Anmeldelse: 'Djævlen i detaljen: Jagten på Jaguar' er en fantastisk podcast med en misvisende titel - VI ELSKER PODCAST\nAnmeldelse: ‘Djævlen i detaljen: Jagten på Jaguar’ er en fantastisk podcast med en misvisende titel\nDjævlen i Detaljen / Foto: Podtail\n‘Djævlen i Detaljen: Jagten på en Jaguar’ bringer nyt liv til en 17 år gammel dansk kriminalsag med et underholdende lydunivers og et uforudset handlingsforløb.\nDen populære true crime podcast Djævlen i detaljen er endnu en gang dykket ned i en gammel, dansk krimisag. I denne omgang går podcasten på jagt efter den såkaldte mand Jaguar, som er medskyldig i påskemordet fra 2005.\nPå rejsen kommer lytteren tæt på efterforskningen, som afsnit efter afsnit afslører mere om, hvad der skete den 24. marts på Adelgade. På trods af at podcasten udfører et fantastisk stykke arbejde, så var episodernes forløb ikke, som jeg havde regnet med.\nEt essentielt element, en podcast skal have, er en god fortæller, som formår at fange lytteren, og det har Djævlen i Detaljen: Jagten på Jaguar i høj grad. Allerede fra første episode er man draget af historiens uvished, da fortælleren, Nicholas Durup Thomsen, får lytteren til at visualisere de grimme øjeblikke og den tragiske hændelse.\nLigeledes er podcastens manuskript velskrevet, da den i samarbejde med fortælleren tænder for lytterens nysgerrighed om, hvad der foregik i Københavns gader for 17 år siden. Uden disse veludførte fortælleevner ville podcasten ikke have den samme fangende effekt, som den har.\nMen en fortæller kan hellere ikke levere et godt stykke arbejde uden en god historie. Selve kriminalsagen er fuld af ubesvarede spørgsmål, som kun vidner og tips kan være behjælpelige med. Denne uvished er et kæmpe bindepunkt mellem lytteren og podcasten, eftersom det vækker lytterens lyst til at høre mere.\nMan bliver sulten efter svar, og heldigvis bliver man også mæt, eftersom podcasten berører alle historiens aspekter.\nProduktionen spiller, som den skal\nUdover de veludførte fortælleteknikker, er podcastens produktion en stor del af, at man lytter til næste episode. Selvom podcastens fokus er jagten på Jaguar, så tager Djævlen i detaljen lytteren med tilbage til 2005, hvor ligdele blev fundet i Adelgade.\nPå dette tidspunkt har efterforskerne en fattig viden om, hvad der skete den dag, men lytteren får alligevel grundig indsigt i historien ned til de mindste detaljer. Hvis der er noget, en true crime fan kan lide, så er det de små detaljer, som man sjældent kan få fat i, når det kommer til uvisse sager som påskemordet. På dette område lever Djævlen i detaljen: Jagten på Jaguar virkelig op til deres podcasttitel.\nDerudover bliver handlingsforløbet drevet frem af gamle nyhedsindslag og efterforskernes oplevelser, der fortæller om, da opklaringen af sagen sad fast i spekulationer og mangel på vidner. Selve podcastens evne til at drive handlingen frem, skal den have stor ros for, da stillestående perioder i en sag kan være en udfordring at gøre spændende.\nMen med atmosfæriske lydeffekter og grundige neddyk i sagens detaljer, bruger Djævlen i detaljen: Jagten på Jaguar sagens stille tidspunkter som et spændingsmiddel, indtil det afgørende omdrejningspunkt træder til.\nEt andet navn havde gavnet\nMen når det så er sagt, så havde jeg en forventning om, at episoderne ville handle mere om den eftersøgte Jaguar fremfor sagens forløb, eftersom titlen er “Jagten på Jaguar“. Selvom podcasten udfører et fantastisk stykke arbejde, så havde jeg forventet en slags tinder-swindler jagt, hvor den eftersøgte altid var to skridt foran efterforskerne.\nAlligevel kommer selve jagten ikke i spil før tredje episode, hvilket ikke er det, titlen indikerer. Men hvis man ser bort fra den misvisende titel, så er podcasten stadig ekstrem anbefalelsesværdig, da dens kvaliteter overrumpler den forkerte navngivelse.\nHvis der er en podcastproduktion, der næsten aldrig skuffer, så er det DR-LYD. Især Djævlen i detaljen har et ry for altid at levere varen, når det kommer til true crime indhold, hvilket de også gør denne gang.\nMed en fornuftig gennemgang og en velovervejet produktion, formår podcasten at drage lytteren ind i påskemordets forløb og efterforskningen på trods af sagens stillestående periode. Ikke nok med at det er enormt imponerende, så giver det en lyst til at lytte til flere episoder af podcasten.\nDette gælder selvom podcastens titel ikke reflekterer, hvad lytteren kommer til at opleve. Derudover er det bemærkelsesværdigt, at Djævlen i detaljen giver et indblik i danske kriminalsager, som ubevidst har fået en plads i glemmebogen. Sager som påskemordet er en stor del af Danmarks kriminalhistorie, hvilket gør, at den fortjener at blive genfortalt på trods af sin alder.\nJeg giver Djævlen i detaljen: Jagten på Jaguar 5 ud af 6 stjerner, da podcasten formår at skabe et fantastisk lydunivers igennem en velovervejet tilrettelæggelse. Hvis du er true crime fan, anbefales det, at du giver podcasten et skud, da chancen for, at du bliver underholdt, er stor.\nFakta om ‘Djævlen i detaljen: Jagten på Jaguar’\nTilrettelæggelse: Nicholas Durup Thomsen og Tobias Ingemann\nRedaktør: Mads Petter Kühnel\nAntal episoder: 3 episoder\nDansk streamingtjeneste: Apple Podcast, Podimo, Podtail og Spotify\nLÆS OGSÅ: Ny true crime-podcast har narkobetjent som vært på Podimo


Bobler, bøger og David Lagercrantz - Saxo inspiration\nDen svenske krimiforfatter David Lagercrantz er lige nu på besøg i Danmark i forbindelse med udgivelsen af ‘Manden der søgte sin skygge’. Sammen med hans danske forlag, Modtryk, holdte vi derfor et mindre, eksklusivt arrangement, hvor David Lagercrantz kom på besøg på vores kontor på Østerbro i København.\nVi havde inviteret bogbloggere, instagrammaere og læsere til at komme, så de kunne møde David Lagercrantz og høre ham fortælle om sit forfatterskab. Det var en rigtig hyggelig eftermiddag, hvor tiden gik alt for hurtigt – som den jo gør, når man er i godt selskab.\nMåske så I med på Facebook eller Instagram? Ellers kan I se lidt billeder fra arrangementet, lige her:\nVi havde rullet den røde løber ud og lagt vores Lisbeth Salander dørmåtte frem…\nLisbeth Salander er super sej!\n– Sofie, @bittenbybooks\n… og pyntet op med bannere, bobler og lækre kager. Nu manglede vi bare gæsterne og David Lagercrantz.\nOg så kom han. Her fortæller David Lagercrantz om idéen til 5. bog, ‘Manden der søgte sin skygge’, i Millennium-serien.\nDen (læs. Manden der søgte sin skygge) er fantastisk.\nHan har fanget Michael og Lisbeth – som de skal fanges.\n– Sascha, Livet i dukkehuset\nDer blev lyttet, stillet spørgsmål – og grint.\nLisbeth Salander er på mange måder et forbillede – men også en sørgelig figur.\nOg jeg gad godt hun lykkedes. Så små piger kan se, man kan være, den man er, uden at skulle kæmpe og få tæsk.\n– Unna, Fed lyrik og smal prosa\nDer var også tid til at snakke og få signeret bøger.\nRikke fra bogbloggen Mellem linjerne med David Lagercrantz\nJeg er meget fascineret af universet.\nOg det er interessant, at han skriver videre på serien.\n– Rikke, Mellem linjerne\nDet er interessant, at han kan få en idé ud fra en tatovering\n– og så har han idéen til en ny bog.\n– Lotte, Cats, books and coffee\nUnna, Sascha, Lotte og Sofie var nogle af de bogbloggere, der besøgte os og hilste på David Lagercrantz.\nTak for en hyggelig eftermiddag. Vi håber, I nød den lige så meget som os. Uanset, om I var her – eller så med på Facebook.\n2 thoughts on “Bobler, bøger og David Lagercrantz”\nAnne – 11. september 2017\nTak for et hyggeligt arrangement? Spændende at høre, hvad der var med til at inspirere, at vi nu læser om, hvad der ligger bag ved at Lisbet har en drage tatoveret på ryggen. Man kunne igår mærke tydeligt, at historierne ligger og bobler i David……. og der kommer jo mindst en bog mere……\nJosephine – 12. september 2017\nHej Anne, mange tak. Det er dejligt at høre, du havde en god eftermiddag. Og ja… det kunne godt lyde som om, at der kommer en bog mere 🙂\nDin e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Pårævede felter er markeret med *


Feltbestemmelse af steppehøg | Pandion\nFeltbestemmelse af steppehøg\nMed denne artikel sættes der fokus på felt- og aldersbestemmelse af steppehøgen. Den smukke kærhøg, som man før forbandt med sydøstenvind og forlænget træk i maj forekommer nu regelmæssigt i forbindelse med forårs- og efterårstrækket.\nSteppehøgen var tidligere et reelt hit, man forbandt med sydøstenvind og forlænget træk i maj. Sådan er det ikke mere, da den smukke kærhøg nu dukker op allerede i april, og med en helt regelmæssig forekomst med tendens til kulmination af adulte fugle i månedens sidste halvdel, og et stigende antal 2K i maj. Om efteråret dukker de første op sidst i august, hvor de ældre fugle trækker, og gennem september har vi glæde af årsungerne. De sidste ses midt i oktober, med enkelte fund frem til november (og en overvintrende fugl er blevet observeret i Skåne ved årtusindeskiftet).\nVed f.eks. Skagen ser man samme adfærd som hos andre ynglefugle fra Skandinavien: direkte udtræk uden tøven - dette er et fænomen, der bliver hyppigere.\nDe store svenske vådområder og sletter må rumme et uopdaget antal ynglepar, der siden begaver efterårstrækket med den smukkeste af alle unge rovfugle, nemlig 1K steppehøg.\nSteppehøg adult han. Her er en af de rigtigt hvide, "klassiske" hanner, men de udgør tilsyneladende et mindretal.\nVelavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nDenne artikel behandler felt- og aldersbestemmelse af steppehøgen. Et vist kendskab til kærhøge er ønskeligt, da en komplet redegørelse for kendetegn fra blå kærhøg og hedehøg er tids- og pladskrævende. Der henvises især til ”Rovfugle i Felten” , til plancherne i ”Fugle i Europa, Nordafrika og Mellemøsten og til den sorte version af ”Fugle i Felten”. Andre anvendelige kilder er Gensbøls rovfuglebog, Flight Identification og Forsmans rovfuglebøger.\nBaggrunden for artiklen er årtiers studier af disse favoritter, ikke mindst ved træksteder i Europa og Mellemøsten, besøg på ynglepladserne i Kasakhstan samt to besøg i kærhøgemekkaet Velavadar i Gujarat, hvor mindst 1000 hede- og steppehøge hver aften i vintersæsonen går til overnatning.\nSteppehøg adult han. Trods det lidt mørkere hoved er der ikke andre immature kendetegn.\nBemærk den jævnt tværbåndede overgump og vingekilen, der er sort undertil og gråtonet oventil.\nLittle Rann of Kutch, Gujarat, Indien, feb. 2006.\nAt ”jizze” en steppehøg – form og flugt\nSteppehøg han er den mindste og letteste kærhøg. De kan ”jizzes” i alle aldre på flere kilometers afstand, da de i form og flugt er den mest karakteristiske kærhøg. Hoved og bryst er uforholdsmæssigt store set fra siden og danner en tung bule mod slank krop, og meget slank og tynd hale. Vingerne er ret korte med bred arm og kort, spids hånd, der i aktiv flugt rettes tydeligt bagud. Når høgen kredser skydes hovedet frem, vingens forkant står nærmest vinkelret på kroppen uden tydelig albue, og hånden rettes bagud som en sabel. Man ser da, at vingebagkanten er S-formet med udbugning i armen og en lidt indsuget, smal hånd. Høgen kan da ligne en falk, men kredser på tydeligt hævede vinger som andre kærhøge; hyppigere end hos disse ser man dog en mere plan kredssilhuet. Når falken overgår i glideflugt ligner den næsten en papirsflyver – gliden behændigt afsted uden vingeslag og ret hurtigt. Ser man vingeslagene bliver sagen hurtigt endnu mere klar: høgen slår med armen med hurtige, helt stive vingeslag der er dybere og højere end blå kærhøgs – vingeslagene kan bedst sammenlignes med en træfigur af en fugl, forsynet med vinger, der sættes i bevægelse ved, at man hiver i en snor! Slagserierne er over land ved god termik ganske korte, ofte kun 1-3 slag, men tit ser man, at steppehøgen kompenserer for flugtretningen ved krampebevægelser i krop og vinge, der kan ligne spasmer og som tilsyneladende er hyppigere end hos andre kærhøge.\nSteppehøg. Bemærk den tydelige S-formede vingebagkant med udbuget arm og indsuget hånd - en form, der er unik indenfor kærhøgene. Forkanten af vingen er helt lige og hånden ganske smal og spids. Velavadar, Gujarat, Indien, feb. 2006.