FN's havretskonvention giver muligheden for, at kyststater kan udvide deres kontinentalsokkel ud over 200 sømil og dermed få adgang til eventuelle ressourcer i undergrunden eller på havbunden.\nGEUS har siden 2003 været projektleder af Rigsfællesskabets kontinentalsokkelprojekt. Dette projekt har haft til opgave at indsamle, tolke og dokumentere de nødvendige data for en kravfremsættelse over for Kommissionen for Kontinentalsoklens Grænser.\nProjektet har beskæftiget sig med 5 områder: et område i det Arktiske Ocean, to områder ud for hhv. Sydgrønland og Nordøstgrønland og to områder nordøst og sydvest for Færøerne.\nArbejdet blev afsluttet ved udgangen af 2014 med indsendelsen af kravet for området nord for Grønland.\nUdover projektledelse har GEUS' arbejde primært omfattet indsamling, behandling og fortolkning af seismiske, batymetriske og geologiske data samt andre data indsamlet under projektet eller fremskaffet på anden vis. GEUS har endvidere været ansvarlig for udarbejdelsen af selve submissionsdokumenterne.\nI 2016 og fremadrettet har GEUS fået tilført midler til udgifter til undersøgelser i forbindelse med FN's havretskonvention samt fortsat beredskab, vedligehold af data, faglig præsentation og rådgivning.\nLæs mere om kontinentalsokkelprojektet.


Folk handler hos internet virksomheder - Cykeludstyr til mange kilometer\nFolk handler hos internet virksomheder\nEn række internet selskaber foreslår nu til dags flere fragttyper. En af de populære er nu til dags at få leveret til et afhentningssted, fordi du dermed nemt kan hente varerne når det passer ind i din hverdag. Leveringstypen er altså ret så bekvem, samt oftest tillige den mindst kostelige leveringsversion.\nDu kan endvidere forsøge at få ordren sendt hjem til dig selv eller til adressen på dit arbejde. Løsningen viser sig i mange tilfælde en anelse dyrere, men tillige usædvanlig praktisk. Den mest prisbevidste leveringsmetode er dog selv at hente ordren, som desværre nødvendiggør at du er med kort afstand til e-butikkens adresse.\nLeveringsdygtigheden kan i nogle tilfælde være ret central hvis vi mangler dine nye varer om kort tid, og i det øjemed er det helt meningsfuldt at vi ser tidshorisonten for levering på den respektive vare.\nEn række e-shops garanterer muligheden for dag-til-dag levering på en hel del varenumre, som trods alt nødvendiggør at handlen gemmenføres inden et besluttet tidspunkt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få pakken sendt afsted før lagermedarbejderne holder fyraften.\nNogle enkelte online forretninger tilbyder fragt uden beregning, men for det meste er det så nødvendigt at du shopper for en fastsat pris. Derudover bør du overveje den mest letkøbte leveringstype, hvilket gerne – uanset om man er ved Næstved, Værløse eller Grindsted – vil være at få fragtmanden til at levere din bestilling til et afhentningssted.\nEt sympol på at e-shoppen overholder den officielle danske lovgivning\nDet har vist sig at være yderst problemfrit for almindelige mennesker at søge sig frem til priser på tværs af online webshops og herved har flere internet webshops set sig nødsaget til at stampe salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til piger og drenge, og tillige også til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange frembyde gratis levering.\nTrods dette kan det ikke desto mindre være indbringende at eftergå nogle enkelte outlets på nettet efter rabat inden du shopper, så du er skudsikker på at opnå den prisbilligste pris.\nDu bør alligevel huske på, at når en shop sælger deres produkter til salg for en udsalgspris som er ufattelig tiltalende, så er det mange gange være en indikation på en fup webshop. Kortbestillinger er trods alt dækket ind under en foranstaltning, hvilket redder køberen overfor fup internet virksomheder.\nTrustpilot indebærer ret nyttige muligheder\nFør folk shopper hos en butik behøver man ideelt set betragte deres handelsaftale, men det er uden tvivl ikke særlig interessant.\nEn nemmere løsning kunne være at tjekke om online forretningen er tilsluttet e-mærket, siden det kan være et billede på at webbutikken understøtter den officielle danske lovgivning, foruden at internet virksomheden løbende føres tilsyn med af specialister som har nøje kendskab til vilkårene. Dette er desuden din chance for bistand, for så vidt du bliver udsat for udfordringer i processen med din handel. Her finder du mere information.\nLigeledes støtter vi at køberen er omhyggelig omkring de mest betydningsfulde retningslinjer der indvirker på bestillingen, f.eks. den byttepolitik e-forretningen anvender. I den forbindelse er det ligeledes afgørende, at man stadig gemmer ens ordrekvittering, så man en anden gang vil kunne vidne om sin shopping, uden hensyn til om man shopper til en herre eller dame.\nTrustpilot leverer temmelig gavnlige løsninger til at tolke adskillige nuværende brugeres reflektioner og derved kan det være til hjælp, at du verificerer internet firmaets kritik inden du placerer din ordre.\nFacebook yder tillige ultra passelige løsninger til at få indsigt i internet webshoppens kundefokus. Derudover er der faktisk internet selskaber som gør det muligt at udfærdige en anmeldelse af deres købsoplevelse, som ligeledes burde drages fordel af til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nFakta vedrørende produkter og shops på nettet i Danmark vedligeholdes hele tiden, men vi tager forbehold for modifikationer der muligvis er lavet siden vi senest opdaterede hjemmesidens oplysninger.


