afslører, at han ugen forinden var igennem en kranspulsåre-undersøgelse af hjertet. Her valgte lægerne at indsætte en stent, efter at de havde målt trykket omkring forsnævringen i hans ene kar. Men lægerne ved ikke med sikkerhed, om en ballonudvidelse giver hjerteklappatienter et bedre og måske længere liv, forklarer Jacob Thomsen Lønborg, overlæge på Rigshospitalets hjertecenter.\n– Op mod en femtedel af de patienter, der får en ny hjerteklap gennem lysken, har også kranspulsåresygdom. Vi ved ikke, om symptomerne forsvinder, hvis de får en ballonudvidelse, før vi indsætter den kunstige hjerteklap. Vi ved heller ikke, hvad det betyder for deres prognose, hvis de har sygdom i kranspulsårerne, siger Jacob Thomsen Lønborg.\nSammen med hjertelæger fra Universitetshospitalerne i Aalborg, Aarhus og Odense samt hospitaler i Sverige, Finland og England, står han bag et nyt forskningsprojekt (“NOTION 3”), der skal finde ud af, om patienter har gavn af en ballonudvidelse, inden de skal have en ny hjerteklap. Projektet er støttet af Hjerteforeningen, og foreløbig er halvdelen af de i alt 450 patienter inkluderet.\n– Selvom en ballonudvidelse er forbundet med en lav risiko for komplikationer, så er der ved alle indgreb en risiko for fx at blive ramt af blodpropper i hjernen eller hjertet. Dem vil vi naturligvis gerne minimere og sikre, at vi giver den bedst mulige behandling til patienterne, siger Jacob Lønborg Thomsen.\nFørst når alle patienter er inkluderet i foråret 2021, kan Jacob Thomsen Lønborg og de øvrige hjertelæger løfte sløret for resultaterne af undersøgelsen.\nJeg bliver ikke yngre\nTilbage til sengeafdelingen, hvor Tage Bylov Petersen er spændt, men ikke nervøs for, hvad der skal ske.\n– Jeg føler mig ikke utryg på nogen måde, men jeg har da lidt sommerfugle i maven. Jeg bliver jo ikke yngre, og i min alder er døden en del af livet, selvom den altid kommer bag på en, konstaterer den tidligere svejser, der rejste fra Thy til København som 18-årig og har boet på Sjælland lige siden.\nPortøren banker på og spørger, om Tage er klar. De triller ned på operationsgangen og bliver modtaget af tre læger og tre sygeplejersker på operationsstuen. Tage Bylov Petersen hopper selv ud af sengen og op på lejet.\nBedre teknikker og klapproteser\nSiden 2007 har hjertelæger på Rigshospitalet udskiftet hjerteklapper via en pulsåre i lysken, også kaldet TAVI. Inden da var den eneste effektive behandling mod hjerteklapforsnævring en åben hjerteoperation, hvor brystkassen blev åbnet, den syge hjerteklap fjernet, og en ny blev syet ind, forklarer Lars Søndergaard, overlæge på Rigshospitalets hjertecenter. Han er med under operationen i dag.\n– I begyndelsen ved de første TAVI-operationer var det et helt andet setup. Patienterne kom i fuld narkose, og operationen tog meget længere tid end i dag. Siden da er udviklingen gået enormt hurtigt. I dag kommer de fleste ikke i narkose, og vi bruger andre og bedre typer klapproteser og teknikker, siger Lars Søndergaard.\nPå et bord ved siden af operationslejet pakker en sygeplejerske den kunstige klap ud for at gøre den klar til brug. Klappen, som er lavet af en hjertesæk fra en gris, passer perfekt ind i Tage Bylov Petersens kar. Inden operationen er hans hjerte blevet CT-skannet, så lægerne kan måle, hvor stor klappen skal være. Ekstremt detaljerede tre-d-billeder af hjertets anatomi har nemlig stor betydning for lægernes forberedelse af indgrebet og mindsker risikoen for, at de støder på vanskeligheder, forklarer Lars Søndergaard.\n– Med tre-d-billederne får vi en anden forståelse af hjertets anatomi. Det betyder, at vi kan planlægge operationen bedre og få et mere detaljeret overblik over karrene og hjerteklappens struktur, siger han.\nFilter fanger blodpropper\nSygeplejersken lægger klappen over til overlæge Ole De Backer, der er dagens operatør.\n– Nu spænder det lidt i din højre lyske, Tage, forklarer han, mens han forsigtigt skærer et lille snit i lysken. Første opgave er at sætte et filter op i de to store kar, der fører op til hjernen.\n– Filteret fanger kalk fra den forsnævrede hjerteklap, eller hvis en blodprop skulle rive sig løs under indgrebet. Mange patienters største frygt er ikke at dø under operationen, men at de bliver ramt af blodpropper i hjernen. Filteret beskytter med op til 90 procent mod blodpropper i hjernen under operationen, siger Lars Søndergaard og tilføjer, at filteret er et eksempel på, hvordan lægerne med årene har udviklet nye behandlingsteknikker i forbindelse med operationen.\nTage Bylov Petersen har fået musik i ørerne og vender blikket mod den store skærm. På billederne kan han se trådene fra hans bypassoperation, han fik lavet for 15 år siden. Ole De Backer fører kateteret, der er udstyret med en guidewire, op til hjertets højre forkammer, mens han hele tiden følger med på ultralydsbillederne. Nu er det tid til at sætte den nye hjerteklap ind, som sidder fast for enden af wiren. Han pacer Tage Bylov Petersens hjerte i nogle få sekunder for at sikre, at klappen sidder, som den skal.\n– Det kan godt føles ubehageligt, når hjerterytmen stiger. Nogle mærker ingenting, mens andre føler lidt ubehag, forklarer sygeplejersken.\nHjerteklappen sidder, som den skal, konstaterer Ole De Backer, og sprøjter kontraststof ind i hovedpulsåren for at vurdere, om hjerteklappen er helt tæt, så der ikke løber blod tilbage i hjertet.\n– Nu lukker vi lysken. Det tager cirka ti minutter, siger han.\nCirka en time tog operationen, og tilbage på stuen skal Tage Bylov Petersen nu ligge stille i seks timer. Om tre måneder skal han ind til en opfølgende kontrolskanning.\nIfølge Gunnar Gislason, Hjerteforeningens forskningschef, er det positivt, at så mange patienter med hjerteklapforsnævring får tilbudt en TAVI.\n– Med TAVI fik vi et stort behandlingsgennembrud, som kommer især ældre hjertepatienter til gode. De lider ofte af andre sygdomme og tåler ikke åben hjerteoperation, hvor de skal på hjerte-lunge-maskine og i fuld narkose. De kommer sig hurtigere og får et bedre liv med færre symptomer som fx åndenød, siger Gunnar Gislason.\nHan er især glad for, at lægerne forsker videre i metoden med bl.a. “NOTION 3”-studiet.\n– Det er vigtigt, at vi bliver skarpere til at udvælge den bedste behandling for den enkelte patient. Det kan ny forskning i hjerteklapbehandling være med til at give os svaret på, siger Gunnar Gislason.\nTramper igen i pedalerne\nEn uge senere møder vi Tage Bylov Petersen hjemme i seniorbofællesskabet i Kirke Hyllinge. Han kom hjem dagen efter operationen og har allerede slået græsset hos sig selv og naboen. Elcyklen nåede heller ikke at samle rust.\n– Nu kan jeg cykle uden at blive forpustet. Hver dag er cykelvejr for mig – også i regnvejr. Jeg føler, jeg har været i de bedste hænder hele vejen igennem og har ikke mærket ubehag på noget tidspunkt, siger Tage Bylov Petersen, som nu har et mål om at cykle 5.000 km i år, mens klappen klaprer derudaf.