\nPrøv i øvrigt at studere høgen når den kommer mod én, hvor den er en let kærhøg, til den har passeret og forsvinder. Set bagfra bliver hånden spidsere og reelt falkeagtigt; noget lignende kan faktisk ses hos blå kærhøg, hvis hånd på forbiflyvende fugle kan synes tilspidset. Den passive glideflugt på løftede vinger over land kendetegner begge de lette kærhøge, steppe- og hedehøg. Overgår fuglen til at trække over havet bliver flugten dog ganske anderledes og arbejdsom med lange slagserier, der mere ligner blå kærhøgs. De små hanner jager tit småfugle, og det foregår ved en lav overraskelsesflugt med hurtige, tårnfalkeagtige vingeslag og elegante manøvrer. Ofte søger høgen da langs et levende hegn eller en trærække for at snige sig ind på småfugle, ala spurvehøg. Denne jagt foregår ofte af en fast rute.\nHunnen er større og ikke helt så ligetil. Nogle er i form og flugt helt som hannen, men har noget kraftigere krop, ligesom hovedet virker lidt mindre. Mange har en mere fyldig hånd bagtil, der kan virke mindre spids. Formen minder herved mere om hedehøgens (især yngre hunners), men vingerne er fortsat kortere med bredere arm, og kroppen er kraftigere. Nogle har træk fra blå kærhøg. Flugten er knapt så stiv flugt som hannens, og ofte er der tendens til mere bevægelse i hånden, ala hedehøg. Mange flyver dog som hannerne med de stive, ret hurtige vingeslag, der er blandt de mest karakteristiske inden for rovfugle.\nStående steppehøge har ret lange ben. Halespidsen går ud bag vingespidsen.\nSteppehøg 3K hun. Tegnet som adult hun, men med varmere gulbrun bundfarve på krop og undervingedækfjer - denne fugl aldersbestemmes desuden på mørkt gule øjne. Bemærk de lysplettede armhuler og ret diffuse tegninger på dækfjerene samt manglende mørk bagkant på den spidse hånd. Armsvingfjerene er mørke inderst med fremvoksende lyse bånd, jo tættere vi kommer på håndfladen. Som hos mange 3K+ hunner er hovedet mørkt og svagt tegnet, kun med svag halsring. Eilat, Israel, april 2014.\nHedehøg er et flyvende skelet, og kendes bedst fra steppehøg på mindre og slankere hoved, pindetynd krop (med udstikkende bryst) samt længere vinger med smallere arm og længere hånd. På kredsende fugle er arm og hånd mere ensartet brede uden tydelig S-bugning på den mere lige vingebagkant, da inderhånden er lidt mere fyldig. Selve spidsen af hånden er dog fortsat tilspidset, som en krog. Hånden holdes knapt så bagudrettet som hos steppehøg. Et fotokendetegn er, at yderste håndsvingfjer har samme længde eller er længere end den 5. yderste. Hos steppehøg er yderste finger kortere, hvilket forstærker tendensen til en spids hånd. Vingeslagene er langsommere – fuglen slår med hånden og vingeslagene bliver rød-glenteagtige - mere gennemførte og elastiske end steppehøgens helt stive. Under trækket og over lange afstande er selve flugtmåden dog ret ens, med få vingeslag og lange perioder af elegante glid.\nEt fortærsket kendetegn er, at steppe- og hedehøg har fire synlige fingre, blå kærhøg fem. Dette er korrekt, men i felten når man sjældent at tælle fingrene, ligesom mange bliver snydt af fotos, der viser vingen i en lidt skæv position.\nStående hedehøge virker tit mere langstrakte end steppehøg, med kortere ben og længere vinger, der flugter med halespidsen.\nBlå kærhøg er den kraftigste kærhøg. Dens form kan sammenlignes med steppehøgens hun, men vingerne er bredere med en hånd, der er fyldig og afrundet ala spurvehøg, og nogenlunde lige bred arm og hånd. De kredser med vingerne mere lige ud fra kroppen end steppehøg, og hånden er så bred som armen. Desuden er hovedet bredere, kroppen kraftigere og halen bredere – det sidstnævnte er et godt kendetegn på bortflyvende fugle, der undertiden kan forvirre hvis de glider fremad med samlet hånd, der bagfra kan synes let tilspidset ala steppehøg. Et andet meget vigtigt kendetegn er flugten, der på trækket karakteriseres ved længere slagserier med ret korte, musvågeagtige vingeslag uden de mindre arters elegance. Da formen hos især hunnerne kan ligne en langvinget spurvehøgs med dennes runde hånd, mistænker man undertiden højttrækkende blå kærhøge for netop spurvehøg indtil musvågevingeslagene afslører den. Hanner og hunner er ret ens i formen, men mange – især yngre- hanner har lidt slankere inderhånd, der godt kan forvirre.\nSteppehøg adult han. Smukt og rent tegnet med sorte vingekiler isoleret af lyst.\nVelavadar, Gujarat, Indien, feb. 2013.\nSteppehøgens dragter i forskellige aldre\nJuvenil (1K efterår - vinter)\nDen friske ungfugl er blandt de smukkeste rovfugle. Hovedet udgør tit den bedste karakter. Det er kontrastrigt sort/hvidt i idealfald. Kinden er mørk med en hvid plet af varierende størrelse under og bag øjet. Issen kan være lysere, og et lyst smalt øjenbryn giver fuglen et lidt vredt udseende. Mørk kind når frem til midt på mundvigen, og forstærker indtrykket af et mørkt ansigt. Bag den mørke maske ses en distinkt og gennemgående lys halsring, af farve som eller lysere end undersiden. Bredden kan variere, men halsringen er altid tydeligt afsat og gennemgående. Den fremhæves bagtil af mørke halssider, der dækker mindst halvdelen af halsen og undertiden når hele vejen rundt om halsringen. Dette giver fuglen et påfaldende kraftige tegnet hoved. På afstand er det tit netop de mørke halssider, kaldet ”boa´en” eller ”halstørklædet”, der vækker mistanken. Tæt på ser man, at hannen har gult, hunner mørkt øje.\nUnderkrop og undervingedækfjer er orange med en gul undertone, mindre hyppigt varmere rødorange. Underkroppen er normalt ustribet, men enkelte korte og svage bryststriber ses undertiden tæt på. Armsvingfjerene er mørke og danner et påfaldende mørkt panel på indervingen; tæt på kan man se, at der tit er et gennemgående gråtonet bånd midt gennem armsvingfjerene. Gennemgående bånd er hyppigere end hos gamle hunner. Armen virker ret mørk i kontrast til den lysegrå hånd, der kun har svagt mørkere og diffust afsatte fingerspidser samt gråtonet bagkant. Kun ganske få procent har mørkere bagkant på hånden ala hedehøg, men aldrig så dybsort, og hyppigst er der ingen mørk bagkant på hånden. Baserne af håndsvingfjerene er tit afstikkende hvidere og danner den herostratisk berømte ”forsman-boomerang”, et reelt 90´er kendetegn, der nu om dage ikke tillægges den store værdi. Her er det vigtigere, at mange har bredt sort komma på spidserne af hånddækfjerene, omgivet af lyst (baser af håndsvingfjer samt baser af hånddækfjer). Dette ”børringevågekomma” ses på stor afstand. Selve håndfladen har smalle bånd, der tit er bredest på håndens midterdel, men variationen er stor.\nOversiden er mørkebrun med hvid overgump, der er smallere end blå kærhøgs. De friske ungfugle har brede gullige spidser på armdækfjerene, der danner en lys over på armen samt på store dækfjers spidser. Herved dannes et tydeligt lyst vingebånd, der generelt er kraftigere og lysere end hos øvrige unge kærhøge.\nSteppehøg juv. (1K). I løbet af vinteren blegner undersiden let fra det intenst orangegule om efteråret til mattere beigegult. Bemærk de tydelige hovedtegninger og den indsugede hånd imod bred arm. Velavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nSteppehøg juv. han (1K). Gult øje på en 1K kærhøg = han. Her ses de meget tydelige gullige felter på overvingen - oval på armen og spidser af store dækfjer, der generelt er kraftigere og tydeligere end hos andre kærhøge. Falsterbo, Skåne, Sverige, sept. 2011.\nForuden form og proportioner afviger hedehøg ved en mere ræverød underkrop – orange med en brun, ikke gul undertone. Hyppigere ses lette striber på forkroppen samt antydning af tværbånd i armhulen. Hovedet afviger normalt med at have brede hvide felter omkring og bag øjet, som en hvid hummerklo eller snebriller, og det giver den unge hedehøg et årvågent og nysgerrigt ansigtsudtryk. Lyst dominerer, og mørk tegning på kinden er smallere, når næsten ikke mundvigen og danner en brun bue bag de hvide tegninger. Nogle har mørkere halssider – halstørklæde – men det er normalt brunere og kortere end steppehøgens. I nogle tilfælde kan det være bredere og derved kan der opstå en bred, lidt diffus ”falsk” halskrave” , der er af farve som underkroppen, men kan være ganske bred. Den er dog normalt kraftigst på halssiderne og går sjældent hele vejen rundt – man får snarere fornemmelsen af, at der ikke ville have været den mindste antydning til halskrave, hvis ikke der havde været mørkt halstørklæde.\nHos steppehøg er halsringen altid distinkt og reel, skarpt afsat og selv mod svagt ”halstørklæde” påfaldende. Nogle hedehøge har betydeligt mørkere hoved end majoriteten, men normalt er det øverste øjenbryn bredt og lyst.\nPå undervinger er de bedste karakterer hånden, der afviger ved at have bred sort spids og bagkant, der giver en ”lukket hånd” sammelignet med steppehøgens åbne, tit er håndfladens yderdel helt utegnet og hvid; det lyseste på undervingen bliver da håndfladens yderdel, ikke den lyse indramning af knoen. De indre håndsvingfjer er dog båndede, og mange har desuden bånding på hele håndfladen – båndene er generelt bredere end Steppehøgens, og smelter sammen med det svagere og smallere mørke ”børringevågekomma” på hånddækfjerenes spidser, der yderligere dæmpes af mere udbredt pletning på hånddækfjerene. Armsvingfjerenes mørke panel ligner den unge steppehøgs.\nOversiden ligner steppehøgens, men lysere partier (oval over armen, spidser på store dækfjer) er mørkere rustbrune og smallere, hvorfor oversiden virker mindre kontrastrig. Derimod er der tendens til en lidt lysere hånd end indervinge end hos steppehøg.\nHedehøg juv. (1K). I december er dragten allerede let falmet, men her fortsat med den ræverøde, bruntonede grundfarve, der kendetegner hedehøgen. De mørke halssider kan kontrastere til lysere antydning af halskrave, men den er bred og diffus i modsætning til steppehøgens kraftige. Håndens typiske sorte indramning er tydelig. Velavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nHedehøg juv. (1K). Mange er allerede i december stærkt afblegede, og fra januar er de i kraftig fældning mod en "mellemdragt", der omfatter hoved, krop, armhuler og dele af dækfjerene. Steppehøg fælder langt mindre i vinterkvarteret, og er om foråret i stort set juvenil dragt. Velavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nBlå kærhøg kan have antydning af steppehøgens hovedtegninger, men svagere, og afsløres altid på anderledes form. Nogle – især unge hunner – har en varmere farvet underside, der kan nærme sig orange- eller rustbrunt, men den virker ”ulden, da den dækkes af brede mørke striber over bryst og flanker. Sjældent er striberne så svage, at de kan synes at mangle, men så er der heldigvis fuglens fremtoning med bred spurvehøgehånd. Man skal i øvrigt bemærke, at tegningen på vingeundersiden kan minde om steppehøgens, dog med lysere bånd gennem armsvingfjerene, da der tit kan være lys ”boomerang”. De fem synlige fingre har dog distinkte sorte spidser, som dypper i blæk, men håndens bagkant kan være ret lig steppehøgens, kun med svagt mørkere bagkant. Overvingen er mere ensartet med bredere hvid overgump, men svagere lyse ovaler. En syret association er, at blå kærhøgs overside kan minde om lille stormsvales i tegning (bred hvid overgump, ret ensartet overvinge), steppe- og hedehøg om stor stormsvales med smallere hvid overgump, men tydelige lyse ovaler over armen.\nBlå kærhøg juv. (1K). Mange blå kærhøges hovedtegninger er helt som adulte hunner af steppehøg, men hånden er bred som hos spurvehøg og armen har gennemgående lyst tværbånd. Unge blå kærhøge har desuden svagere lyse ovaler på overvingen, men bredere hvid overgump og bredere hale end steppehøg. Stubben, København, Danmark. nov. 2005.\nSteppehøg juv. han. Bemærk oversidens tegninger samt den lille størrelse - nogle hanner er næsten så små som store spurvehøge! Falsterbo, Sverige, sept. 2007.\nSteppehøg juv. (1K). Typisk individ med de kraftige sort/hvide hovedtegninger, som denne art kan fremvise. Gujarat, Indien, dec. 2013.