Jer 34-36;heb 2 DN1933 - Det Ord, som kom til Jeremias fra - Bible Gateway\nJeremias 33Jeremias 37\nJeremias 34-36 Dette er Biblen på dansk (DN1933)\n34 Det Ord, som kom til Jeremias fra Herren, da kong Nebukadnezar af Babel og hele hans Hær og alle Riger på Jorden, der stod under hans Herredømme, og alle Folkeslag angreb Jerusalem og alle dets Byer; det lød: 2 Så siger Herren, Israels Gud: Gå hen og sig til Kong Zedekias af Juda: Så siger Herren: Se, jeg giver denne By i Babels Konges Hånd, og han skal afbrænde den. 3 Og du skal ikke undslippe hans Hånd, men gribes og overgives i hans Hånd og se Babels Konge Øje til Øje, og han skal tale med dig Mund til Mund, og du skal komme til Babel. 4 Hør dog Herrens Ord, Kong Zedekias af Juda: Så siger Herren om dig: Du skal ikke falde for Sværdet, 5 men dø i Fred, og ligesom man brændte til Ære for dine Fædre, kongerne før dig, således skal man brænde til Ære for dig og klage over dig: "Ve, Herre!" så sandt jeg har talet, lyder det fra Herren. 6 Og Profeten Jeremias talte alle disse Ord til kong Zedekias af Juda i Jerusalem, 7 medens Babels Konges Hær angreb Jerusalem og begge de Byer i Juda, der var tilbage, Lakisj og Azeka; thi disse faste Stæder var tilbage af Judas Byer.\n8 Det Ord, som kom til Jeremias fra Herren, efter at kong Zedekias havde sluttet en Pagt med alt Folket i Jerusalem og udråbt Frigivelse, 9 således at enhver skulde lade sin Træl og Trælkvinde gå bort i Frihed, såfremt de var Hebræere, og ikke mere lade en judæisk Broder trælle. 10 Og alle Fyrsterne og alt Folket, som havde indgået Pagten om, at enhver skulde lade sin Træl og Trælkvinde gå bort i Frihed og ikke mere lade dem trælle, adlød; de adlød og lod dem gå. 11 Men siden skiftede de Sind og tog Trællene og Trælkvinderne, som de havde ladet gå bort i Frihed, tilbage og tvang dem til at være Trælle og Trælkvinder. 12 Da kom Herrens Ord til Jeremias således: 13 Så siger Herren, Israels Gud: Jeg sluttede en Pagt med eders Fædre, dengang jeg førte dem ud af Ægypten, af Trællehuset, idet jeg sagde: 14 "Når der er gået syv År, skal enhver af eder lade sin hebraiske Landsmand, som har solgt sig til dig og tjent dig i seks År, gå bort; du skal lade ham gå af din Tjeneste i Frihed!" Men eders Fædre hørte mig ikke og lånte mig ikke Øre. 15 Nys omvendte I eder og gjorde, hvad der er ret i mine Øjne, idet I udråbte Frigivelse, hver for sin Broder, og I sluttede en Pagt for mit Åsyn i det Hus, mit Navn er nævnet over, 16 men siden skiftede I Sind og vanhelligede mit Navn, idet enhver af eder tog sin Træl eller Trælkvinde tilbage, som I havde ladet gå bort i Frihed, om de ønskede det, og tvang dem til at være eders Trælle og Trælkvinder. 17 Derfor, så siger Herren: Da I ikke hørte mig og udråbte Frigivelse, hver for sin Broder og hver for sin Næste, vil jeg nu udråbe Frigivelse for eder, lyder det fra Herren, så I hjemfalder til Sværd, Pest og Hunger, og jeg vil gøre eder til Rædsel for alle Jordens Riger. 