\nFAKTA: Hvad er hjerteklapforsnævring?\nNår hjerteklappen ikke kan åbne ordentligt på grund af forkalkning, så har blodet svært ved at passere gennem hjerteklappen, og hjertet bliver overbelastet. Hjerteklapforsnævring kan ikke forebygges og kræver behandling.\nHjerteklapforsnævring er den hyppigste form for hjerteklapsygdom i Danmark. Mellem 2 og 7 procent af alle danskere over 65 år har sygdom i hjerteklapperne. Der er en lille overvægt af mænd, der bliver ramt af sygdommen. Herhjemme lever ca. 15.000 med en hjerteklapdiagnose.\nSymptomer på hjerteklapforsnævring\nÅndenød ved fysisk aktivitet, svimmel-hed, træthed eller besvimelse ved anstrengelse.\nHvor lang tid holder biologiske klapper?\nHvis du er 70 år, når operationen bliver foretaget, vil der efter 15 år være forandringer i den biologiske klap hos omkring 10 procent, men kun få vil have behov for udskiftning af klappen.\nKilde: Jacob Thomsen Lønborg, overlæge på Rigshospitalets hjertecenter.\nDette filter sættes op i de to store kar, der fører op til hjernen. Filteret beskytter med op til 90 procent mod blodpropper i hjernen under indgrebet.\nVærd at vide om TAVI\nDen første kateterbaserede hjerteklapoperation TAVI (Transcatheter Aortic Valve Implantation) blev udført af franskmanden Alain Cribier i 2002. Overlæge Henning Rud Andersen fra Aarhus Universitetshospital opfandt metoden efter at have afprøvet idéen på grise i 1980’erne.\nTAVI udføres i dag på Rigshospitalet, Aarhus Universitetshospital, Aalborg Universitetshospital og Odense Universitetshospital.\nAntallet af TAVI-behandlinger er øget hvert år siden 2007. Over 5.000 danskere har foreløbig fået indsat en kunstig hjerteklap via en blodåre i lysken eller gennem et lille hul i brystkassen.\nI 2015 viste en undersøgelse (“NOTION 1”), at TAVI er lige så sikker og holdbar som en åben hjerteoperation. I alt 280 patienter på 70 år eller mere fra Danmark og Sverige deltog, hvor forskerne fulgte dem i fem år. Hjerteforeningen støttede undersøgelsen med 4,6 mio. kr.\nDe samme forskere igangsatte i 2016 en ny undersøgelse (“NOTION 2”), som skal sammenligne TAVI med åben hjertekirurgi hos yngre patienter (60-75 år). Studiet forventes færdigt om ca. ét år.\nKilde: Hjerteforeningen og Dansk Hjerteregister\nSådan foregår en TAVI-operation\nEn tynd metalledetråd (guidewire) føres fra pulsåren i lysken op til og gennem den forsnævrede hjerteklap. Over guidewiren kan den sammenfoldede hjerteklapprotese føres frem til den forsnævrede hjerteklap. Den kunstige hjerteklap består af en stent, som er et metalnet, hvori der er placeret tre flige, som åbner og lukker, hver gang hjertet slår. Når hjerteklapprotesen er placeret rigtigt inden i den forsnævrede klap, kan den udfoldes enten med en ballon, eller den er selvudvidende.\nNår ballonen pustes op, eller den selvudvidende stent udfoldes, bliver den gamle hjerteklap presset til side, stenten med den kunstige hjerteklap udvider sig og fastlåses.\nStenten består af metal, som enten er stål eller nitinol (legering af nikkel og titanium), mens de tre flige er lavet af hjertesækken fra en gris eller ko.\naf Mads Louis Orry, d. 18. november 2020\nTakket være en ny behandlingsmetode slap Brita Øhlenschlæger for flere ugers indlæggelse, da hun blev behandlet for hjerteklapbetændelse. For hende har det betydet meget at komme hurtigere hjem, for det gør det nemmere at komme sig og få overskud til genoptræningen.


Ufrivillig vandladning efter fødslen? - Test dit underliv - ALT.dk\nSponsoreret af Tena\nProblemer med ufrivillig vandladning efter fødslen?\nLangt de fleste kvinder oplever en ændring i deres underliv og underlivsmuskler efter graviditet og fødsel. Det er ganske normalt. Der er en helt naturlig forklaring på, hvorfor du oplever problemer som fx ufrivillig vandladning eller følelsen af, at du ikke kan tømme din blære helt efter fødslen.\nBare rolig. Der findes heldigvis måder, hvorpå du kan træne din bækkenbund og dine underlivsmuskler, så de kommer tilbage i virkning.\nHvorfor har jeg svært ved at holde tæt efter fødslen?\nKroppens bækkenbund fungerer kort sagt som kroppens bundprop. Det er den, som holder alle underlivsorganerne på plads og også den muskelgruppe, der sørger for at holde tæt, når du holder dig, når du skal tisse, eller hvis du undlader at slå en prut.\nUnder fødslen - og faktisk for mange allerede under graviditeten - udvider bækkenbunden sig rigtig, rigtig meget i forhold til, hvad den nogensinde har gjort før. Når bækkenbunden er blevet svækket og udvidet - og måske endda også beskadiget efter en fødsel - er den ikke i stand til at varetage sine opgaver optimalt. For mange kvinder har det den konsekvens, at de har svært ved at holde tæt, og altså blandt andet døjer med ufrivillig vandladning.\nHvad kan jeg gøre for at træne min bækkenbund?\nDet, du kan gøre, er heldigvis ganske simpelt: Lav knibeøvelser! Bare fem minutter om dagen kan gøre en mærkbar forskel. Knibeøvelserne kan sagtens laves hjemmefra, og det kan endda gøres, mens du ser nyheder eller tjekker Facebook - så der er ingen undskyldning. Læs mere, og få et fuldt gratis 3-ugers knibeprogram på www.knibforlivet.dk, hvor du vil kunne mærke forskel efter bare 3 uger med daglige knibeøvelser.\nTest dit underliv og dine resultater af knibeøvelser\nDu kan selv teste musklerne i dit underliv. Det gælder for kvinder i alle aldre - både hvis du er gravid, hvis du har født, eller hvis du bare er nysgerrig. Det er en god idé at teste dig selv, inden og efter du starter med at lave knibeøvelser - for så kan du følge udviklingen og mærke forskellen. Du kan teste dit underliv på følgende måder:\n1. Hold pauser, mens du tisser\nMens du tisser, kan du prøve at holde en brat pause. Hvis du kan stoppe strålen helt eller delvist, er du god til at knibe hurtigt op, hvilket er en fordel hvis du kæmper med inkontinens, når du er fysisk aktiv eller laver en hurtig bevægelse. Når du har lavet knibeøvelser dagligt i tre uger, så prøv at lave testen igen for at mærke udviklingen.\n2. Mærk efter hvor hårdt du kan spænde dit underliv op\nDu kan også selv mærke efter, om musklerne i dit underliv kan spænde hårdt op. Sæt dig let foroverbøjet, stik to fingre op i skeden og klem til i underlivet alt, hvad du kan. Strammer det op omkring dine fingre? Hvis du har født, er der stor sandsynlighed for, at du ikke kan spænde ret hårdt op. Lav øvelsen igen, efter du har lavet knibeøvelser i en periode på minimum 3 uger, og mærk hvordan dit underliv kan klemme mere til. Jo stærkere din bækkenbund er, jo bedre vil du kunne holde på vandet.\nEndelig kan du prøve at bære på noget tungt, mens du kniber. Hvis du kan det, har knibeøvelserne hjulpet dig til at få et stærkere underliv.\nDu kan også læse denne artikel med tre videoer, der guider dig gennem TENA’s 3 ugers program, der gør din bækkenbundsmuskel stærk, hurtig og udholdende.