\nJuvenil (2K første forår/sommer)\nSteppehøgens dragt blegner i løbet af vinteren noget og de lyse fjerspidser på oversiden kan afslides. Langt de fleste steppehøge er om foråret i stort set juvenil dragt, hvor kun få fjerpartier kan være udskiftet, om overhovedet noget. Således kan dele af bug, hoved og armhuler være fældet, og bliver hos hannerne hvidlige, omend også kraftig afblegning kan give hvidtonet bug. Oventil kan dele af ryggen (og sjældent enkelte dækfjer) være udskiftet, men reglen er, at forårets unge steppehøge ligner lyse og knapt så kontrastrige udgaver af efterårets juvenile. De største finter på forårstrækket er, hvis mørke halssider er bortfældet. Hos hannen bliver de grå, hvorved den lyse halsring bliver svag eller manglende. Normalt ser man dog, at halsringen fortsat er lys og kontrasterende. Hunner kan få stribede halssider og derved også svagere lys halsring. Fænomenet ses fra først i maj.\nSteppehøg juv. (2K) hun. En del hunner har fyldigere inderhånd end hannen, og får derfor en form, der minder om hedehøgens. Vingerne - især hånden - er dog fortsat kortere. Ungfuglens typiske hovedtegninger ses, ligesom den grå bagkant på hånden. Hele dragten er fortsat juvenil, og er hos især hunnerne bevaret ganske fint vinteren igennem; denne fugl er mere rusttonet end de fleste, ala hedehøg. Skagen, Danmark, maj, 2013.\nSteppehøg 2K han. Undersiden er om foråret afbleget til beigetonet, især hos hannerne, og hovedtegningernes sorte partier falmet til brunlige, hvilket dog ikke gør kontrasten mindre. Bemærk spids hånd med grå fjerspidser. Yotvata, Israel, marts 2007.\nSteppehøgen bevarer sin juvenile dragt bedre end hedehøg, der allerede i december kan være stærkt afbleget, og som i løbet af vinteren fælder langt mere omfattende. De fleste hedehøge ses om foråret i en ”mellemdragt”, hvor f.eks. hoved, dele af underkroppen (især fortil) og en del dækfjer samt armhuler kan være skiftet. Dette gælder også oversiden, der rummer nedslidte partier vekslende med nye friske fjerpartier på ryg og overvingedækfjer. Desuden er mellemste halefjer udskiftet hos 9 ud af 10, men svingfjerene og resten af halen er bevares fra juvenildragten.\nBlå kærhøgs dragtudvikling ligner steppehøgens, og de fleste er om foråret i juvenil dragt, hvor mellemste halefjer dog tit er udskiftet, og dragten er noget blegere. Mange unge hanner har desuden en hvidlig bug, der kombineret med mørke armsvingfjer kan ligne adult hun steppehøgs underside. Igen er proportionerne af allerstørste vigtighed- og husk på, at blå kærhøg forekommer regelmæssigt til langt ind i maj måned.\nBlå kærhøg 2K han. Fuglen med lidt varmere tonet underside samt tydelig lys boomerang omkring knoen må da være steppehøg? - NIX: fuglen har stribet underkrop, for lyse teginger gennem armsvingfjerene samt sorte fingerspidser. Fuglen er en han, da den havde skiftet de mellemste halefjer til rent grå. Skagen, Danmark, maj 2006.\nHan 2K sommer - 3K forår\nI løbet af sommeren gennemgår de unge steppehøgehanner en metamorfose. De anlægger en dragt, der ligner de gamle hanners, og optræder på det tidlige efterårstræk i en dragt, der i forhold til adult han har mørkere og kraftigere tegnet hoved (kan næsten være så kraftigt tegnet som juveniles, men mere dæmpet), rustbrune pletter i overgangen mellem hoved og bryst samt grå bagkant på armens, der bliver lysere og fader ud mod den adultlignende hånd. Kun få procent har helt hvide armsvingfjer. Ofte er der lidt mørke indslag som enkelte mørke fjer på undersiden samt smalt mørkt ”børringevågekomma”. De fleste har enkelte mørke armsvingfjer fra juvenildragten, og undertiden juvenile yderste håndsvingfjer, men de mest avancerede har adultlignende undervinge.\nOversiden er mørkere grå og mere kontrastløs end den adulte hans med svagere mørk kile, men tit tydeligere hvid overgump, da dens midterdel kan være renhvid. Nogle har jævnt tværbåndet overgump som hos adult han, men båndingen er da mørkere, eftersom den følger oversidens grundfarve.\nSteppehøg 2K han, sent på efteråret. Formen på denne fugl er yderste typisk for glidende steppehøge: stort fremskudt hoved og bryst imod slank krop og hale, bred arm og kort, tilspidset falkeagtig hånd. I forhold til 4K+/adult er hovedet mørkere og tydeligere tegnet, der er rustbrune pletter i overgangen mellem hoved og bryst og vingebagkanten er svagt mørkere. Tidligere på efteråret ville de fleste 2K hanner desuden have haft enkelte mørke armsvingfjer fra juvenildragten. Mange i denne alder har mørkt komma om knoen. Oversiden er mørkere og mere ensartet end hos 4K+, men ofte er dele af overgumpen hvid, og derfor tydelig, som hos adult han blå kærhøg, men smallere. Velavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nHanner i denne aldersklasse fælder kun begrænset om vinteren. Eventuelle juvenile svingfjer kan udskiftes, men ofte bevares enkelte mørke – juvenile – armsvingfjer frem til efterfølgende sommer, og aldersbestemmelsen bliver da lettere på 3K fugle om foråret.\nDragten bliver nu så afvigende fra andre kærhøgehanners, at bestemmelsen ikke er det store problem. Det eneste problem opstår ved blå kærhøg i lignede alder, der har bevaret de yderste juvenile og nedslidte, lyse håndsvingfjer, hvorfor vingespidsen ikke bliver massivt sort, og man kan få fornemmelse af en ”steppehøgekile”. Sådanne blå kærhøge har voldt en del problemer, men er anderledes proportionerede, og den sorte kile sidder forkert, nemlig længere inde på vingen og overgår i sort bagkant langs hele vingen. Desuden er de friske inderste håndsvingfjer tydeligt bredere, og blå kærhøgs hovedtegninger i denne alder er aldrig så distinkte som mange steppehøges.\nSteppehøg 2K han. Tydelige mørke hovedtegninger og indslag af mørke armsvingfjer samt mørkegrå overside og hvid midterdel af overgumpen er alle karakterer på 2K han efterår. Falsterbo, Sverige, aug. 2013.\nSteppehøg 3K han. Med så mørkt hoved og så tydelig mørk bagkant på armen, kan man benævne sådanne som 3K. Velavadar, Gujarat, Indien, feb. 2013.\nHan 3K sommer - 4K forår\nGrundliggende er fugle i denne alder som adulte. Mange fugle er knapt så renhvide og utegnede, og det er almindeligt at hovedet er lidt mørkere end underkroppen, med svage tegninger som antyder lys halskrave og lidt mørkere isse. En fugl, der fulgtes to år i træk (fra 3K forår/sommer til 4K forår) var stort set identisk, idet tegningerne var marginalt svagere sidste år, fuglen sås. Den sorte kile i hånden kan være lidt bredere, idet den tit inkluderer spidsen af yderste håndsvingfjer samt ca. halvdelen af næstyderste.\nGrundet individuel variation anbefales det dog, at være forsigtig med nøjagtig aldersangivelse af denne type. Det er bedst at nævne fuglene som 3K+ han. En større analyse af kendetegn viser nemlig, at mange fjerkendetegn er indbyrdes modstridende. Man kan se fugle med smal sort kile og helt ensartet hvid undervinge kombineret med ret mørkt hoved, eller fugle i perfekt adult dragt med bruntonet ryg og indervinge, ligesom meget lyse fugle med enkelte afvigende karakterer som lette striber på yderste håndsvingfjer eller lidt uregelmæssig overgang mellem sort kile og hvide omgivelser.\nSteppehøg 3K+ han. 3K type på grund af mørk bagkant på armen (der fader udadtil) samt lidt tydeligere hovedtegninger end hos adult han, men variationen er stor, og ofte ser man "immature" karakterer på fugle, der ellers virker som adulte. Velavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nBesøger man områder med mange steppehøge ser man stort set altid hanner med enkelte af disse ”immature”-karakterer, og næsten for få ”klassiske” hanner. Ligesom med rørhøg og blå kærhøg kan man mistænke, at et stort antal fugle i højere alder har immature kendetegn, og at kun et mindretal er ”ideelle lyse adulte”.\nDe helt rent tegnede, lyse hanner er ”hvide åbenbaringer”, der kan antages for en måge! De har lyst perlegrå hoved og overside, hvid underside, og mørk kile i hånden - sort undertil, mørkegrå oventil. Kilen er ofte svag, men der kan være lidt mørkt på næstyderste håndsvingfjer. Oversiden er perlegrå, og den grå kile er den mest afvigende karakter, da overgumpen har smalle grå tværbånd, der på afstand flyder sammen med ryggen. Set forfra og fra siden kan den sorte kile i øvrigt synes så svag, at den næsten kun bliver en smal sort spids på vingen, lidt som på en adult ride – en association bemærket på lavtflyvende fugle over havet. En let bestemmelig og gudesmuk fugl, som bare skal nydes.\nSom tidligere nævnt ser man mange af adult han-type med enkelte afvigelser, og det er formentligt almindeligt, at også helt rent tegnede, adulte hanner kan have ”immature karakterer” som svag grå bagkant på armen og lidt mørkere anstrøg på ryggen og indervingen.\nSteppehøg adult han. Rent tegnet adult, kun med svage antydninger af hovedtegninger. Sort kile er isoleret på alle sider af hvidt. Velavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nSteppehøg adult han. På afstand hvid med sort kile og let bestemt; på dette nærfoto ses en af de hyppige små afvigelser fra normen; yderste håndsvingfjer har fine tværbånd. en enkelt "afvigende" alderskarakter er ret normalt indenfor i øvrigt rent adult tegnede fugle. Velavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nHedehøg han er så afvigende, at den ikke behandles her. Blå kærhøg har bred sort vingespids og vingebagkant på de bredere vinger, og altid bred hvid ”sukkerknald” på overgumpen. En han kærhøg med meget lys overside, sort kile i hånden omgivet af hvidt og uden mørk bagkant på hånden er en steppehøg.\nBlå kærhøg adult han. Bemærk bred rund spurvehøgeagtig hånd med fem fingre, bred sort vingespids, der overgår i mørk vingebagkant samt bred, hvid overgump. Enø, Sjælland, Danmark, jan. 2007.\nSteppehøg adult han. Spids hånd imod bred arm giver en falkeagtig fremtoning. Oversiden er mere ensartet og lysere end blå kærhøgs, kun med antydet gråtonet kile i hånden samt tværbåndet overgump. Velavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nHedehøg adult han. Meget lille hoved mod pindetynd krop og lange vinger. Oversiden trefarvet med bredere sort hånd end andre kærhøge, og ryg samt indervinger ofte lidt mørkere, hvilket kan give et rørhøgeagtigt indtryk. Bemærk hannens sorte bånd gennem armen, der genfindes hos den adulte hun. Sønderjylland, Danmark, juli 2014.\nHun 2K sommer - 3K forår\n2K+ hunner af steppehøg er sværere at bestemme end hannerne. Efter sommerens fældning ligner hunner i denne aldersklasse adulte hunner, men med et par afvigelser. Ofte er de yderste håndsvingfjer og en del armsvingfjer juvenile. Yderste håndsvingfjer er da stærkt slidte og de juvenile armsvingfjer mangler de lysere felter midt på, der kendetegner i det mindste de yderste armsvingfjer hos de adulte hunner. Hovedtegningerne er normalt mere ungfugleagtigt kontrastrige, men der findes fugle, der allerede i denne alder har meget svage hovedtegninger og som kan mangle den lyse halskrave samt have bredere lyse felter på kinden. Ser man fuglen tæt på ses, at øjet endnu ikke er blevet lysegult, men har en mørk bruntonet gul farve, lysere end juveniles, men mørkere end de adultes. Desuden har de fleste en varmere gulbrun bundfarve på undersiden samt lidt bredere striber på underkroppen end de helt udfarvede.\nSteppehøg 2K hun. Vingetegninger er typisk; bemærk ufældede juvenile yderste håndsvingfjer samt enkelte mørke armsvingfjer. Hovedtegningerne er meget svage med større lys øreplet end normalt og helt manglende halskrave. Denne fugl blev først taget som hedehøg i forventningen om, at ingen 2K steppehøg ville have så svage hovedtegninger, ligesom flugten var lidt mere ala hedehøg end forventet - men sådan er det med de yngre hunner. Falsterbo, Sverige, sept. 2012.\nSteppehøg 2K hun. I dragten som adult hun, men varmere farvet, og her med tydeligere hovedtegninger. Velavadar, Gujarat, Indien, dec. 2013.\nFor kendetegn fra andre arter, se under adult hun. Bemærk, at blå kærhøg om efteråret (især 2K) kan være ret lig i dragten. På efterårstrækket kan de have ufældende eller manglende (grundet fældning) yderste håndsvingfjer, og derved en mere tilspidset vingeform end den klassiske. De bestemmes da på bredere inderhånd, bredere hoved og krop, bredere hale og lysere gennemgående bånd gennem armsvingfjerene. Oventil har blå kærhøg bredere hvid overgump, men svagere lyse ovaler over armen end steppehøg.