Svend Leopold om Toldere og Syndere\nÅbningssiden » Sekundærlitteratur » Anmeldelser » De Dødes Rige » Svend Leopold om Toldere og Syndere\nHenrik Pontoppidan: Toldere og Syndere: G.B.N.F. 260 Sider.\nEfterhaanden som Pontoppidans store Fortælling-Kreds skrider frem, bliver det omfangsrige Værks Karakter af Nøgleroman klarere for Læseren, der, ganske ubevidst, ombytter de opdigtede Navne med Virkelighedens.\nI udpræget Grad er Pontoppidan vort Folkethings Kronikør. Bestandig vender Forfatteren tilbage til dette Thing, der for ham er selve Danmarks pulserende Hjærtekammer. I hans nye Bog vrimler det med Politikere, Ministerchefen Syrstrup1, Rektor Bohse, Højskoleforstander Alexandersen, samt Thingmændene Gjærup, Tanning, Højbo og Ludvigsen. Kasernen i Bredgade har endelig fundet den Skilder, som den fortjener, og man kan ikke sige, at Pontoppidan tager særlig blidt eller nænsomt paa den danske Folkerepræsentation. Han kan ikke blive træt af at vende Vrangen ud paa hjemmegjorte Statsmænd og bondefødte Stræbere! Hvis disse karikerede Skildringer skal gaa og gælde for novellistisk Historieskrivning, kan man kun beklage vor Samtids Parlamentarisme, der paa en saa uskaansom Maade stilles i Gabestokken.\nIngen forstaar som den grundnøgterne Pontoppidan at tage enhver Løftelse af vore folkelige Bevægelser. Han var grum mod Højskolen og den nyere Litteratur. Skaanselsløs som en dansk Swift slog han en Tigerklo dybt ind i alle vore Rævepelse og Hareskind. Nu er han kommen indenfor Porten i Fredericiagade, og hans Razzia i de hellige Haller er aldeles ikke egnet til at smigre Nationen.\nDer sidder i denne Forfatter en gammel indslaaet Vrede fra Provisorieaarene, der for længe siden burde være udbrændt. Lidt for udholdende holder Pontoppidan "Galden flydende"! Er denne ensidige, næsten monomane Sortséen ikke en Svaghed, en Mangel paa frodig Medleven, en stædig Forséen sig paa Tidsgrumset?\nPolitikeren Enslev siger et Sted: "Et Mandfolk mister under Livets Kamp tilsidst Organet for Idyllen" – en Bemærkning, der har en Tone af Selvbekendelse. Livets Jordbund og Literaturens med, kan tilsidst drænes saa rationelt, at alle Vandaarer udtørres, og at al Poesi og Romantik forsvinder under Slidet.\nPontoppidans bredt anlagte Tidsskildring er et saadant Dræningsarbejde, hvor Idyllen og Poesien fordamper i Livets Kamp. Hans literære Ejendommelighed er den stædige Kamp mod Romantiken, altsaa Poesien. Som Virkelighedsskildrer ønsker han at optræde i Dagens kolde Lys. Selv hans saa lovpriste Stil er graa og bevidst farveløs. Han har i denne Bog forsøgt en Skildring af det moderne København, med Typer fra Kunstnerkredse og Proletarmilieuet. Der beskrives mangt og meget, baade elektriske Sporvogne, Vesterbrogade ved Aften, og Raadhusklokkernes Salmemelodi. Men Stilen er kold, hvor den burde flimre, og den er tør, hvor den burde gnistre. Pontoppidan gaar ind paa Herman Bangs Domæne og vinder absolut ikke derved.\nByens Skildrer bliver han vel aldrig?\nHans Replik virker gammeldags, naar man erindrer Nansens udsøgte Finhed og Karl Larsens Lydhørhed.\nMen det store Læsepublikum, der ikke bekymrer sig om Finhed og Lydhørhed, tiltales maaske netop af denne brede og uforstyrrelige Realisme, der forklarer, hvor der skulde antydes, og lægger tilrette, hvor et Glimt var mer end tilstrækkeligt.\nDer er i Pontoppidan en souveræn Foragt for alle Modernismer. Midt i Automobilernes gnistrende Tidsalder kører hans store og solide Omnibus sindigt afsted, dette i høj Grad tilforladelige Køretøj, der har Plads til Passagerer baade foroven og forneden. Ovenpaa sidder alle Tidens Karikaturer i to Rækker og nyder Udsigten, og inde i Kareten sidder sindige og fornuftige Mænd og Koner, der stirrer stift paa hverandre med mistænksomme Øjne.\nTrods alle Biler og Flyvemaskiner har ogsaa Realismens gamle Omnibus sin Berettigelse mellem Verdens utallige Befordringsmidler! Den kører sikkert, og den forhaster sig ikke.\nAnmeldelsen stod i dagbladet Vort Land på bogens udgivelsesdato 12.12.1914.\n Syrstrup: skal være Tyrstrup tilbage\ntop ^ | Åbningssiden » Sekundærlitteratur » Anmeldelser » De Dødes Rige » Svend Leopold om Toldere og Syndere\nUdskrevet fra http://www.henrikpontoppidan.dk/text/seclit/anmeldelser/ddr/leopold_1914.html den 23/10/2021.


Lyt til mediernes råd omkring tandlæge – S 12\nDet har i de forgangne måneder fyldt meget i de danske medier, at det er vigtigt at gå til tandlæge. Der er efterhånden blevet udgivet en pæn håndfuld pressemeddelelser og lignende artikler og indslag, der sætter temaet på dagsordenen. I relation til mediernes dækning af vigtigheden ved at gå til tandlæge, har der særligt været fokus på de udeboende unge. Nyhederne har nemlig specifikt påpeget, at mange unge fravælger tandlægen, da de er bekymrede for de økonomiske omkostninger. Dette skyldes naturligvis først og fremmest, at man som ung typisk har færre penge mellem hænderne. Denne idé dækker særligt over studerende.\nMange unge er ydermere uerfarne, når det kommer til at betale regninger og investere i diverse former for service. Dette giver sig selv, da det selvfølgelig tager noget tid at vende sig til at bo ude. Man skal hurtigt lære at sørge for en masse ting og alt i alt påtage sig et langt større ansvar. Det er netop derfor, at medierne og andre aktører i den seneste periode har forsøgt at appellere til de unges fornuft. Det kan trods alt blive en dyrere fornøjelse, hvis man ikke får plejet sine tænder regelmæssigt, og endvidere kan det sætte sine spor.\nFølg løbende med i nyhedernes forslag\nDer er god grund til at følge godt med i mediernes dagsorden, da det netop er her, at man kan få mere at vide om vigtige temaer såsom tandpleje. Hvis man ikke er tilmeldt en tandlæge eller blot ignorerer sine aftaler, kan det uden tvivl hurtigt gå i glemmebogen, hvor vigtigt det er at gå til tandlægen. Det er typisk igennem diverse artikler og pressemeddelelser, at sundhedseksperter og professionelle tandlæger kommer til ordet, og disse individer er i den grund værd at lytte til. Man bør derfor, uanset om man er ung eller gammel holde nøje øje med medieverdenens dagsorden.\nDet er nemt at ignorere ting, som ikke inkluderer et akut behov. Der kan dog opstå varige skader og lidelser, hvis man undlader at pleje sine tænder ordentligt. Man kan sagtens sætte sig ind i, at mange unge er bekymrede omkring diverse udgifter, men dette nytter ikke meget i sidste ende. Der er ikke desto mindre en del ting, som man ikke kan undlade at investere pengene i. Der er mange udgifter som ung og udeboende, men man bør lytte til eksperterne og kun fravælge investeringer med omhu.\nTøj, der inspirerer andre\nBag om mode shoppen Fashionbox


Blæk #2: Regn (E-bog) af Amanda Sun\nKatie har besluttet sig\nfor at følge sit hjerte og blive i Japan,\nmen næppe er hun blevet genforenet\nmed Tomohiro før blækket falder\nsom regn fra himlen.\nSamtidig forfølges Tomo af både politiet\nog Yakuzaen, og han og Katie har også\ntiltrukket sig andre kamiers opmærksomhed.\nDen charmerende kami, Jun,\ner tilsyneladende den eneste som\nkan hjælpe dem, men tør Katie stole på ham?\nTomo gør i hvert fald ikke ...\n@christinabondedk Det her er de hyggeligste arbejdsdage. Når regn pisker mod ruderne og tusmørke har indtaget kontoret. Jeg skal bruge dagen sammen med Victoria og Lucas og blodsugende fjender i nattens univers. Vejret gør det nemt at finde den rette stemning. #christinabondedk #forfatter #tellerup #forfatterliv #foxfatter #arbejde #bog #ya #youngadult #bøger #fantasy #nattenssanger #regnvejr #aprilsvejr #dagpåkontoret #hygge\n@christinabondedk Bare sådan en dag ... Mmm... 😋🥨🌧😊 #christinabondedk #forfatter #tellerup #hygge #regnvejr #regnvejrsdag #gråvejr #kanelsnegle #bage #kagetid #kage\n@dubbooks #septemberbøger Dag 2: En bog om bøger Jeg skulle vælge en bog om bøger og fandt frem til, at Fangirl måtte være den bog, jeg havde læst, der kom tættest på at handle om bøger. Der er trods alt en ekstra fortælling i bogen, som nu også er blevet udgivet🌟 Har du læst Fangirl og har du nogensinde prøvet at læse fanfiction?😆 P.S. Undskyld for den slidte bog. Det kender vi vel alle. Så kan man se at den bliver brugt og nydt❤ #fangirl #lovebooks #rainbowrowell #tellerup #dubbooks #simonsnow


Angelika Pallas Hotel i Igoumenitsa til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nAgion Apostolon Street 145, Igoumenitsa, Igoumenitsa, Grækenland, 46100 - Se på kort\nMere om Angelika Pallas Hotel\nAngelika Pallas Hotel har en god beliggenhed overfor den nye internationale havn i Igoumenitsa, hvorfra det er nemt at komme til Korfu og Italien. Ejendommen ligger blot et par hundrede meter fra Egnatia-motorvejen. Dette 3-stjernede hotel byder på komfortable værelser med indretning i varme farver samt udsigt til havet eller bjergene. Samtlige værelser tilbyder gratis internet, satellit-tv, aircondition, minibar og hårtørrer. Der serveres gratis morgenbuffet hver morgen i hotellets restaurant. Der serveres traditionelle retter senere på dagen til frokost og middag. Der tilbydes roomservice fra kl. 06.00 til 00.00. Igoumenitsa ligger 15 minutters kørsel fra de smukke kyster ved Drepanos og Makrigiali, som begge har Blå Flag.\nBemærk venligst, at anmodning om sen udtjekning medfører et tillægsgebyr. Bemærk venligst, at betalingen forfalder ved udtjekning. Der gives rabat på halvpension for børn op til 12 år.\nAlle slags rejsende (153) Par (92) Rejsende alene (27) Familie med små børn (18) Familie med store børn (6) Gruppe (11)


Økologi og dyrevelfærd | Lagkagehuset\nVi bager gerne økologisk og anvender økologiske råvarer, når vi kan få dem af høj og ensartet kvalitet. Vi har både økologiske specialbrød og rugbrød på hylderne, og vi arbejder hele tiden på at udvikle nye spændende økologiske produkter. Vi er dedikerede, men ikke fanatiske.\nDYREVELFÆRD I LAGKAGEHUSET\nVi sætter høje krav til vores råvarer i Lagkagehuset og arbejder målrettet med vores leverandører for at sikre en høj standard - også indenfor dyrevelfærd og bæredygtighed.\nVi bruger 100% dansk velfærdskylling fra The Happy Chicken Project i vores frisksmurte sandwich. Det betyder bl.a. at kyllingerne er af en langsomt voksende race, og at de er opdrættet uden brug af antibiotika. Læs mere om The Happy Chicken Project på deres hjemmeside: www.thehappychickenproject.com\nVores laks er mærket med ASC-standarden. En global standard, som sikrer ansvarlig og bæredygtig opdræt af fiskene samt gode sociale forhold for opdrætterne. ASC-mærkede fisk gennemgår desuden en streng kontrol af hele forsyningskæden og af arbejdsforholdene ved den enkelte aquakultur.\nVi brygger vores kaffe med økologisk mælk fra Naturmælk, der kommer fra økologiske køer, der går på græs fra april til og med september.\nLæs mere om Naturmælk på deres hjemmeside: www.naturmælk.dk.