\nDen udvoksede hun ligner i dragten blå kærhøg en del, og bestemmes lettest på dens lettere proportioner, tilspidset hånd samt tyndere bagkrop og hale. Underkroppen er hvidlig med mørke striber over bryst og flanker. Undersiden er i god kontrast til mørkere arm, hvor dækfjerene og armhulerne er diffust lysplettede, og armsvingfjerene mørke inderst med fremvoksende lyst bånd på yderdelen. Nogle fugle har dog bredere lyse pletter i armhulerne, og tegningen kan minde om hedehøgens tværbånd, ligesom en del har gennemgående lyse baser på armsvingfjerene, og derved får en bred sort bagkant på armen; denne er dog bredere end hedehøgens tilsvarende. Hånden ligner de juvenile fugles, med lignende svagt mørke spidser på håndsvingfjerene, manglende mørk bagkant på inderhånden og ofte lys klamme om knoen. På afstand får man indtryk af mørk arm mod lys, åben hånd. Det sorte ”børringevågekomma” på hånddækfjerene er tit tydeligt mod hvidlige baser af håndsvingfjerene (der hos mange danner den lyse boomerang) og ret utegnede baser af hånddækfjerene.\nBlå kærhøg adult hun. Deler mange kendetegn med steppehøg hun, og bestemmes bedst på bredere hoved og krop samt hale og afrundet vingespids ala spurvehøg, der dog på aktivt flyvende fugle er mindre påfaldende. Bemærk det brede lyse bånd gennem armsvingfjerene samt de distinkte sorte fingerspidser - "dyppet i blæk" som på en adult ride. Skagen, Danmark, april 2013.\nBlå kærhøg 3K+ hun. En faldgruppe om efteråret er blå kærhøg, der endnu ikke har fuldendt håndsvingfjerenes fældning. De kan derfor få en tilspidset vingeform, men har til gengæld blå kærhøgs fyldige bagkant på hånden, der afviger fra steppehøgens smallere, bredt lyst bånd gennem armsvingfjerene. På denne fugl er den yderste håndsvingfjer alt for kort til at være helt udvokset. Falsterbo, Skåne, Sverige, sept. 2009.\nSteppehøg adult hun. Bemærk den lysere og mere distinkt tegnet underkrop, lysegule øjne (hos 4K+) samt håndens typiske tegning med manglende mørk bagkant inderst, diffuse grå fingerspidser og mørkt "børringevågekomma" om knoen. Armsvingfjerenes lyse tegning forsvinder gradvis ind mod kroppen. Eilat, Israel, april 2014.\nHovedtegningerne varierer, men er svagere end de juveniles, og den lyse halskrave tit svag og mørkplettet. Den kan til og med mangle, og den vigtigste karakter bliver da mørkt ansigt, blot med smal hvidt øjenbryn og hvid plet på kindens bageste del. Oversiden er mørkebrun med lys oval over armen, men mørk og næsten utegnet håndflade. Overgumpen er hvid, men mange har artstypiske mørke tværbånd, der dæmper overgumpens hvide felt. De adulte hunner har lysegule øjne.\nHedehøg bestemmes lettest på formen, og desuden er hovedtegningerne domineret af lyst; som hos juvenil ses en lys klamme bag og rundt om øjet, der giver fuglen et åbent ansigtsudtryk. Der er ingen antydning af lys halskrave, og generelt er undersiden tydeligere og mere ensartet stribet end steppehøgens. De største forskelle ses dog på undervingen. Armhulerne er rustbrune med tre tydelige hvide tværbånd. Tegningen, der kan ses på lang afstand, overgår i lignende pletning på undervingedækfjerene, og afviger fra steppehøgens mørkere og mere diffuse. Armsvingfjerene har brede lyse baser og kun smal sort bagkant, og hånden har – som hos juvenile – bred sort bagkant og spids. Kun ved kraftigt slid i det sene forår kan den sorte bagkant på armen blegne (og derved forvirre). Da dækfjerene generelt er mere distinkt plettede end hos steppehøg fremstår mørkt komma på hånddækfjerene sjældent så tydeligt som hos steppehøg.\nOversiden på hedehøg hun er lysere og koldere gråtonet end hos steppehøg. Hos adulte ses et mørkt bånd gennem armen, der modsvarer den adulte hans, og hånden er ret lys med distinkte mørke tværbånd. Yngre hunner har lidt mørkere overside ala steppehøg, men normalt er armsvingfjerene den mørkeste del af overvingen, og danner oventil et mørkere panel mod brun vinge. Den hvide overgump er ofte smal, og reduceres tit af mørke pletter eller baser/spidser.\nHedehøg adult hun. Lyse ovaler på overvingen og kun smal hvid overgump kendetegner steppe- og hedehøg. Håndfladen har tydeligere mørke tværbånd, og fremstår som lysere end steppehøgens. Schleswig-Holsten, Tyskland, maj 2010.\nSteppehøg adult hun. Overvingen er mørkere med mørkere, mere ensartet hånd end hedehøgens, og hovedtegningerne mørkere med vredt øjenbryn og isoleret hvid plet bagerst på den mørke kind. Yotvata, Israel, marts 2014.\nBlå kærhøg ligner steppehøg hun i tegningerne, og bestemmes bedst på flugt og proportioner. Dragtforskellene er ret små. Underkroppen har normalt bredere mørke striber, ofte bredest midt på, der når undergumpen. På undervingen har armsvingfjerene gennemgående lysere bånd, og de fem synlige fingre skarpt afsatte sorte spidser. Og det er netop hånden, med dens brede spurvehøgeform, der er den allervigtigste karakter. En kærhøg med hånd som spurvehøg er altid en blå kærhøg. Og en kærhøg med ”falkespids” hånd mod bred arm er en steppehøg. På oversiden er blå kærhøg ret lig steppehøg, men med tydeligere mørke tværbånd på lysere hånd, svagere lys oval over armen (kan mangle hos begge) og bredere hvid overgump, som sukkerknald.\nNu er vi jo grundige her, og det skal derfor nævnes, at blå kærhøg hun, der om efteråret endnu ikke har fuldendt håndsvingfjerenes fældning, en overgang kan få en mere tilspidset hånd, der for det årvågne øje afviger fra steppehøgens. Hånden er nemlig tydeligere fyldig bagtil, og man ser, at de yderste håndsvingfjer er alt for korte for steppehøg i de tidlige vækstfaser. Når yderste håndsvingfjer er næsten udvokset forstærkes blå kærhøgs fyldige hånd.\nBlå kærhøg adult hun eller juvenil. Sammenlign formen med steppehøg og bemærk især den grovere stribning samt rent sorte, skarpt afsatte sorte fingerspidser. Mange blå kærhøge har - som en del steppehøge - lys indramning af hånden, kaldet den "forsmanske boomerang". Det "mallingske komma" - mange steppehøges sorte børringevågekomma ved knoen - er sjældent fremtrædende hos blå kærhøg og hedehøg. Falsterbo, Sverige, sept. 2012.\nSteppehøg adult han med to rørhøge. Det falkeagtige klejne indtryk fremgår - den største og mindste kærhøg fanget på ét og samme foto. Eilat, Israel, marts 2015.\nDette delikate emne skal kortfattet omtales, eftersom det ikke er det helt store problem. Under invasioner af ungfugle er der dog konstateret fugle, der er bedømt som hybrider. I nogle tilfælde kan man ikke udelukke ekstremt tegnede fugle af den ene eller anden art (jeg er således ikke enig i visse angivelige hybrider). I min optik bør hybridkortet kun trækkes, hvis et individ viser unikke karakterer fra én art kombineret med unikke karakterer fra en anden art. Mest oplagt er steppehøg x blå kærhøg ungfugle, hvor individer med dragtkarakterer fra steppehøg, kombineret med tydelige striber over bryst og flanker og bredere hånd end normalt (med femte finger tydelig på fotos, og fingerspidserne med skarpt afsatte sorte spidser) er set i nogle tilfælde. En lignende, blegere fugl fra Skagen om foråret havde samme forvirrende kombination af jizz fra blå kærhøg med dragtkarakterer fra steppehøg. Flugten vil for det trænede øje her afvige ved at være for tung og arbejdsom for steppehøg, men for let og behændig for blå kærhøg.\nEt par tilfælde af adulte hanhybrider er også kendt. Disse ligner kompakte steppehøge med for bred hånd, hvor sort dækker hele spidsen. Det sorte på vingespidsen bliver da som en ”for bred kile”, næsten som en bred trekant anbragt skævt i forhold til steppehøgens kile. Desuden kan sådanne mangle blå kærhøgs sorte bagkant på bagvingen, ligesom oversiden kan være lysere end hos blå kærhøg og med manglende bred hvid overgump. Sådanne fugle er set i Skagen og Skåne de senere år.\nMange andre småkarakterer kunne analyseres, men jeg har her forsøgt at koncentrere mig om det væsentligste, og udeladt analyse og diskussion af kendetegn, der har ringe værdi i felten. I fotogalleriet kan der ses flere feltbestemmelsesbilleder.\nArtiklen tilegnes Jens Toftelund Madsen (1964-2015), med hvem mange steppehøge er oplevet, og som altid var en anstændig og begavet sparringpartner, når det galdt feltbestemmelse. ”Only the good die young” (Iron Maiden).\nDato: 12. 05. 2015\nSkrevet af: Klaus Malling Olsen\nTags: Feltbestemmelse, Feltornitologi, Fugletræk, Rovfugle, Steppehøg\nLæse mere om fugle


Få hjælp fra en leukæmi støttegruppe – Evb\nFå hjælp fra en leukæmi støttegruppe\nDine venner og familie måske ikke fuldt ud klar over, hvad der præcist en diagnose af leukæmi midler. Men der er millioner, der gør - og du kan finde nogle af dem i kræft støttegrupper.\nVenner og familie kan ikke forstå uroen din leukæmi diagnose har skabt til dig. Men du har stadig brug for at snakke, og taler til nogen, der virkelig forstår, hvad der foregår, er vigtigt.\nPåfyldning det tomrum er, hvad støttegrupper gør: De forstår, hvor du har været, og hvad der kan komme næste.\nEn leukæmi støtte gruppe formål\nEn god støtte gruppe kan være afgørende for en patients følelsesmæssige sundhed i forbindelse med leukæmi, men han eller hun har brug for at forstå, hvad en sådan gruppe kan og ikke kan gøre, siger Elizabeth Kitlas, MSW, en informationsspecialist til leukæmi og lymfom Society. "Support grupper er ikke en erstatning for psykoterapi, men de er sikre rum, hvor patienter, pårørende, søskende, familier og andre, der berøres af leukæmi kan mødes og dele deres erfaringer med mennesker, der går igennem lignende situationer. "\nStøttegrupper, siger hun, kan blive set på som en coping værktøj, der fungerer sammen med en patients medicinske behandling.\nLeukæmi støtte til patienter og familier\nRobin Goodman, PhD, direktør for AboutOurKids.org og direktør for offentlige uddannelsesprogrammer på New York University Child Study Center, siger at finde en god støtte gruppe kan hjælpe en patient håndtere de forskellige stadier venter hende. "Hvad du står ændringer over tid," siger hun. "Kommunikation er godt for at hjælpe dig igennem alle disse følelser."\nStøttegrupper kan også hjælpe familier, Kitlas tilføjer. Dette kan især være vigtigt for plejepersonale som forældre og bedsteforældre, der kan være overvældet og har brug for at tale med folk, der kan hjælpe dem igennem de forskellige følelser på en peer-niveau snarere end et professionelt niveau. "Støttegrupper yde gensidig støtte og uddannelse til medlemmer, der kan føle sig lidt mindre alene ved at møde andre, hvis situation ligner deres egne."\nFinde en leukæmi støttegruppe\nFor leukæmipatienter, at leukæmi og lymfom Society (LLS) kan være et godt sted at lede efter grupper i dit område. Kitlas siger LLS i øjeblikket har 230 grupper, både i nærheden kapitler og i mere landlige eller fjerntliggende områder, og antallet er altid voksende.\nGrupper, der er forbundet med LLS generelt mødes cirka en gang om måneden, og er drevet af credentialed sundhed eller mental sundhed fagfolk, der har erfaring i både onkologi og gruppearbejde. "De er parate til at håndtere følsomme emner såsom tab, skyld, behandling spørgsmål og familiemæssige stressfaktorer," forklarer hun.\nAnden organisation til at tjekke ud for information, er europæiske Cancer Society. Indtast dit postnummer og ressourcer i dit område poppe op.\nAndre idéer omfatter:\nWeb-sites, der tilbyder religiøs støtte såsom leukæmi kur\nWebsteder, der bringer andre støttegrupper under én paraply\nKræft overlevende på linje med varme linjer, spørgsmål at spørge din læge, og meget mere.\nEndelig, se til din medicinske team for henvisninger til grupper, der kan være nyttige. Spørg hvilken slags tilbagemeldinger andre patienter har givet dem om disse grupper, og som man måske bedst for dig.\nMens du taler med dine nye venner, glem ikke dine eksisterende venner og familie. Du kan holde dem up-to-date med dine fremskridt online. Og foretager tilslutninger er hvad få støtte handler om.