Maersk Supply Service indgår samarbejde med Vestas\nMaersk-rederiet vil have en større andel af vindmarkedet og har derfor indgået et nyt samarbejde med Vestas.\nOffentliggjort: 28.06.18 kl. 07:03\nMaersk Supply Service vil have en større andel af vindmarkedet, og derfor har rederiet indgået et nyt samarbejde med Vestas med ambition om at reducere logistiske- og installationsmæssige omkostninger.\nDe to selskaber går nu sammen i en ny vindsatsning, fremgår det af en meddelelse. Og som en del af samarbejdet vil selskaberne udvikle en kran, som kan håndtere både landvindmøller og møller, der bliver installeret langt ude på havet. En prototype forventes at være klar i 2019, mens en færdigudviklet løsning først skal være klar om to til tre år. Projektet har modtaget 47 mio. kr. via Klima- og Energiministeriet.\nTil Børsen fortæller rederiets CEO Steen S. Karstensen, at initiativet til partnerskabet blev taget hos Maersk-rederiet for halvandet år siden.\n"Når du er en del af serviceindustrien til olie og gas, så er du pr. definition udfordret, fordi aktivitetsniveauet er markant lavere end for tre-fire år siden. Vi ser vindmarkedet som en investering i fremtiden," siger han til avisen.\nMaersk Supply Service har igennem længere tid været et salgsemne hos A.P. Møller-Maersk som en del af gruppens strategi om at frasælge sine olieaktiviteter.\nSalget af Maersk Oil løfter energidivision markant\nMaersk udskyder muligvis tidshorisont for frasalg af Drilling\nSeaspan henter 300 mio. dollar fra bæredygtige obligationer\nSkibsejeren Seaspan henter 300 mio. dollar fra bæredygtige obligationer i det nordiske marked. Obligationerne er betingede af en række bæredygtighedsmål, og det er anden gang i år, at Seaspan henter kapital ad den vej.\nKriseramte Prosafe skal betale 465 millioner norske kr til værft efter tabt retssag\nRigsrevision skal kulegrave milliardhandler i Nordsøen


Vejledning om fugtspærre over vinduer og døre i murværk - PDF\nDownload "Vejledning om fugtspærre over vinduer og døre i murværk"\n1 Vejledning om fugtspærre over vinduer og døre i murværk Projektering og udførelse Indhold Forord... 2 Fugtspærrens funktion beskyttelse mod indtrængende slagregn... 3 Oversigt over anbefalinger og nye tiltag i denne vejledning:... 3 Projektering af fugtsikring. Vandets vej. Udsatte facader og gavle Principper vandafledning i hulmur... 5 Åbne studsfuger... 5 Anvendelse af hæftemørtel i formuren ved montage af murpap... 5 Bjælke- og overligger typer... 6 Kompositbjælke... 8 Præfabrikeret bjælke... 9 Murkonsoller... 9 Forskudte gavle Ventileret hulrum bag formuren Her kan TB-renden anvendes som eneste fugtsikring Trin- for trin: Montering af TB rende Montage af pap-indlæg Udførelse af opskotning i hulmur Udførelse af udadgående hjørne\n2 Forord Denne vejledning er udarbejdet af Teknologisk Institut Murværk for Kalk- og Teglværksforeningen af 1893 for at medvirke til, at fugtsikring i hulmure projekteres og udføres korrekt. Hvis der sker fejl i forbindelse med placering og udførelse af fugtspærrer, kan der opstå fugtskader, idet vand, som er trængt gennem formuren, kan ledes ned på vinduet eller til bagmuren. Fejl af denne art har alvorlige konsekvenser og er meget dyre at udbedre, da fugtspærren er dybt integreret i konstruktionen. Denne vejledning har derfor 2 formål: Øget fokus på og vejledning om projektering af fugtspærre i murværk over døre og vinduer. Detaljeret vejledning i udførelse af fugtsikring med TB-rende og pap over døre og vinduer, i form af trin- for trin anvisninger Vejledningen henvender sig både til den projekterende og den udførende. En korrekt udførelse er kun mulig, hvis projektmaterialet er fyldestgørende, og tager hensyn til fugtbelastningen af murværket. Denne vejledning omfatter ikke detaljerede anvisninger om: Materialekrav og generel håndtering af murpap ved tilskæring, klæbning med videre Fugtspærre ved sokkel, sålbænke eller murafslutninger Der henvises i stedet til publikationen Vejledning. Fugtspærre i murværk fra Murerfagets Oplysningsråd, samt konstruktionsdetaljer, samt videoer på TB-rende er et beskyttet varemærke. I denne publikation anvendes betegnelsen TB-rende dog generelt om alle fabrikater med tilsvarende udformning og samme funktion som TB-rende. 2\n3 Fugtspærrens funktion beskyttelse mod indtrængende slagregn Formuren i en hulmur eller kombinationsmur kan ikke regnes for tæt over for kraftigt slagregn, idet vand under kraftigt vindtryk vil kunne presses igennem murværket. Det er derfor vigtigt at fugtsikringen er effektiv, det vil sige at den placeres og monteres korrekt. Erfaringen fra en række skader har vist, at det er nødvendigt at udvise stor omhu både ved projektering og udførelse. En række nye tiltag og anbefalinger skal medvirke til at sikre en effektiv fugtsikring. Oversigt over anbefalinger og nye tiltag i denne vejledning: Anvend både TB-rende og papindlæg ved kompositbjælker i murværk, der er udsat for kraftigt slagregn. Påse at pap når mindst 100 mm ud over TB render, når begge dele anvendes Papindlæg skal føres helt frem til 13 mm fra facademurens forkant. Brug hæftemørtel over og under pappet for at undgå revner i liggefugen og vandindtrængning under pappet ved åbne studsfuger. Trin-for-trin vejledning til opskotning af murpap i hulmur. Anvendes ved søjler og andre steder, hvor det ikke er muligt at afvande sideværts i hulmuren. Trin-for-trin vejledning til udadgående hjørner, ved pap over åbninger, f.eks. hjørnevindue. Vejledning i fugtisolering af forskudte gavle med TB-render Projektering af fugtsikring. Vandets vej. Udsatte facader og gavle. Den murede facade bliver designet med stor frihed, og det giver nogle udfordringer: Høje facader og gavle orientering mod syd og vest, uden udhæng, betyder, at murværket er særligt udsat for kraftig slagregn. Lange vinduesbånd eller placering af vinduer og åbninger forskudt over hinanden i facaden øger risikoen for, at indtrængende vand havner et galt sted. Allerede ved design og projektering er det derfor nødvendigt at forholde sig til, hvor det indtrængende vand skal ledes hen, og om det er praktisk muligt at anbringe en effektiv fugtsikring. På figur 1 nedenfor er angivet et simpelt eksempel på en gavl: 3\n4 V1 V2 V3 Fig 1.: Afledning af vand fra åbninger i murværket. Man ser, at vand fra vinduet V1 ledes ned på vinduet V2, selvom vinduerne er placeret forskudt for hinanden. Årsagen er, at fugtsikringen er ført ud forbi den murede fals og videre ud i hulmuren. Der kan ikke afvandes ned i murværkspillen på venstre side af V3, da bredden heraf ikke tillader, at fugtsikring kan føres tilstrækkelig langt ud i hulmuren. Murpillen bør være mindst 60 cm bred. En endebund eller opskotning er derfor krævet i venstre side af V3. Vær også opmærksom på placering af eventuelle stålsøjler i facaden, da dette kan have indflydelse på afvandingsmulighederne. Dette gælder også kabler eller andre installationer anbragt i hulmuren. Hvor der ikke er mulighed for afvanding til nogen af siderne, må der anvendes murpap, som forsynes med en opskotning i begge sider. Afvanding sker gennem åbne studsfuger til formurens forside. Der anvendes hæftemørtel over og under murpappet, således at der ikke kan presses vand ind under murpappen ved åbne studsfuger. Metoden anbefales også ved høje facader og gavle, hvor der må forventes en stor mængde vand på bagsiden af facademuren. Det bør i sådanne tilfælde foretrækkes at lede vandet ud gennem facaden over åbningen, fremfor at lede vandet ned til soklen, før det ledes ud ad hulmuren. 