En skole til unge der er ved at blive voksne - cclifeacademy.dk\nPosted on 10. marts 2020 by admin\nEn god skolegang er af afgørende værdi for de unge mennesker. De fleste vil opleve at skulle gå i skole mange år af deres liv – både som små børn og som ung-voksne, og det er derfor absolut nødvendigt, at man finder en skole, hvor man føler sig tryg i sin personlige udvikling.\nDet er vigtigt at føle sig tryg i det miljø, der er på ens skole. Det er medvirkende til, at det bliver et konstruktivt arbejdsmiljø såvel som miljø, hvor man tør udfolde sig mentalt og fagligt.\nEt skoleforløb bringer mange minder med sig, og er i særdeleshed i sted, der i høj grad former dig eller dit barn. Derfor kunne I med fordel vælge en privatskole ved Holbæk, der gør en dyd ud af at udvikle eleverne på alle parametre.\nEt balanceret arbejdsmiljø og en personlig udfordring\nHer vil du som teenager kunne opholde dig fra 7-10. klasse og modtage undervisning og vejledning fra lærere, der både kan lide at arbejde med teenagere, og som også er mægtigt dygtige til det.\nDet er en privatskole, der har fokus på, at du dygtiggør dig fagligt og udfordrer dig selv. Her vil du modtage en solid og højt kvalificeret undervisning, så du kan føle dig forberedt og klar til at søge gode resultater ved Folkeskolens Afgangsprøver.\nSkolens miljø agter at være et moderne tilbud til dig: den har et velfungerende bibliotek og gode computerarbejdspladser, som du frit kan bruge i undervisning såvel som i fritiden.\nHvis du skal i 10. klasse vil du kunne nyde godt af nogle ekstra oplevelser som musik, sport eller dans-teater.\nBliv klogere på dine egne ønsker allerede i dag.


26. oktober 1915 – J.N. Jensen: En luftkamp. | Den Store Krig 1914-1918\nFrankrig, i Oktober. Der er stadig intet at bestille for Flyverne, hed det engang imellem, og det var ikke saa mærkeligt, at de blev savnede, for de hører med til Hverdagsbilledet. Sagen var den, at det Dag efter Dag stadig var Taage, tyk Taage, saa man kunde fristes til at prøve paa, om den lod sig skære i Terninger. Flyverne kunde rolig tage sig et Hvil, for dem var der intet at udrette.\nTaagen laa stadig over Landet; men ved Middagstid brød Solen igennem en Stund. Et stærkt Vindpust skar Revner i den; man mærkede, der vilde indtræde en Forandring. Vindpustene øgedes, det blev haard Blæst fra Nord, den kom med Kulde, skarp og bidende.Franskmanden sagde: Dette her kommer fra Tyskland og Rusland, og det var vel rimeligt.\nLøvet paa Træerne havde bevaret sig helt vel, det var grønt, kun her og der isprængt med gullige Blade; men Kulden, der nu kom, sved paa det. Det blev til Regn og Rusk, et rigtigt Efteraarsvejr. Vejene sejlede, og Blæsten rystede Laderne; men det varede bare een Nat. Næste Morgen var det høj Luft, klar blaa Himmel, men stadig strid, kold Blæst.\nMidt paa Formiddagen hed det: Ja, nu er Flyverne der igen! De Folk hviler da ikke længere end højst nødvendigt; at de nu tør gaa saa højt til Vejrs med den Vind!\nDet var en fransk Dobbeltdækker, der var gaaet op. Nu var der gaaet Dage, hvor man intet Spejdertogt havde kunnet foretage. Tiden maatte udnyttes, og de to Mænd styrede roligt deres Vej gennem Luften. Sikkert brugte de Øjnene godt, det var jo derfor, de var oppe. Men om de netop blev va´r, at en tysk „Due”, flink og væver, skød til Vejrs, med een Officer, der ligesom de kun havde ærgret sig i Dage over den evige tykke Luft, er ikke oplyst.\nDuen steg højt op; den var kun at skimte som en liden Prik. Maskinen arbejdede godt; snart var Duen i stor Højde lige over Dobbeltdækkeren. I et Nu lod den sig dumpe ned i Højde med de franske Flyvere, og et Sekund senere forkyndte Maskingeværernes hurtige Tatatata, at Kampen mellem Flyverne var i Gang.\nTysk Fokker Eindecker angriber britisk flyvemaskine. Udsnit af postkort (Museum Sønderjylland – Sønderborg Slot)\nI lange Kurver kredser man om hinanden. Trods Vejr og Vind manøvrerer man godt; man stiger og daler og kredser paa ny, alt imens man lader Maskingeværerne arbejde, Kuglerne sprøjtes ud i Massevis i faa Sekunder. Et Øjeblik ser det ud, som de kan tørne sammen, men i næste Øjeblik er de igen hinanden paa Afstand. Enhver søger at finde Modstanderens ømmeste Punkt. Det er øjensynligt, at den lette Due klarer sig bedst i denne Bind; den vender sig rappere, hvor den store Maskine maa have baade mere Plads og mere Tid.\nDe kæmpende er imens stadig komne Jorden nærmere, Lyden bliver saa tydelig, at manges Øjne rettes imod de kæmpende; de følges med spændt Opmærksomhed.\nMens Sekunderne gaar, spørges der: Hvem bliver Sejrherre? eller gaar det bare som saa ofte, at de skyder paa hinanden for saa at fjerne sig, uden at noget virkeligt Resultat opnaas? Men paa een Gang hedder det: Franskmanden gaar ned! Paa en aaben Mark under gode Forhold foretog Dobbeltdækkeren en rask og glat Landing.\nDuen var Jorden nær, men gav sig Tid og svævede stadig i ikke ret stor Afstand af den landede tæt hen over Jorden. Den vilde vel sikre sig. Landingen var maaske kun et Kneb, en fin Manøvre. Man vilde maaske bare gør sig rede til en kort Kamp paa fast Grund og saa ilsomt tage bort; Landingen havde maaske slet ikke været nødvendig.\n— Vejen fri! lød Raabet. Gendarmeriet kom sprængende frem for om muligt at optage en Forfølgelse, og for at kunne yde hurtig Hjælp om fornødent. Fra alle Kanter kom der nu Folk til; nogle var til Hest, andre til Fods, andre igen fusede frem i Avtomobil. De to Flyvere, der var landede, havde intet Valg; de maatte overgive sig. Duen landede, og dens Fører — der nu havde hentet det Flyvetøj ned — tog sit Bytte i Eje.\nDet viste sig, at det var to Englændere, der var gaaede op i en smuk og kraftig Dobbeltdækker. Den ene stod usaaret, den anden var bleven ramt af flere Kugler. Men alt imens Maskinen slog sine Kurver i Luften, forbandt han sig selv. Det var ikke hans Saar, der havde faaet dem til at lande, men saa blev Benzinbeholderen skudt itu, og da havde de kun Valget mellem at lande hurtigt eller ogsaa at falde ned.\nEn Læge var til Stede; den saarede kunde straks faa en ny og bedre Forbinding. Det viste sig, at den ene Arm havde flere Saar, og Tommelfingeren var slemt medtaget. Da der ingen Udsigter var til, at den stod til at redde, skar den saarede selv, mens Armen blev forbunden, med et rask Snit Fingeren af oven over det første Led; saa kunde Stumpen blive forbunden med det samme.\nPaa fransk Side blev det ikke længe nogen Hemmelighed, hvad der var blevet af de to. Thi inden en tililende Motorvogn kunde bringe de to Fanger bort, kredsede en anden fransk Flyver over Pladsen. Sejrherren saa noget bedrøvet paa sin Maskine,der nemlig heller ikke vilde lystre længere, mens han sagde: Ja, havde du bare været i Orden, saa vilde jeg med det samme have prøvet et Forsøg paa ogsaa at hente Spejderen ned deroppe.\nDet er ikke smaa Krav, der stilles til en Flyver; den Bestilling kræver sin Mand. Her maa Mænd til med Mod i Bryst, med klart Hoved og kolde, stærke Nerver. Er dette nødvendigt i al Almindelighed, saa paakræves det tifold under en Kamp, hvor den mindste Blottelse kan betyde Fald fra en svimlende Højde. Derfor ser alle med Beundring paa de Mænd, der stolt gaar deres Vej i de høje Regioner til Trods for springende Granater til alle Sider. Hvor farligt det kan være med Flyverne over sig, har Krigen belært de fleste om, og dog vil kun den, der er aandeligt underernæret, bruge Skældsord om Fjenden, der er paa Flyvertogt, thi ingen kan nægte Manden, der saa dristigt selv vover Liv og Lemmer, sin Agtelse og Beundring.\nForrige indlæg25.oktober 1915. Hvornår vil de gode tider komme igen? Brev fra Inger.Næste indlæg26. oktober 1915 – De faldne


COVID-19: Nordjylland lukker ned! – Den Danske Billard Union\nby Rune Kampe 5. november 2020 8. november 2020 01526\nBrøndby 5.november 2020\nI lyset af den tilspidsede situation omkring Coronaepidemien i de 7 nordjyske kommuner Vesthimmerland, Thisted, Læsø, Frederikshavn, Hjørring, Jammerbugt og Brønderslev, har regeringen besluttet at indføre en række specielle restriktioner for at inddæmme smitten, derunder nedlukning af al sport og kultur i indtil videre 4 uger.\nFor billardsporten betyder det:\nAlle billardklubber i de 7 berørte kommuner skal holde lukket i de næste 4 uger fra og med mandag d.9. november 2020 indtil 3.december. På grund af situationens alvor anbefaler DDBU dog at lukningen allerede sker med virkning fra fredag d.6.november.\nAlle programsatte turneringer, hvor klubber fra de nævnte 7 kommuner skal deltage, udskydes fra og med fredag d.6.november og forsøges afviklet senere på sæsonen.\nTurneringsudvalget informerer i kommende uge omkring håndteringen af udskydelsen af de forskellige turneringer og mulige scenarier for en senere afvikling\nDIF, DGI og Firmaidrættens retningslinjer for idrætsaktiviteter\nMed virkning fra den 29. oktober og foreløbig frem til den 2. januar 2021, skal der bæres mundbind i offentligt tilgængelige steder indendørs – også idrætsfaciliteter og klubhuse.\nKravet om mundbind gælder for alle på 12 år og derover. Der skal ikke bæres mundbind under selve idrætsaktiviteten – det gælder både udøvere, træner og dommere.\nDet skal bæres ved ankomst til og afgang fra omklædningsrum eller til og fra selve idrætshallen, hvor aktiviteten skal udføres, hvis man møder omklædt.\nMed virkning fra den 23. oktober og foreløbigt fire uger frem, gælder følgende forsamlingsforbud ved idrætsaktiviteter:\nForsamlingsforbud på 10 personer gælder for voksne fra 22 år og derover. En evt. træner, frivillig eller dommer tæller med i det samlede antal.\nForsamlingsforbud på 50 personer gælder for idræts- og foreningsaktiviteter uden overnatning for børn og unge til og med 21 år. Der må gerne være nødvendige voksne til stede som en del af forsamlingen på 50 personer. En nødvendig voksen er en træner, hjælpetræner eller en forælder ved forældre/barn hold, hvis tilstedeværelse er nødvendig for, at aktiviteten kan udføres forsvarligt. Der må ikke blandes voksne udøvere med ungdomsudøvere. Hvis blot én 22-årige deltager som udøver, gælder forsamlingsforbuddet på 10 personer.\nForsamlingsforbud på 500 personer ved for eksempel kursus-og uddannelsesaktiviteter, tilskuere eller professionelle/elite udøvere. Det er et krav, at man i al væsentlighed sidder ned på faste pladser med ansigtet i samme retning.\nIdræt med kropskontakt er tilladt. Opfordringen er at minimere andelen af tid med kropskontakt, særligt ansigt-til-ansigt-kontakt. Forudsat at der er ekstra stor opmærksomhed på de øvrige anbefalinger – særligt ved hygiejne og forebyggelse af kontaktsmitte. Se nærmere definitioner nedenfor.\nHvis muligt skal der holdes to meters afstand ved aktiviteter i bevægelse eller ved fysiske anstrengelser. Sports- og idrætsaktiviteter med fysisk kontakt kan dog gennemføres, hvis man har stor opmærksomhed på sundhedsmyndighedernes anbefalinger – særligt hygiejne og kontaktsmitte – og i øvrigt følger nedenstående retningslinjer.\nKampsportsaktiviteter og dans er tilladt, hvis de generelle sundhedsmæssige retningslinjer, afstandskrav og forsamlingsforbud kan efterleves på forsvarlig vis. Opfordringen er at minimere andelen af tid med kropskontakt – særligt ansigt-til-ansigt-kontakt. Se også særlige retningslinjer for dans.\nDet gældende forsamlingsforbud skal altid respekteres. Der må dog godt være flere adskilte gruppe til stede i/på samme idrætsfacilitet – dog kun så længe der er tale om forskellige grupper, der hver især holder sig indenfor forsamlingsforbuddet. Se dog særlige retningslinjer for ”konkurrencer, turneringer og stævner” nedenfor.\nHvis der er flere grupper til stede i/på den samme idrætsfacilitet, skal man sikre, at der er tilstrækkelig afstand mellem grupperne, så de ikke udgør én samlet gruppe. Anbefalingen er, at der er mindst 2 meter mellem hver bane. Det er muligt at inddele store baner i mindre zoner. Her anvendes kegler, toppe, snor, skillevægge eller anden tydelig markering, der klart afgrænser banen/zonen. Banestørrelser og aktivitetsareal er forskellige i de respektive idrætter, hvorfor forsamlingstætheden kan variere fra idræt til idræt. Forsamlingstætheden må dog ikke komme under 4 kvm per person. Se dog særlige retningslinjer for ”konkurrencer, turneringer og stævner”.