4\n5 Principper vandafledning i hulmur TB-rendens funktion er at opsamle det vand, som kan sive ned langs bagsiden af facademuren, og aflede det, som en tagrende, til hver side af åbningen. Vandet løber altså forsat ned langs facademurens bagside, og bliver ledt ud ad hulmuren ved soklen. TB-renden kan lukkes i den ene ene, så vandet kun ledes til den ene side. TB-renden må ikke lukkes i begge ender. Fordelen ved TB-renden er, at den kan anbringes tæt på åbningen, i selve den bærende bjælke, idet tværsnittet kun regnes svækket 10 %. Dermed kan TB-renden beskytte murfladen lige over åbningen. Murpap over åbninger i murværket kan dels, som TB-renden, lede vandet ud til hver side bag formuren, dels kan vandet ledes ud gennem fugen i facademuren, idet murpappet altid monteres med hælding frem mod formuren. Det er dels for at undgå stående vand, som er risikabelt ved samlinger, dels for at undgå vandafledning ned i isoleringen. Ved lange vinduesflugter på 6 meter eller mere er papindlæg derfor bedst egnet. Ved at kombinere de to løsninger, opnås fordelene fra begge, mens ulemperne elimineres. Åbne studsfuger Normalt er det ikke nødvendigt at drænhuller ved studsfuger over vinduer og døre. Vandet kan trænge ud gennem fugen over pappet eller løbe ud til hver side af åbningen langs bagsiden af formuren. Hvis der ikke kan ledes vand ud til siden, nemlig når murpappet er forsynet med opskotninger i begge ender, bør der tilsvarende laves drænhuller i studsfuger for vandafledning. Afstanden mellem de åbne drænhullerne afpasses efter forbandtet, det normale er en afstand på ca. ½ m. Drænhullerne udføres ved at indmurer et glat elektrikkerrør ned mod fugtspærrens overside, der trækkes ud mens mørtlen er plastisk. Det kan anbefales at anvende opskotninger i begge ender, samt åbne studsfuger, ved lange, gennemgående vinduesbånd og ved høje facader, for at undgå at lede større mængder vand ned i hulmuren. Anvendelse af hæftemørtel i formuren ved montage af murpap Murpap over åbninger i murværk bør monteres med hæftemørtel som beskrevet i udførelsesvejledningen. Hæftemørtlen påføres under og over pappet i formuren. Hæftemørtlen forbedrer vedhæftningen i liggefugen mellem pap og murværk, og modvirker revnedannelse, samt vandindtrængning under åbnestudsfuger. 5\n6 Bjælke- og overligger typer På figur 2 nedenfor er skitseret 3 typer af bjælker over åbninger som vinduer, døre etc. Princippet for fugtisolering vælges efter bjælketypen og efter hvorvidt murværket er kraftigt belastet af slagregn. Dette vurderes ud fra følgende forhold: (kritiske forhold nævnt først i parentes) Terrænkategori (ved hav by) Bygningens udhæng ift. overkant vindue (0 1 m) Bygningens højde (høj.lav) Kompasretning (vest og syd øst og nord) Højde af murværk over åbningen (4 m 4 skifter) Hvor murværket er kraftigt belastet af slagregn bør der laves en ekstra sikring med enten TB-rende i den 2. liggefuge over åbningen eller med et rustfrit stålprofil, der indlægges umiddelbart under tegloverligger/bjælken; alternativt med en ekstra sikring i form af indlægning af 2 x pap. Når der anvendes papindlæg, skal det altid indlægges over den bærende bjælke i formuren, uanset bjælketype. Evt. murværksskifter under fugtspærre skal udføres med et kontaktareal mellem mørtel og mursten på minimum 95%. a. Komposit bjælke: b. Præfabrikeret bjælke: c. Konsoller: Henmurede skifter på præfab. tegloverligger (ståltegl). Bjælken er her i alt 6 skifter høj. Bjælkens fulde højde er udført som en færdig fabriksfremstillet komponent. Fig. 2: Typer af bjælker i murværk og placering af fugtsikring. Signaturer: 1 Formur, 2 Bagmur, 3 Murpap, 4 TB -rende Tegloverliggeren bæres af konsoller. Det minimerer typisk højden af murværksbjælken (her 3 skifter) Ad. a.) For kompositbjælken, figur 2a, kan TB-renden alternativt anvendes alene. Disse tilfælde er nærmere omtalt i afsnittet Her kan TB-renden anvendes som eneste fugtsikring. 6\n7 Ad. b.) For præfabrikerede bjælker kan supleres med præindstøbt TB-rende. Ad. c.) Ved konsoller kan pap supleres med TB-rende afhængig af den aktuelle bjælkehøjde. 7\n8 Kompositbjælke Det anbefales ved kompositbjælker, at anvende TB renden som et supplement til den overliggende fugtstandsende membran i form af murpap. Løsningen er vist på figur 2a. TB-rende anbringes så tæt over åbningen som muligt Pap-indlægget anbringes over kompositbjælken Det er væsentligt, at murpappet er bredere end TB-renden og når mindst 100 mm ud over TB-renden i hver side. Se figur 3 nedenfor. Hvis murpappet blot afleverer vandet til TB-renden, er den positive virkning ved at anvende dobbeltsikringen spildt! Fig. 3: Placering af pap og TB-rende ved en kompositbjælke. Murpap skal være 10 cm bredere end TB rende, i hver side 8\n9 Præfabrikeret bjælke Ved selvstændige præfabrikerede teglbjælker anbefales det at anvende murpap som den fugtstandsende membran. Løsningen er vist på figur 2b. Pap-indlægget placeres i formuren lige over bjælken. føres mindst 150 mm ind i hulmuren på hver side af åbningen, dvs. mindst 150 mm forbi eventuel muret fals Pap-indlægget kan ved høje bjælker suppleres med en TB-rende indstøbt i bjælken. Murkonsoller Bjælker oplagt på konsoller vil ofte være kompositbjælker. Når murværket er ophængt på konsoller, kan der typisk være tale om lange flugter, som skal fugtisoleres. Ved lange flugter er TB-renden ikke velegnet. Fig. 4: Murværk på konsoller. Bjælken mellem hvert ophæng er 3 skifter høj i det viste tilfælde. Det anbefales at anvende papindlæg, samt evt. åbentstående studsfuger til vandafledning. Hvis murbjælken er højere end 4-5 skifter, og murværket er kraftigt udsat for slagregn bør der laves en dobbeltsikring med 2 x pap eller pap supplleret med TB-rende. Ved anvendelse af 2 lag pap indlægges det nederste paplag mellem vindue og murværk. 9\n10 Forskudte gavle Ved forskudte gavle, og i andre situationer, hvor en tagflade tilsluttes en murflade, skal der monteres en aftrappet fugtspærre i muren. Der kan anvendes murpap eller TB-rende, men i praksis er det enklere at montere TB-render i de korte trapper, og man undgår gennembrydning af murværket. Fig. 5: Forskudte gavle Fig. 6: Princip for montering af aftrappede TB-render ved forskudte gavle(endeluk i den skjulte ende) Overlap mellem de enkelte stykker af TB-render skal være mindst 150 mm. Hver TB-rende skal monteres med endebund efter leverandørens anvisninger i den ende som går ind under en overliggende TB-rende. Den nederste TB-rende modtager alt vandet fra de overliggende render. Det samlede gavl-areal, som skal fugtsikres på denne måde, bør derfor ikke være for stort, og bør vurderes i sammenhæng med, hvor udsat gavlen er i forhold til slagregn. Det anbefales at arealet ikke overstiger 6 m 2 murflade. Ved større arealer suppleres løsningen med murpap over zinkindskudet, hvor der etableres udledning af vand gennem åbentstående studsfuger. 