\nEn instruktør eller træner må gerne have ansvaret for aktiviteterne i flere grupper, HVIS han/hun kun er en del af den ene gruppe – han/hun må således ikke have kontakt med de andre grupper. Der bør være enten personale eller frivillige til stede under aktiviteterne, der har til opgave at forebygge opbygning af tætte forsamlinger.\nDeltagerne til aktiviteterne skal straks ved ankomst til idrætsfaciliteten placere sig i den gruppe, som de deltager i under aktiviteten. Grupperne må ikke flettes, og deltagere må ikke skifte mellem forskellige grupper under aktiviteten. Dommere, frivillige og andre officials må dog gerne være gennemgående og deltage i flere grupper.\nKlubhuse, bade og omklædningsfaciliteter\nBade- og omklædningsfaciliteter samt toiletter kan holdes åbne, hvis sundhedsmyndighedernes anvisninger til rengøring kan overholdes, og hvis de kan indrettes således, at kødannelse undgås. Der bør som udgangspunkt holdes mindst en meters afstand også i omklædningsrum og badefaciliteter. Endvidere opfordres faciliteter, foreninger og andre aktører til at finde gode lokale løsninger vedrørende rengøring og opsyn med omklædningsrum.\nKlubhuse mv. kan holdes åbent. Caféer og kantiner skal være særligt opmærksomme på at overholde Sundhedsstyrelsens anbefalinger. Det vil være ejeren af den enkelte facilitet, som konkret beslutter, hvorvidt der tillades adgang til toiletter og klubhuse og evt. nærmere retningslinjer herfor.\nFrem til foreløbigt den 2. januar 2021 bør alle sociale aktiviteter i forbindelse med idrætsaktiviteter aflyses. Dette gælder for eksempel fester, fællesspisning, klubaftener mv., og anbefalingen omfatter både sociale aktiviteter før og efter idrætsaktiviteter, ligesom det også gælder for selvstændige arrangementer.\nDer må bruges fælles bolde i idrætten. Bolde og øvrige kontaktpunkter som redskaber, mål og kegler skal rengøres ofte og afsprittes før og efter aktivitet, samt så hyppigt som muligt under aktiviteten\nHvis der i forbindelse med aktiviteterne og brug af faciliteter benyttes rekvisitter (fx ketsjer eller golfkøller), anbefales det, at der så vidt muligt benyttes personlige rekvisitter. Hvis dette ikke er muligt, skal der være særskilt opmærksomhed på rengøring af fælles kontaktflader.\nI tilfælde hvor redskaber og fælles udstyr ikke meningsfuldt kan afsprittes løbende under aktiviteten, bør hænder (det kropslige kontaktpunkt) afsprittes løbende. Eksempelvis bør hænder afsprittes i springgymnastik før og efter en session.\nDer må være op til 50 udøvere og deltagere i idræts- og foreningsaktiviteter uden overnatning for børn og unge på op til og med 21 år, herunder ansvarlige personer over 21 år, hvis disses tilstedeværelse er nødvendig for en forsvarlig afholdelse af aktiviteterne. I særlige tilfælde må der dog gerne afholdes arrangementer med op til 500 deltagere, så længe der aldrig er samlet flere end 10/50 deltagere på samme tid og sted.\nJf. ovenstående må der gerne arrangeres tidsforskudte arrangementer med op til 500 deltagere så længe, at der på intet tidspunkt er mere end 10/50 personer til stede samtidig. Fx kan cykelløb, motionsløb, ridestævner, kapsejlads mv. afvikles, så der om formiddagen deltager max 10/50, som herefter tager hjem, hvorefter en ny gruppe personer på max 10/50 personer kan deltage i stævnet, løbet mv. om eftermiddagen. Der er ikke noget til hinder for, at der er gengangere mellem personerne i de forskellige tidsforskudte dele af et stævne. Eventuelle gengangere tæller med i det samlede antal personer i alle de tidsforskudte dele af stævnet, som de deltager i.\nDet vil også være muligt at afholde arrangementer på samme tid med flere end 10/50 personer, hvis arrangementet afholdes med en betydelig geografisk spredning mellem deltagerne sådan, at de ikke befinder sig på samme sted samtidig. Det vil fx omfatte kapsejladser på havet, hvor deltagerne sejler i mindre grupper med betydelig afstand mellem bådene. Det vil også omfatte golfturneringer, orienteringsløb og lignende udendørs arrangementer med stor geografisk spredning mellem de enkelte deltagere eller mellem mindre grupper af deltagere. Det kræver dog, at den geografiske spredning kan opretholdes gennem hele arrangementet, dvs. også ved start- og målområdet.\nI modsætning til træning er det ikke muligt at opdele ét arrangement i sektioner – fx ved hjælp af hegn, kegler eller lignende -, da det vil blive betragtet som værende et samlet arrangement på samme tid og sted.\nDer må dog godt afvikles flere separate stævner/turneringer på samme tidspunkt på samme anlæg/facilitet. Fx må der gerne afvikles flere atletikstævner inden for forskellige discipliner på samme atletikstadion, eller flere stævner for forskellige bådtyper på vandet. Ligeledes må der gerne afvikles et fodboldstævne for fem u/10 hold på to 5-mands fodboldbaner, mens der samtidig afvikles et fodboldstævne for tre u/12 hold på en syvmandsbane på samme anlæg. Det afgørende er, at forsamlingsforbuddet overholdes for det enkelte stævne, at der er effektiv adskillelse mellem stævnerne og arealerne de foregår på, samt at deltagerne ikke flettes på tværs af stævnerne. Dommere, frivillige og andre officials må dog gerne være gennemgående og deltage i flere grupper.\nDer bør være enten personale eller frivillige til stede under afvikling af konkurrencer, turneringer og stævner, der har til opgave at forebygge opbygning af tætte forsamlinger. Ved afvikling af flere separate stævner/turneringer bør der udpeges mindst én ansvarlig herfor pr. stævne/turnering.\nTil såvel indendørs som udendørs idrætsbegivenheder må der være siddende publikum – fx på medbragte klapstole. Der er ikke krav om, at en fast plads er fastmonteret til et gulv, til jorden mv. Med en fast plads forstås, at vedkommende ikke må opholde sig på mere end én plads under arrangementet. Det er end videre et krav, at publikum sidder med ansigtet i samme retning.\nDer kan maksimalt tillades op til 500 siddende publikum til den enkelte idrætsbegivenhed. Grænsen på de 500 er inkl. deltagerne i idrætsaktiviteten og evt. personale.\nArrangøren af idrætsbegivenheden bør have fokus på styring af publikumsstrømme og overvåge dette løbende. Især er det vigtigt at undgå omfattende køer ved indgange og til specifikke lokaler.\nDer bør være særligt fokus på styring af kapaciteten på det enkelte idrætsanlæg, herunder indføre kapacitetsbegrænsning ift. et maksimalt antal samtidige publikummer, under hensyn til tilgængeligt publikumsareal, risikoen for sammenstimling, og hvorvidt publikumsareal er indendørs eller udendørs.\nDer bør være ansatte eller frivillige til stede, der har til opgave at forebygge opbygning af tætte forsamlinger.\nDer skal være særligt fokus på rengøring og håndhygiejne.\nDer skal så vidt muligt være vand og flydende sæbe eller håndsprit (70- 85% alkohol) tilgængeligt for publikum.\nArrangøren af idrætsbegivenheden (foreningen og/eller ejer af faciliteten) bør identificere og sikre grundig rengøring af fælles kontaktpunkter og lave en plan for rengøring og desinfektion af kontaktpunkter, herunder med særligt fokus på håndtag, gelændere, lyskontakter, vandhaner, bordoverflader og andet, som hyppigt berøres af mange.\nDer er en undtagelse til forsamlingsforbuddet for udøvere af professionel idræt og de faciliteter, udøverne benytter før, under og efter afviklingen af idrætsgrenen. Fritagelsen gælder kun for DIF-anerkendte idrætsgrene. Følgende er nu defineret som professionel idræt og er dermed undtaget fra forsamlingsforbuddet:\nAlle DIF’s forbunds øverste nationale ligaer, konkurrenceniveau eller tilsvarende for senior damer og herrer.\nAlle DIF’s forbunds seniorlandshold, damer og herrer.\nUd over Team Danmark indplacerede atleter gælder det nu også for andre atleter, som er tilknyttet Team Danmark på andre måder.\nAtleter, som figurer på en OL/PL bruttoliste.\nDet forudsættes, at der er reguleret adgang til omklædning, bad, toiletter.\nDet sikres, at antallet af aktive i bassiner reguleres, således at der maksimalt er en udøver pr 4 m2 målt på vandets overflade. I praksis bør ejeren af faciliteten på forhånd vurdere det maksimale antal af svømmere og badende, der kan tillades i det enkelte bassin.\nBegrænsning og regulering af antal aktive i svømmehaller og –bade skal ske ved både indgang til omklædningsområder og i selve svømmehallen.\nDer skal være afstandsafmærkninger på gulve de steder, hvor det er hensigtsmæssigt.\nSe desuden Kulturministeriets retningslinjer for krav til rengøring – udover sundhedsmyndighedernes generelle krav.\nDansekurser afvikles med minimum 10 minutter imellem hver lektion.\nPauser er tilladt, hvis man holder afstand i overensstemmelse med gældende regler om afstand.\nDer må ikke foretages skift af dansepartnere i pardans.\nRengøring af kontaktpunkter mellem danseholdene bør følge de generelle retningslinjer om rengøring.\nAntallet af aktive i fitnesslokalerne begrænses, så de generelle regler om afstand og gældende forsamlingsforbud kan overholdes. Det skal sikres, at antallet af aktive i lokalerne reguleres, således at der maksimalt er en udøver pr 4 m2.\nBegrænsning og regulering af antal i fitnesslokaler skal ske ved både indgang til fitnesslokalerne og i de enkelte fitnesslokaler.\nDer sikres mindst en meters afstand mellem borde og stole i caféområder.\nSvedabsorberende udstyr: Yoga- og træningsmåtter, sandsække og boksehandsker mv. bør ikke være tilgængeligt. Brugerne opfordres til at medbringe eget udstyr, hvis dette skal anvendes til træning.\nEkstra rengøring: Der skal ske ekstra udluftning og rengøring som en del af den daglige drift med hyppig desinficering af berøringsflader som dørhåndtag, kortlæsere, vandhaner og træningsudstyr og -maskiner.\nDesinfektion mellem aktiviteter: Kontaktflader på redskaber og maskiner skal desinficeres mellem hver benyttelse.\nHusk at overholde det til enhver tid gældende forsamlingsforbud. Grundelementerne for forebyggelse af smittespredning, som alle bør efterleve, er i prioriteret rækkefølge:


82% Gennemsnitlig bedømmelse af byer Bedømt af 481 rejsekunder\nRejsekunders tips til Jerusalem\nViser 5 seneste anmeldelser\nLæs alle vores rejsetips fra rejsekunder til Jerusalem\nFamilieferie Seværdigheder & kultur\nRejsekundes tip: Lav en ikke alt for stram dagsplan for det du gerne vil se og dobbelt tjek så evt. med receptionen om der er national- eller helligdage som kan betyde at diverse steder holder lukket.\nKunne lide: Byen er en fantastisk by som giver en en følelse man ikke kan beskrive, den skal simpelthen opleves.\nKunne ikke lide: Savner lidt autentiteten, da mange seværdigheder drukner i kirker, alter og tingel-tangel\nBackpacking / sabbatår Storbyferie Shopping Seværdigheder & kultur\nRejsekundes tip: Undersøg på forhånd, hvad du ønsker at opleve, for Jerusalem har uendelige oplevelsesmuligheder. kan også anbefale en gratis rundvisning fra Jaffa gate, hvor der kun forventes drikkepenge. Den er rigtig god til en grundintroduktion til det gamle område.\nKunne lide: Meget at se\nKunne ikke lide: Jeg havde en dårlig oplevelse med en taxa chauffør, der prøvede at snyde penge fra mig ved at påstå, jeg havde ramt hans bil. Hvilket jeg bestemt ikke havde. Så pas på i ikke bliver snydt.\nBackpacking / sabbatår Seværdigheder & kultur\nRejsekundes tip: You could easily spend a week in Jerusalem just visiting the sights in the old city - make sure you have enough time to see everything so you dont have to spend 10 hours a day on sightseeing\nKunne lide: Amazing city!!!\nKunne ikke lide: -\nFester - 20%\nStorbyferie Familieferie Seværdigheder & kultur\nRejsekundes tip: pas på med snyd\nKunne lide: stemning - kultur\nKunne ikke lide: snyderi\n67% Gennemsnitlig bedømmelse\nRejsekundes tip: Planlag din rejse i forhold til hvornaar de forskellige aktiviter har aabent.\nKunne lide: kulturen, religion osv.\nKunne ikke lide: folk var for langsomme paa arbejdet. De lukkede paa de markeligste tidspunkter.\nGruppe på 15 eller flere som skal til Jerusalem?\n11 vandrehjem i Jerusalem\n1 hoteller i Jerusalem\nDe bedste bedømmelser af Vandrerhjem i Jerusalem\nLæs, hvad folk har at sige om vores topplacerede Vandrerhjem i Jerusalem\n5. Palm Hostel 74%