10\n11 Hulrum bag formuren Hvis der er et hulrum bag formuren på mere end 10 mm, er der en risiko for mørtelspild ned i hulrummet. Det gælder i følgende ydervægskonstruktioner, vist på figur 7: Hulmur med ventileret hulrum bag facademuren, f.eks. ved bagmur i træ-skelet Hulmur i fleretagers huse, hvor bagmurstykkelsen reduceres fra sokkel mod tag og afstanden mellem formurens bagside og isoleringen tilsvarende forøges. I sådanne konstruktioner bør der anvendes en kombination af murpap og TB-rende. Ventileret hulrum højst 10 mm a. Hulmur med ventileret hulrum bag facademuren b. Aftrappet bagmur Fig. 7 Konstruktioner med ventileret hulrum på mere end 10 mm bag formuren. Her kan TB-renden anvendes som eneste fugtsikring TB-renden kan anvendes som eneste sikring mod vandindtrængning når følgende overholdes: Facaden er mindre udsat for slagregn, f.eks. beskyttet af udhæng Åbningen eller vinduesflugten må højst være 6 meter i bredden. Murværket over TB-renden bør højst udgøre 6 m 2, og bør højst være 1,2 meter højt. Vær opmærksom på, om placering af vinduerne i facaderne bevirker, at der er afvandes fra TB-rende til TB-rende. Er dette tilfældet må den nederste TB rende ikke tilføres mere vand end svarende til 6 m 2 overliggende murværk. Der må anvendes endeluk i den ene side under forudsætning af, at det overliggende murværk udgør højst 3 m 2. Isoleringsmaterialet skal anbringes tæt mod formuren, og afstanden*) mellem formurens bagside og isoleringsmaterialet må maksimalt være 10 mm. *) Afstandskravet mellem formur og isolering skal sikre, at der ikke spildes mørtel i TB-renden under den fortsatte opmuring. 11\n12 I tilfælde hvor en kompositbjælke udgør murværkets fulde højde, og det derfor ikke er muligt at indlægge murpap i bjælken kan TB-renden anvendes som eneste fugtsikring, såfremt facaden ikke er udsat. Ved udsatte facader anbefales det, at anvende en selvstændig bjælke, hvor murpap indlægges umiddelbart over bjælken. 12\n13 Trin- for trin: Montering af TB rende 150 mm TB-rende skal opbevares liggende på et plant underlag, og skal beskyttes mod sollys og ekstreme temperaturer. Hvorfor: Sollys, ekstreme temperaturer eller et ikkeplant underlag kan gøre TB-renden krum. En krum TB-rende kan ikke fastholdes af klæberen. Før montage: Tjek at TB-renden er lang nok, dvs. den når 150 mm ind i hulmuren i begge sider af den lodrette fals. Tjek at TB-renden er plan og lige, og kan ligge glat mod formurens overside og bagside Tjek at studsfugerne under TB-renden er helt fyldte. Isoleringen bag TB-renden skal skæres i smig for at undgå en kuldebro: Skær først et stykke isolering til, så det passer med højden på TB-renden. Tilpas længden, så isoleringen er 2-3 cm længere end TB-renden, i hver ende. Skær så en trekant af, som passer til smiget på TB-renden. Hvorfor: TB-renden skal kunne hvile tæt ind mod formurens bagside, og glat mod formurens overside. Isoleringen bidrager til, at TBrenden ikke skrider ud efter montering. Overlængde på det tilskårne stykke isolering danner en lille udsparing ved enden af TBrende, så vandet kan løbe ud af renden. 13\n14 TB-rendens underside påføres klæber: Påfør klæber i hjørnet ved tænderne Påfør klæber ca. midt på det lodrette stykke, som presses ind mod bagsiden af formuren Læg også en stribe klæber langs den bagerste kant af formuren. Det er her, der kan opstå utætheder, hvis montagen ikke er præcis. Hvorfor: For at sikre, at vandet ikke ledes neden om eller bag om TB-renden TB-renden trykkes fast ned i klæberen Klæberen presses ud under TB-renden overalt. Når der mures videre, skal den første mørtelfuge på formurens bagside fyldes og komprimeres. Hvorfor Ellers kan vandet løbe forbi TB-renden. 14\n15 Inden næste stykke isolering ilægges: Fugerne på bagsiden af muren skal være komprimeret og fri for mørtelpølser Kontroller at TB-renden er ren: Ingen mørtelrester! Ingen isolering eller andet! Det første stykke isolering lige over TBrenden lægges glat hen over TB-renden. Den skråt afskårne isolering bag ved TBrenden bør være ca. 2 cm længere end TBrenden, og danne en lille udsparing i isoleringen. Hvorfor: Vandet løber over, hvis TB-rende ikke er renset for mørtel og andet materiale 15\n16 Montage af pap-indlæg I hver side skal pappet nå mindst 150 mm forbi åbningen. Hvis der er monteret en underliggende TBrende, skal pappet nå mindst 100 mm forbi den Hvorfor: Vandet skal ledes sikkert forbi vinduesfalsen, og ikke til TB-renden. Pappet skal mures ind over den murede bjælke, og må ikke afbryde den statiske virkning af de murede skifter, som indgår i bjælken. Ved montage af papindlæg, start med at skære isoleringen skråt, i en vinkel på ca. 45 grader, ned mod det skifte hvor pappet mures ind. Hvorfor Vandet løber frem mod formuren, og kan ledes ud gennem denne. Samtidig støtter isoleringen pappet, og der opstår ingen kuldebro. 16\n17 Forvand murstenens liggeflade. Hæftemørtel trækkes med tandspartel på formuren, frem til 13 mm fra forkant mur (svarende til en fugedybde). Hvorfor Pappet skal trækkes frem til 13 mm fra facaden, for at undgå, at vand kan trænge ned i muren bag om pappet. Hæftemørtlen modvirker, at der kommer en revne, hvor pappet er placeret Som hæftemørtel kan anvendes cementbaseret baseret klæber til udendørs brug. Læg pappet løst ud for at se, hvor langt det når op ad muren. Anbring en stribe klæber til at klæbe papstykket mod bagmuren. Hvorfor Klæberens formål er at fastholde pappet, indtil isolering er placeret og formuren muret op. Når der anvendes hæftemørtel, skal pappet være af typen PF2000. Hvorfor: Kun pap af denne type har tilstrækkelig vedhæftning til mørtlen 17\n18 Anbring papstykket, idet det trykkes fast ind mod klæber og isolering: Anbring først den nederste del af pappet, så forkant af pap ligger 13 mm fra forkant mursten. Pres pappet fast ned mod formuren Pres pappet i facon mod den tilskårne isolering, så pappet følger underlaget. Til slut presses pappet ind mod bagmuren, og trykkes fast mod klæberen på bagmuren. Der anbringes hæftemørtel ovenpå murpappet på formuren. Hæftemørtel fordeles med tandspartel på pappet. Hvorfor Hæftemørtlen modvirker, at der opstår en revne ved pappet. Der mures nu på sædvanlig vis, vådt i vådt, ovenpå pap og hæftemørtel. Der mures på sædvanlig måde 1 skifte, før næste stykke isolering anbringes. For at undgå at hæftemørtlen giver misfarvninger i fugeoverfladen forslås det at fugen, hvor i fugtspærre ligger, kradses ud i en dybde på 13 mm og efterfølgende fuges. Hvorfor: Så isoleringen ikke skrider ud pga. den skrå bagside 18\n19 Anbring det tilskårne stykke isolering, som passer oven på murpappet. Der mures videre på sædvanlig vis. 19\n20 Udførelse af opskotning i hulmur Pap i hulmur skal anbringes i en vinkel på 45 med fald mod formuren. Når murpap over vinduer afbrydes ved en søjle, er det særlig vigtigt at udføre en tæt afslutning. Hvis opskotningen ikke udføres tæt, kan der ledes store mængder vand til søjlen. Det kan give korrosion af søjlen samt fugtskader på indermur. Trinvis udførelse af opskotning vises nedenfor Opskotning ved søjle eller fals udføres i 4 trin: (se næste side for uddybning) Det underste gennemgående papstykke skæres til, og klæbes foran søjlen Et formstykke skæres ud, og klæbes på siden af søjlen Der henmures 1 skifte foran søjle Et aflangt stykke skæres ud, og klæbes i et U på både formur, søjle og bagmur. 