Filosofien om Karl Popper og psykologiske teorier - yes, therapy helps!\nDet er almindeligt at forbinde filosofien med en verden af spekulationer uden nogen forbindelse med videnskaben, men sandheden er, at dette ikke er tilfældet. Denne disciplin er ikke kun mor for alle videnskaber fra et historisk perspektiv; det er også det, der giver mulighed for at forsvare robustheden eller svagheden af videnskabelige teorier.\nFaktisk er der fra første halvdel af det tyvende århundrede med fremkomsten af en gruppe tænkere, der er kendt som Wienerkirken, en filosofi, der er ansvarlig for at overvåge ikke kun videnskabelig viden, men hvad menes med videnskab.\nDet handler om videnskabens filosofi og en af dens tidligste repræsentanter, Karl Popper gjorde meget for at undersøge spørgsmålet om, i hvilket omfang psykologi skaber videnskabeligt godkendt viden . Faktisk var hans konfrontation med psykoanalyse en af hovedårsagerne til indgangen til krisen i denne nuværende.\nHvem var Karl Popper?\nKarl Popper blev født i Wien i løbet af sommeren 19002, da psykoanalysen blev stærk i Europa. I den samme by studerede han filosofi, disciplin, som han dedikerede sig til sin død i 1994.\nPopper var en af de mest indflydelsesrige videnskabsfilosofer om generationen af Wienerkredsen, og hans første værker blev meget taget i betragtning ved udviklingen af et afgrænsningskriterium, det vil sige når man definerer en måde at afgrænse Hvad er der, der adskiller videnskabelig viden fra det, der ikke er?\nProblemet med afgrænsning er således et emne, som Karl Popper forsøgte at reagere ved at udtænke måder, hvorpå man kan vide, hvilke udsagn der er videnskabelige og som ikke er. .\nDette er et ukendt, der krydser hele videnskabens filosofi, uanset om det anvendes på relativt veldefinerede objekter (f.eks. Kemi) eller andre, hvor de fænomener, der skal undersøges, er mere åbne for fortolkning (såsom paleontologi). Og selvfølgelig påvirkes psykologien, der ligger på en bro mellem neurologi og samfundsvidenskaben, meget afhængigt af, om en afgrænsning eller et andet kriterium anvendes på det.\nPopper hilste således meget af sit arbejde som en filosof til at udtænke en måde at adskille videnskabelig viden fra metafysik og simpel ubegrundet spekulation. Dette førte ham til en række konklusioner, der gik på dårligt sted meget af hvad i hans tid blev anset for at være psykologi og det de understregede vigtigheden af forfalskning i videnskabelig forskning.\nSelvom videnskabens filosofi blev født i det 20. århundrede med Wienerkirkens udseende, var de vigtigste forsøg på at få adgang til viden (generelt ikke specifikt "videnskabelig viden") og i hvilket omfang dette er sandt mange århundreder med fødsel af epistemologi.\nAuguste Comte og induktiv begrundelse\nPositivisme eller den filosofiske doktrin, hvorefter den eneste gyldige viden er videnskabelig, var en af konsekvenserne af udviklingen af filosofiens filial. Udstillet i begyndelsen af det nittende århundrede af den franske tænker Auguste Comte og naturligvis genererede mange problemer ; så mange, at ingen kunne handle på en måde, der var lidt i overensstemmelse med den.\nFor det første er ideen om, at de konklusioner, vi laver gennem erfaring uden for videnskaben, irrelevante og ikke fortjener at blive taget i betragtning, er ødelæggende for alle, der ønsker at komme ud af sengen og træffe relevante beslutninger i din dag til dag.\nSandheden er det everydayness kræver os at lave hundredvis af inferences hurtigt uden at skulle gennemgå noget, der ligner den slags empiriske tests, der er nødvendige for at gøre videnskaben, og frugten af denne proces er stadig viden, mere eller mindre vellykket, der får os til at handle på en eller anden måde. Faktisk forstyrrer vi ikke engang at gøre alle vores beslutninger baseret på logisk tænkning: vi tager konstant mentale genveje.\nFor det andet placerede positivismen i centrum af den filosofiske debat problemet med afgrænsning, som allerede er meget kompliceret at løse. På hvilken måde blev det forstået fra Comte's positivisme at man skulle få adgang til sand viden? Gennem akkumuleringen af enkle observationer baseret på observerbare og målelige fakta. Jeg mener Det er fundamentalt baseret på induktion .\nFor eksempel, hvis vi efter at have lavet flere observationer om løvernes opførsel ser, at når de har brug for mad, går de til at jage andre dyr, og vi kommer til den konklusion, at løverne er kødædende; fra individuelle fakta vil vi nå en bred konklusion, der dækker mange andre tilfælde, der ikke observeres .\nEn ting er imidlertid at erkende, at induktiv ræsonnement kan være nyttig, og en anden er at argumentere for, at det i sig selv gør det muligt at komme frem til sand viden om, hvordan virkeligheden er struktureret. Det er på dette tidspunkt, at Karl Popper går ind i scenen, hans forfalskningsprincip og hans afvisning af positivistiske principper.\nPopper, Hume og forfalskning\nHjørnestenen i afgrænsningskriteriet udviklet af Karl Popper hedder forfalskning. Falsacionismo er en epistemologisk strøm, ifølge hvilken videnskabelig viden ikke bør baseres så meget på akkumulering af empiriske beviser som på forsøgene på at afvise ideer og teorier for at finde prøver af dens robusthed.\nDenne ide tager visse elementer af David Hume's filosofi , hvorefter det er umuligt at påvise en nødvendig sammenhæng mellem en begivenhed og en konsekvens deraf hidrører fra den. Der er ingen grund til at sige med sikkerhed, at en forklaring af den virkelighed, der virker i dag, vil fungere i morgen. Selv om løver spiser kød meget ofte, er det måske på et tidspunkt opdaget, at i nogle usædvanlige situationer kan nogle af dem overleve i lang tid at spise en særlig planteart.\nDerudover er en af konsekvenserne af Karl Popper's forfalskning, at det umuligt er muligt at bevise, at en videnskabsteori er sand og trofast beskriver virkeligheden. Videnskabelig viden vil blive defineret af, hvor godt det virker for at forklare tingene på et givet tidspunkt og en sammenhæng, n eller i hvilken grad det afspejler virkeligheden som det er, da det er umuligt at kende sidstnævnte .\nKarl Popper og psykoanalyse\nSelv om Popper havde visse møder med behaviorisme (specifikt med ideen om at læring er baseret på gentagelser gennem konditionering, selv om dette ikke er en grundlæggende forudsætning for denne psykologiske tilgang) Psykologiens skole, der angreb med mere voldsomhed, var den fruddianske psykoanalyse , at der i den første halvdel af det 20. århundrede havde stor indflydelse i Europa.\nGrundlæggende, hvilken Popper kritiseret psykoanalysen var hans manglende evne til at holde sig til forklaringer, der kunne forfalskes, noget som han betragtes som snyd. En teori, der ikke kan forfalskes er i stand til at forstyrre sig selv og vedtage alle mulige former for ikke at vise, at virkeligheden ikke passer til deres forslag , hvilket betyder, at det ikke er nyttigt at forklare fænomener og derfor ikke er videnskab.\nFor den østrigske filosof var den eneste fordel ved Sigmund Freuds teorier, at de havde en god evne til at bevare sig selv, udnytte deres egne tvetydigheder til at passe ind i nogen forklarende ramme og tilpasse sig alle uforudsete situationer uden at blive udfordret. Effektiviteten af psykoanalysen havde intet at gøre med den grad, de tjente til at forklare ting, men med de måder, hvorpå jeg fandt måder at selvretfærdiggøre .\nEksempelvis må teorien om Oedipus-komplekset ikke genopstå, hvis man efter at have identificeret faderen som en kilde til fjendtlighed i barndommen, opdages, at forholdet til faren var meget god, og at der aldrig var nogen kontakt med faderen. mor ud over fødselsdagen: hun identificerer sig selv som en faderlig og moderlig figur til andre mennesker, da psykoanalysen er baseret på det symbolske, det behøver ikke at passe sammen med "naturlige" kategorier som biologiske forældre.\nBlind tro og cirkulær ræsonnement\nKort sagt troede Karl Popper ikke, at psykoanalysen ikke var en videnskab, fordi den ikke tjente til at forklare godt, hvad der sker, men for noget endnu mere grundlæggende: fordi det ikke var muligt at overveje muligheden for at disse teorier er falske .\nI modsætning til Comte, som antog, at det var muligt at opklare trofast og definitiv viden om, hvad der er ægte, tog Karl Popper hensyn til den indflydelse, som forskere og udgangspunkt for forskellige observatører har på det, de studerer, og derfor han forstod, at visse teorier var mere en historisk konstruktion end et nyttigt værktøj til videnskab.\nPsykoanalyse, ifølge Popper, var en slags blanding af argumentet ad ignorantiam og fejlagtigheden af en principbegæring: den beder altid at acceptere lokaler på forhånd for at påvise, Da der ikke er noget bevis for det modsatte, må de være sande . Derfor forstod han, at psykoanalysen var sammenlignelig med religioner: begge var selvbekræftende og baseret på cirkulær ræsonnement for at komme ud af enhver konfrontation med fakta.\nHva kjennetegner deltakende observasjon? (Februar 2021).


CiRkuS RegNBUeLeJR | Regnbuelejren\nBy regnbuelejren16. juli 2019Nyheder\nCirkus, cirkus, cirkus!!! Fra morgenstunden af var der klovne, ballerinaer, tryllekunstnere, cirkusdyr og cirkusdirektører at se rundt omkring på skolen. Cirkus Regnbuelejr var nu kommet til Humble.\nI Cirkus Regnbuelejr har vi lært at trylle, fået spået fremtiden hos cirkussets spåkone, Esmaralda og spåmand, Baldur og lært at lave akrobatik. Lejren fik besøg af et krybdyrshow, hvor der blev mulighed for både at se og røre ved en skildpadde, en øgle, en slange og en fugleedderkop.\nTil frokost havde køkkenet lavet den fineste hotdogbod ude i gården, hvor der blev serveret hotdogs og pomfritter. Det smagte super lækkert og det var noget, der lige faldt i børnenes smag. Alle sad rundt omkring ved borde i gården, hvor solen så småt var begyndt at kigge frem.\nEfter frokost var det igen tid til en masse cirkusaktiviteter. Ansigtsmaling var et hit, og der blev dystet i hvem der var stærkest i sumokamp og spillet cirkusrundbold. Lejren fik besøg af de to seje akrobater fra Volantes Circus, der afholdte en akrobatikworkshop og senere viste de for hele lejren et sejt akrobatik- og gøglershow. Cirkusshowet bød også på optrædener fra nogle mega seje og modige børn og hjælpere, der kom op og viste noget af det de havde lært i løbet af dagen. Så cirkusdagen blev afsluttet med et brag af en cirkusforestilling og Cirkus Regnbuelejr har uden tvivl været et stort hit.\nEfter aftensmaden, der stod på kyllingefrikadeller og kartoffelsalat, var der mulighed for at gå i krea, hoppe på hoppepuden og meget mere.\nDagen blev afsluttet med bål, hvor der blev sunget sange og aftenens konkurrence mellem puttegrupperne gik ud på at se, hvem af de voksne der kunne vende flest mariekiks i munden. Det blev uafgjort mellem køkkenet og puttegruppe 2A. Til bålet blev der også læst et brev op fra det magiske væsen Fidusen, der kunne fortælle at børnene var gode til at rydde op på deres værelser – de voksne roder for meget, så børnene kan med fordel vise de voksne, hvordan man gør\nI morgen venter endnu en ny dag på Regnbuelejren, hvor vi glæder os til, at der kommer besøg udefra, og vi igen skal lave en masse fede aktiviteter. Vi kan bl.a. løfte sløret for, at vi får besøg af den sejeste freestylerapper, og om aftenen skal der være byfest.\nDagen i dag har været fyldt med så mange spændende, sjove og gode aktiviteter, at vi har svært ved at beskrive det med ord, så nyd derfor en masse gode billeder fra en cirkustastisk dag på Regnbuelejren.\nSå er Regnbuelejren slut for i år…\nBadesjov og chokoladefabrikken\nBowl’n’Fun er for vildt\nDinoer, fresstylerap og byfest\nKarina Worninger til Værelserne er blevet indtaget, og der er fart over feltet\nregnbuelejren til Dia de Muertos – De dødes dag\nregnbuelejren til Mange tak for en fantastisk lejr\nAnne & John Petersen til Mange tak for en fantastisk lejr\nJeppe til Dia de Muertos – De dødes dag\n© 2019 Regnbuelejren.