20\n21 Isoleringstykkelse 100 mm Formstykker 1. Gennemgående papstykke. Skæres bort Klæ bes mod Klæbes mod bagmur Klæbes på formur Afkort den gennemgående papstykke, så længden passer med, at pappet netop når forbi søjlen. Skær et snit på tværs, i søjlens bredde, til det punkt hvor pappet klæbes ned på formuren. Skær ca cm af flappen Buk om ved formuren, og klæb den løse ende lodret mod søjlens forside. 100 mm Skæres bort 100 mm Skæres bort 2. Formstykke til søjle Skær først et stykke pap med disse mål: Bredde = isoleringstykkelse mm Længde = isoleringstykkelse mm Skær som vist på figuren. Alle skrå snit danner en vinkel på 45 med pappets kanter. Klæbes mod søjle Pappet klæbes lodret mod søjlens side, i hulmuren. Ved ombukket, klæbes den anden ende ned mod pappet i hulmuren over isoleringen. Isoleringstykkelse mm 21\n22 100 mm Isoleringstykkelse 100 mm 45 Klæbes på bagmur 3. Formstykke U-strimmel Skær først et stykke pap med disse mål: Bredde = isoleringstykkelse mm Længde = isoleringstykkelse mm Klæbes på formur Start med at tegne 2 kvadrater på 100x100 mm, i hvert hjørne som vist. Tegn 2 linier på 45 mellem kvadraternes hjørner Skær figuren ud. 100 mm Isolerings- 100 mm tykkelse Trinvis tildannelse af opskotning. Billedserien viser hvordan de 3 papstykker trinvis anbringes og danner en lukket opskotning ved søjle. For at papstykkerne passer nøjagtigt, er det vigtigt at isoleringen er tilskåret med et fald på nøjagtigt 45 grader. Fotoet viser en simpel opstilling uden bindere og kuldebroisolering af søjlen 22\n23 Det gennemgående papstykke tilskæres som vist. Pappet klæbes som normalt mod formuren, og bagmuren. Den lille flap klæbes mod søjlen. Papstykke nr. 2 tilskæres og påføres klæber på bagsiden Klæbes mod søjle Papstykke nr. 2 bukkes på midten ½ delen klæbes lodret mod søjlen ½ delen klæbes ned mod det gennemgående papstykke Der mures 1-2 skifter på formuren, inden det 3. papstykke kan anbringes. 23\n24 Papstykke nr. 3 tilskæres og påføres klæber på bagsiden 45 Klæbes på bagmur Klæbes på formur Papstykket anbringes som vist Papstykke nr. 3 formes som et U. Den midterste del klæbes ind mod søjlen, underkanten følger isoleringen under pappet. Den ene ende klæbes mod bagsiden af formuren, tæt ned mod isoleringen Den anden ende klæbes mod bagmuren. 24\n25 Udførelse af udadgående hjørne Ved åbninger i et udadgående hjørne, skal papindlæggene samles ovenpå et ekstra papstykke i hjørnet. Samling i et udadgående hjørne udføres i 4 trin: Det gennemgående papstykke føres hen til hjørnet, og tilskæres Der udskæres en firkant 15x15 cm af pap, som klæbes ned på formuren i hjørnet Det gennemgående papstykke klæbes ned mod formurens hjørne, og omkring hjørnet på bagmuren Næste gennemgående papstykke tilskæres, og klæbes i hjørnet mod formur, det underliggende papstykke og bagmuren Efterfølgende vises tilskæring af pap samt samling og klæbning af papstykkerne. 25\n26 Formstykker Skæres bort Bukkes om hjørnet og klæbes mod bagmur Bukkes om hjørnet og klæbes mod bagpap Klæbes mod bagmur Klæbes på formur 1. Det første gennemgående papstykke. Afkort pappet i længde med murens udvendige hjørne. Skær et skråt snit fra det udvendige murhjørne til bagside facademur. Skær et snit parallelt med papstykket, langs ombukket mod bagmuren, indtil murhjørnet. Afkort flappen, så der kan bukkes ca. 150 mm pap rundt om bagmurens hjørne. Buk midterstykket ned mod isoleringen, buk om hjørnet og skær fri langs bagsiden af facademuren 2. Formstykke underlag 15 x 15 cm Skær et formstykke på ca. 15 x 15 cm Dette stykke skal ligge underst, direkte mod formuren. Klæbes mod bagmur Bukkes om hjørnet og klæbes mod bagmur Bukkes om hjørnet og klæbes mod pap Skæres bort 3. Det andet gennemgående papstykke. Papstykket tildannes på samme måde som det første gennemgående stykke, blot spejlvendt. Klæbes på formur 26\n27 Samling af pap i udadgående hjørne Før pappet anbringes, skær isoleringen i en vinkel på 45 grader i hjørnet Tildan papstykkerne som vist. De to spejlvendte stykker udgør enderne på de gennemgående stykker pap. Det firkantede formstykke (nr. 2) skal limes direkte på formuren, i hjørnet som vist. 27\n28 Begge gennemgående papstykker limes rundt om hjørnet på bagmuren, udenpå hinanden. Vær omhyggelig med at lime i hjørnet, hvor papstykkerne mødes. Papstykkerne foldes over hinanden midt i muren, og det øverste stykke klæbes ned mod det andet. 28


10.søndag e. Trinitatis 2015\nJesus rejste til Jerusalem, fortæller Lukas i sit evangelium.\nHan havde været der som 12 årig og været meget optaget af at tale med præsterne og de skriftkloge om troen på Gud og om templet som Guds bolig.\n- Det er der, hvor min far er, sagde han til sine forældre, da de endelig fandt ham efter flere dages søgen.\nSå gik der nogle år og vi hører først om Jesus igen, da han samlede disciple om sig og forkyndte budskabet om Guds riges komme. Det hele begyndte, da han efter at være blevet døbt i Jordanfloden blev tiltalt af Gud selv med ordene: Du er min elskede søn, i dig har jeg velbehag.\nVi er nødt til at høre dette for at forstå Jesus, hvem er, og hvad han gør. Jeg er Guds søn. Så er Gud min far.\n- Han er den Gud, som alle jøder har lært at tro på og forstå livet ud fra.\n´- Hør Israel. Herren vor Gud, herren er én. Ham skal du elske af hele dit hjerte og af hele din sjæl og af hele din styrke. Det skal være din meditation dagen lang, når du står op og går i seng, når du går ud og går ind. Og du skal gentage det for dine sønner og skrive dem på din hånd og din pande, på døre og stolper, - som vi læste i 5 Mos.\nSom Guds søn er han den Messias, som jøderne ventede på med længsel, som ville bringe frelse og frihed til jødiske folk, som ville blive indledningen til en ny gylden tid for Israel, hvor folkene vil strømme til Jerusalem og samles i det gyldne fredsrige, hvor Gud vil tage bolig blandt menneskene.\nLukas fortæller, at Jesus drog rundt i hele Galilæa og underviste i synagogerne og blev berømmet af alle. Han underviste i alt om Guds rige og forkyndte den kommende frelse til håb og trøst, suppleret med konkret hjælp til at leve med modgang, sygdom, depression, fordømmelse og fjendskab.\nFra kapitel 9 tager Jesus afsted sammen med sine disciple for at komme til Jerusalem. Og selvom der kun er godt 120 km blev det en lang rejse med ophold mange steder. Overalt blev de mødt af blinde, døve, toldere og syndere og alle mulige andre, som har hørt rygtet om profeten, der vist nok var både Davids søn og Messias. -\n10 kapitler senere nåede Jesus frem til byen, som var det absolutte centrum både politisk og religiøst. Bygget på det højeste sted i landskabet, nærmest himlen. Derfor måtte alle drage op til Jerusalem. - En fredens by efter sit navn, salam. Og med et tempel bygget af Kong David og hans søn Salomon. Her fik pagtens ark med de 2 stentavler med 10 bud sat ind i det aller helligste. Hvor Gud havde sin bolig. Her kunne man komme med sin tak og sine bønner og give udtryk for sin anger og taknemmelighed ved at bringe velduftende ofre.