Adventspakke 2: Urpremiere fra øvelokalet - politiken.dk\nAdventspakke 2: Urpremiere fra øvelokalet\nHver søndag i advent bliver du på politiken.dk lukket ind i et øvelokale til en anderledes julesession.\nAdventsøver. Så er der urpremiere igen på politiken.dk. Denne gang er det bandet One Year From Home, der byder inden for i øvelokalet og spiller et nummer, kun de selv kender.\nMusik 5. dec. 2010 kl. 10.00\nVelkommen til din musikalske adventsgave.\nPolitiken.dk byder i samarbejde med pladeselskabet Tigerspring hver søndag i advent på en tur i øvelokalet med et af Tigersprings fremadstormende navne.\nDer er dog ikke tale om en normal øver. Kunstnerne vil spille et nummer, ingen tidligere har hørt. Der er altså tale om fire stk advents-urpremierer.\nSidste søndag var det bandet Our Broken Garden, der inviterede indenfor med en coverversion af deres egen sang 'Watermark'.\nLæs også: Adventspakke1: Kom i øveren med Our Broken Garden\nDenne søndag kan du komme på besøg hos bandet One Year From Home, der inviterer til julesession med nummeret 'Don't Be Unkind'.\nNår simple ting bliver svære\nOm dagens nummer fortæller forsanger Mads Brinch Nielsen:\n»Don't be Unkind er et super frækt nummer. Teksten afslører ikke de voldsomme nyheder, men alligevel har sangen i mine ører en vibe, der udtrykker, hvor enormt svært det kan være at håndtere simple ting, eller ting der i hvert tilfælde burde være simple. Når det simple bliver svært, er det aldrig særlig sjovt, netop fordi man ved, at det er simpelt. I sådanne situationer kommer nogle mennesker til at opføre sig dårligt. I værste tilfælde bliver et andet menneske ked af det«.\n»Når det er sagt, er sangen i sig selv egentligt også utrolig simpel, indspillet i to takes med ganske få instrumenter. Til gengæld syntes jeg, det er mega effektfuldt, jeg er ret vild med det, hvis jeg må være så ærlig«.\n»Jeg vil helst ikke komme ind på, hvad der ligger til grund for tilblivelsen af denne sang. Til gengæld er den skrevet i januar måned. Som musiker er man så priviligeret, at man kan tage fri ret tit. Så i januar måned lavede jeg slet ikke noget, ud over at skrive sange om dagen og indspille dem i min kælder sammen med drengene om aftenen og natten. Nogle af de sange vi indspillede, har vi indspillet igen. Disse udkommer i starten af næste år på en fin EP, det bør I glæde jer til - Det bliver en perle«.\nMusikpakkekalender 24. december: Luk op for den gratis musik\nAdventspakke 3: Punket urpremiere fra øvelokalet


Villa - 6000 Kolding - Mirabellevej 48, Bramdrupdam\nBolig opført i 1999\nBeliggende i skønt lukket område\nBoligen er opført i 1999 og har gulvvarme i alle rum, dog undtagen i 4 af de 5 soverum i boligen. Boligen fremstår yderst velholdt med et flot tegltag og nogle pæne træ/træ vinduer med aluskinne. Boligen består af 5 soverum, hvoraf de tre er i sin egen afdeling med tilhørende badeværelse. Dvs. man har mulighed for at lave en børne- og forældreafdeling, hver for sig.\nKøkkenet er fra husets opførelse, mens de to badeværelser i ejendommen er opdateret siden opførslen. Boligens indretning er god og efterlader ikke spildplads til fordeler gang. Det er derfor 169 rigtig gode m2, hvilket gør at alle værelser i boligen er i en god størrelse.\nJeg vil fremhæve at sælger har været rigtig god til at vedligeholde sin bolig, så en ny køber overtager en ejendom som er fantastisk vedligeholdt og som er i rigtig god stand.\nTil boligen hører en åben carport med et pænt værksted hertil. Boligens opvarmningsform er fjernvarme, og fjernvarmeanlægget er placeret i værkstedet, så der altid er en behagelig temperatur i rummet - sommer som vinter.\nOmrådet: Boligen er beliggende i Bramdrupdam i et lukket område, hvor der er stisystemer til skole og indkøb. Boligerne i området er opført fra 1998-2000, og er derfor alle sammen forholdsvis nye. Ydermere er motorvejsnettet nemt at komme til fra boligen, og placeringen er derfor god til børnefamilier med den travle pendler.\nKunne boligen friste med en fremvisning eller har du yderligere spørgsmål? Så er du altid velkommen til kontakte teamet hos Home Slotsallé på tlf. 75 52 03 11\nMvh Home Slotsallé\nBrutto/Netto ? 17.305 / 13.842 kr.\nVinduer Træ/træ med aluskinne\nAntenneforhold Sælgerne får deres tv-signal via Stofa. Der er ført fibernet ind i huset\nLokalplan Nr. 0724-12\nBosch mikroovn -\nHeraf grundværdi i kr. 421.500\nMirabellevej 48, Bramdrupdam, Kolding - 3.295.000 kr.


EL: Det er ’helt ubegribeligt’, at styrelsen frikender landbrugsformand | Information\nFormanden for organisationen Bæredygtigt Landbrug, Flemming Fuglede Jørgensen, selv har gennem hele forløbet fastholdt, at han ikke har været inhabil, og at han blot har henholdt sig til den gældende vejledning fra Landbrugs- og Fiskeristyrelsen.\nDet er »helt ubegribeligt«, at Landbrugs- og Fiskeristyrelsen har vurderet, at en fremtrædende landbrugsformand lovligt kunne være med til at godkende en ansøgning om 1,5 mio. kr., som han selv havde underskrevet.\nDet mener Enhedslistens landbrugsordfører, Maria Reumert Gjerding, der har fulgt sagen tæt.\n»Det virker fuldstændig absurd,« siger hun.\nSagen går i korte træk ud på, at formanden for organisationen Bæredygtigt Landbrug, Flemming Fuglede Jørgensen, i 2014 deltog i et møde i den såkaldte Promilleafgiftsfonden for landbrug, hvor han er medlem af bestyrelsen.\nFonden behandlede og godkendte her en ansøgning om 1,5 mio. kr., som Flemming Fuglede Jørgensen havde ansøgt om til udarbejdelse af en videnskabelig rapport på CBS.\nHan undlod at erklære sig inhabil i sagen, hvilket er blevet kritiseret af eksperter i forvaltningsret. Men tidligere i denne uge kom Landbrugs- og Fiskeristyrelsen ham til undsætning med en udtalelse, hvor styrelsen vurderer, at han ikke var inhabil i sagen.\nStyrelsens afgørelse undrer to professorer i forvaltningsret, som i gårsdagens Information såede tvivl om afgørelsens juridiske troværdighed.\nMaria Reumert Gjerding forstår heller ikke, hvordan styrelsen kan konkludere, at det var i overensstemmelse med forvaltningsloven, da Flemming Fuglede Jørgensen deltog i behandlingen af sin egen ansøgning.\n»Hvordan kan de ikke se det som et problem? Jeg forstår det simpelthen ikke,« siger hun.\nLandbrugs- og Fiskeristyrelsen fører tilsyn med de i alt 15 landbrugsfonde, som hvert år forvalter 500 mio. kroner.\nStyrelsen har for nylig strammet den vejledning om habilitet, som fondene arbejder ud fra. Stramningen kom i kølvandet på en kraftig kritik fra Statsrevisorerne, som mente, at fondene arbejdede med en fortolkning af habilitet, som var »meget snæver, usædvanlig og problematisk«.\nIfølge den nye vejleding ville Flemming Fuglede Jørgensen have været inhabil.\nMen styrelsen fastholder stadig, at både den nye og den gamle vejledning er i overensstemmelse med forvaltningsloven.\nStyrelsens vurdering blev i gårsdagens Information undsagt af de to professorer Michael Gøtze og Carsten Henrichsen fra Københavns Universitet.\nHer vurderede Carsten Henrichsen, at Flemming Fuglede Jørgensen »klart« har været inhabil, »og det gør ingen forskel for vurderingen af habilitetsspørgsmålet, at en vejledning fra Landbrugs- og Fiskeristyrelsen – uretmæssigt – er gået ud fra det modsatte«.\nDen rigtige afgørelse\nInformation har forgæves forsøgt at få en kommentar fra miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V), der er den ansvarlige minister på området.\nLandbrugs- og Fiskeristyrelsen har i stedet sendt en skriftlig udtalelse fra styrelsens vicedirektør, Sarah Børner.\n»Omverdenen skal have tillid til forvaltningen af landbrugets fonde, og derfor har vi ændret vejledningen,« skriver hun.\n»For fremtiden vil man aldrig kunne deltage i behandlingen af en sag, som man selv er underskriver på, uanset om man så at sige blot varetager generelle branchemæssige hensyn. Det er styrelsens opfattelse, at vi dermed også går videre end forvaltningsloven kræver.«\nHun tilføjer, at styrelsen har vurderet, at Flemming Fuglede Jørgensen i den specifikke sag »alene har varetaget generelle branchemæssige interesser«, hvilket styrelsen ser som »legitimt«.\n»Der er indrømmet tale om en vanskelig juridisk sag, og Landbrugs- og Fiskeristyrelsen har derfor også lagt sit ræsonnement åbent frem på styrelsens hjemmeside. Vi er godt klar over, at det er en svær sag, men vi mener, at vi truffet den rigtige afgørelse i den konkrete sag,« skriver Sarah Børner.\nVil stille spørgsmål\nMaria Reumert Gjerding fra Enhedslisten mener, at sagen vidner om, at Landbrugs- og Fiskeristyrelsen »holder hånden under et system, hvor landbruget sidder og fordeler penge til sig selv«.\nHun opfordrer miljø- og fødevareministeren til at slå fast, hvornår der er tale om inhabilitet.\n»Jeg kunne godt savne en minister, der her gik i rette med sin styrelse og fik sat tingene på plads,« siger hun.\nMaria Reumert Gjerding vil nu spørge miljø- og fødevareministeren, om han er enig i styrelsens vurdering af, at den gamle praksis i landbrugsfondene har været inden for forvaltningslovens rammer.\nFlemming Fuglede Jørgensen selv har gennem hele forløbet fastholdt, at han ikke har været inhabil, og at han blot har henholdt sig til den gældende vejledning fra Landbrugs- og Fiskeristyrelsen.\nBæredygtigt LandbrugEnhedslistenPromilleafgiftsfonden for Landbrug\nPoul Anker Sørensen og Svend Elming anbefalede denne artikel\n29. april, 2017 - 08:36\n29. april, 2017 - 08:41\nPeter Jensen, Carsten Wienholtz, Mona Blenstrup, Rikke Nielsen og Egon Stich anbefalede denne kommentar\n29. april, 2017 - 09:52\nDet er 'helt ubegribeligt' at Information igen igen føler trang til at fremhæve at netop enhedslisten mener noget som hverken er overraskende eller skælsættende... Selvfølgelig er det forkasteligt hvis man som formand for noget som helst offentligt sidder og godkender egne private ansøgninger!\n30. april, 2017 - 21:16\ndet efterlader jo det indtryk, at ingen af de andre partiers landbrugsordførere er kommet med klare fordømmelser af forløbet. Og det ville vel være 'helt ubegribeligt' ?


Maler i Mosbjerg - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nGodt malerfirma i Mosbjerg\nHvis du har brug malerfirma i Mosbjerg for at nyistandsætte dit hjem eller kun at male nogle af værelserne, skal du finde en betroet professionel eller endda en virksomhed, der tilbyder sådanne tjenester. Ser tilfældigt online er ikke den bedste idé. Selv hvis du kalder en professionel, hvis du ikke er i stand til at afgøre, hvor pålidelig den malerfirma i Mosbjerg er, vil du sandsynligvis ikke opnå de forventede resultater.\nNogle “selskaber” er i virkeligheden en flok af to eller tre “venner”, der arbejdede sammen for andre virksomheder. Det er ikke som at vælge denne type malere er forkert. Men hvis den malerfirma i Mosbjerg respektive virksomhed ikke har tilladelse til at fungere, eller en portefølje, er det en god ide at undgå dem.\nSelv hvis du underskrive en kontrakt, i nogle tilfælde, skødesløse arbejdstagere kan ikke undgås med lethed. Du tror måske, at der er mange virksomheder af denne art villige til at tilbyde dig tjenester. Men hvis du begynder at ringe, vil du opdage, at de fleste af disse selskaber ikke tilbyder pålidelige tjenester, eller at de er for dyre. Anbefalinger er stadig den bedste måde at finde malere. Spørg dine naboer, kolleger og venner, hvis de kender nogen. De specialiserede mapper er også en god måde at se. En maler, der tager sig af hans billede, selv online en, kan have tillid til. Hvis du ikke kan finde nogen der, kan du prøve de specialiserede lokale aviser malerfirma i Mosbjerg.\nBilligt malerfirma i Mosbjerg\nSpørg efter et tilbud. Selv før underskriver en kontrakt, sammenligne de citater, der tilbydes af de specialiserede virksomheder, for at være sikker på at du finde præcis, hvad du har brug for. Maleren skal give dig separate priser og en plan. Hvis maleren ikke har tid nok til at anslå omkostningerne, vil han malerfirma i Mosbjerg sandsynligvis ikke har tid til at arbejde for dig. Hvis du ejer en virksomhed og du har brug for et maleri job, spørge om fakturering og betalingsbetingelser. Du behøver ikke engang tro, hvor mange malere “glemmer” at udstede en faktura.\nTransport omfatter også hyppige drev til maleri butikker. Under et maleri job, malerne altid opdager, at de har brug for noget, og nogle af dem vil bede dig om at køre dem til butikken malerfirma i Mosbjerg, hvis du vil have jobbet “gjort hurtigere”. Professionelle malere vide alt fra starten, så når de ankommer, de har alle de værktøjer, malerier og instrumenter med dem.\nMaler Lille Asmild Viborg\nMaler Lystrup Stevns\nMaler Stolelyng Allerød