\nNu kom Jesus, Guds og Davids søn, Messias til Jerusalem.\nHvad der her er i vente er stort. Her er potentialet til en begivenhed af historiske dimensioner. Den usynlige Gud, som har skabt alt af intet, som Jøderne tilbeder i det skjulte bliver nu åbenbaret i sin søns skikkelse og gør entré i den by, hvor himmel og jord mødes.\nJesus kom til byen fra øst og ser den fra Oliebjerget og græder. - ikke af glæde men af smerte over den skæbne, som venter byen, fordi den ikke ved, hvad der tjener til dens fred. - den kender ikke sin besøgelsestid! - Og hvad han mener med det, bliver snart klart, da han går ind i templet, som ligner et marked, hvor der sælges høns og duer, får og lam til ofringerne og sikkert alt muligt andet; for hvor der er pilgrimme kan der tjenes penge. Det er grundlaget for hele byens økonomi. Det gælder om at holde gang i gudstroen og de religiøse fester for at sikre byens næringsliv, som alle lever af på en ene eller anden måde.\nMen da Jesus ser det, bliver hans gråd til vrede og han smider de handlende ud med den begrundelse, at Guds hus, dvs mit hus, skal være et bedehus.\nDet er voldsomt, hvad der her fortælles og man kan undre sig over, at tempelpolitiet ikke griber ind og får stoppet Jesus. - Men forklaringen skal nok søges i helt praktiske, at der ikke var politi nok på vagt til at kunne stille noget op mod de mange, som fulgte Jesus med begejstring.\nI stedet holdt Præsteskabet og de øverste myndigheder krisemøde og lagde en plan, som kom til udfoldelse senere på ugen, og som vi kender fra langfredagens korsfæstelse af Jesus. - Hvad de gjorde, gjorde de vel for fredens skyld. -\nMen derfor er det ikke sikkert, at de vidste, hvad der tjente til byens fred.\nSpørgsmålet til os i dag er måske det samme: Ved vi, hvad der tjener til vor fred? Når vi fører krig og laver blokader. Når vi deler verden op i venner og fjender.\nHvis vi i dag gik den samme vej som Jesus og nærmede os Jerusalem fra øst ville vi se en mur rundt om Byen - Et høj og kraftig bymur som er bygget for at forhindre fjender i at komme ind. - Der er enkelte porte, som kan åbnes og lukkes for hvem man vil. - Disse mure er blevet ødelagt og bygget op igen mange gange, af romere, arabere, korsfarere osv…\nUnder murene på den anden side er der en rest af det gamle tempel, som hedder grædemuren. Det er kun for jøder. Rundt om tempelpladsen er der en anden mur, som kun må passeres af muslimer og gæster, som vil respektere Islam. Og før vi kommer så langt, kan vi se en moderne 12 m høj betonmur gennem hele byen, som skal adskille Palæstinenserne på den besatte Vestbred fra beboerne i staten Israel.\nDet er utroligt så moderne, det er blevet med at bygge mure op mellem folk.\nUngarerne bygger en mur for at forhindre flygtninge adgang fra Serbien.\nTuneserne bygger mur på grænsen til Libyen for at lukke af for ekstremister. Og i Kenya bygges mur til Somalia for at forhindre terrorister i at trænge ind i landet, som de gjorde det ved universitets massakren for ½ års tid siden.\nMurene er til for at skabe fred. Men bliver altid årsag til det modsatte. Ofte opdager man, at volden findes på den side af muren, hvor man selv er. Fred og sameksistens opnås ikke ved at skabe afstand og kulde. Den fred er en meget defensiv fred, som ikke bliver til liv og glæde.\nDen fred, som Jesus forkynder, - den fred som englene forkyndte julenat som skulle være til hele folket, den fred er en meget aktiv fred, hvor mennesker kommer sammen i tillid og åbenhed, i forventning om et fællesskab, hvor man både tager og giver. Den fred kender Jerusalem ikke. Den ved ikke, hvad der tjener til dens fred.\nDet samme problem står vi med i det 21 århundredes virkelighed, hvor vi nok har FN, hvor vi nok har diplomati og fredsbevarende styrker, hvor vi har internationale hjælpeorganisationer. - men hvor vi også har store problemer med krig og folkevan-dringer, som vi har vanskeligt ved at håndtere, og som vi måske heller ikke har lyst til at vide om, fordi de forstyrrer den fred og idyl, som vi gerne vil gemme os bag.\nVi ved vel ikke, hvad der tjener til vor fred? - Måske fordi vi har glemt vores betydning, vores Guddommelige bestemmelse, som dem, der er Guds børn.\nOg fordi vi har overset, hvordan Jesus gjorde, da murene rejste sig foran ham.\nHan græd. Men han blev ikke stående. Han gik fredens vej. Han gik ind gennem byporten, ind i den virkelighed, som var præget af ufred. Han kom med evangeliet. Med livet som indsats. Han blev stoppet af en mur af modstand, af hån og spot. Og er kors, hvorfra han ikke kunne komme. Det blev hans sidste stop og død.\nDet fortælles, at forhænget ind til det aller Helligste flængedes, da Jesus døde. - I det øjeblik mistede Jøderne monopolet på Gud. Gud kunne længere rummes af den jødiske nationalitet. - Gud er ikke længere lokal. Han er global, hele verdens Gud. - Og det siges af den opstande Jesus med ordene: Gå ud i alverden og gør alle folkeslag til mine disciple…. Og se jeg er med jer alle dage indtil verdens ende.\nOg se hvad der er kommet ud af det. Vi har ikke længere kun et tempel. Der er templer overalt. Kirker hvor himmel og jord mødes.\nI Abildgård, Odense, Rom og Rusland.\nOg der behøver ikke engang være bygget huse af sten som ramme om kirken…¨\nKirken kan sagtens være en i kuffert. - Der skal kun bibel, dåb og nadver. Så har vi alt hvad der skal til. For kirken er der, hvor mennesker samles om Gud. Der er fri adgang både på den ene og den anden side af muren.\nHer er den fred, som giver os vor bestemmelse. - som elsket af Gud og henvist på vor næste, som vi skal leve sammen med i fred og glæde, og for det siger vi lov og tak og evigt ære være dig vor Gud, fader Søn og Helligånd, du som var er og kommer som en sand treenig Gud, højlovet fra første begyndelse nu og i al evighed, Amen.


Vaccination af kaniner - smaadyrsklinikken.dk\n1. Insektkontrol (især mht. myxomatose)\n2. Varmsomhed ved større samlinger af kaniner, fx. konkurrencer og udstillinger\n3. Undgå at bruge andre kaniners udstyr, fx. skåle, seler og børster\n4. Vaccination (for både myxomatose og RHD)\nVaccination af kaniner mod myxomatose og RHD er også en mulighed, og der findes en vaccine, der beskytter mod begge sygdomme. Kontakt klinikken for at bestille tid til vaccination af din kanin.\nDer findes endnu ikke en vaccine imod den nye muterede RHD/VHD.\nDet nye muterede virus er ekstremt smitsom og ekstremt dødeligt og breder sig typisk langs fuglenes trækruter, det vil sige at kystnære områder gerne er de først udsatte. Herfra går det så ofte med fluer og myg videre ind i landet til stalde og villahaver. I områderne med mange vilde kaniner bemærkes det ofte, at der ligger døde dyr omkring i landskabet. Virusset smitter dog ikke umiddelbart harer – eller andre dyr og mennesker, men begge kan dog bære smitten videre med blod, afføring eller andre kropsvæsker fra inficerede dyr.\nDer kan nu vaccineres imod den nye muterede variant af VHD i Danmark.\nKontakt klinikken for nærmere information på tlf.: 5616 8024.