18 Og jeg giver de Mænd, som har overtrådt min Pagt og ikke holdt den Pagts Ord, som de sluttede for mit Åsyn, da de slagtede Kalven og skar den i to Stykker, mellem hvilke de gik, 19 Judas og Jerusalems Fyrster, Hofmændene og Præsterne og hele Landets Befolkning, som gik mellem Stykkerne af Kalven 20 dem giver jeg i deres Fjenders Hånd og i deres Hånd, som står dem efter Livet, og deres Lig skal blive Himmelens Fugle og Jordens Dyr til Æde. 21 Og Kong Zedekias af Juda og hans Fyrster giver jeg i deres Fjenders Hånd og i deres Hånd, som står dem efter Livet. Og Babels Konges Hær, som drog bort fra eder, 22 se, den bydet jeg, lyder det fra Herren, at vende tilbage til denne By, og de skal angribe den og indfage og afbrænde den; og Judas Byer lægger jeg øde, så ingen bor der!\nHebræerne 1Hebræerne 3\nHebræerne 2 Dette er Biblen på dansk (DN1933)


Kritisk Debat - Artikler: Et godt link fra KRITISK DEBAT: Hvad nu?\nOffentliggjort: 15. september 2006\nHvad gør vi nu? Hvad skal vi gøre, alle os, der gik på gaden den 17. maj, fordi vi ville sikre og ikke forringe velfærden? Kan vi overhovedet gøre noget nu, hvor et bredt politisk spektrum fra Dansk Folkeparti (DF) til Socialdemokraterne står foran at skulle omsætte Velfærdsforliget fra den 20. juni til konkret lovgivning og poster på de kommende års finanslov? Ja, vi både kan og skal gøre noget. Men vi må erkende, at situationen her før Folketingets åbning er en helt anden end før den 17. maj.\nDa vi gik på gaden den 17. maj, vidste vi, at hvis vi var tilstrækkeligt mange, kunne vi gøre en forskel på de forhandlinger, der var i gang. Vi vidste, at Helle Thorning-Schmidt var påvirkelig. Langt hen ad vejen bakkede hun selv vores krav op, når vi sagde nej til regeringens forslag om at forringe dagpenge og SU, og når vi krævede praktikpladser til alle og starthjælpen afskaffet. Ikke nok med det. Samtidig vidste vi, at hverken regeringen eller DF havde meget lyst til et sort forlig uden Socialdemokraternes underskrift.\nDet viste sig da også, at vi var tilstrækkeligt mange til at gøre en forskel. SU-forringelserne og de værste dagpengeforringelser blev taget af bordet - og flere praktikpladser kom på dagsordenen.\nMen til gengæld var vi for få og for uklare i mælet til at forhindre forligspartierne i at enes om Europas hidtil mest drastiske forringelse af efterløns- og pensionsordningerne [se Bent Gravesens artikel i denne udgave af Kritisk Debat - red.]. Også det vidste vi godt, da vi på tværs af partiskel demonstrerede den 17. maj. Vi gik under parolen "Stop regeringens efterlønsforringelser" - vel vidende, at vi kun var enige om at afvise regeringens forslag om at hæve efterlønsalderen til 63 år fra 2021, men til gengæld dybt uenige om Socialdemokraternes eget forslag om at hæve den til 62 år i 2026. Derfor står Fogh-regeringen med et massivt flertal fra DF til Socialdemokraterne, der nu er på vej til at omsætte Velfærdsforliget fra den 20. juni til konkret lovgivning og poster på de kommende års finanslov.\nDet betyder, at den umiddelbare kamp om efterløn og pensionsalder er tabt. Det vil nemlig i al enkelhed kræve, at vi mobiliserer så mange, at både Socialdemokraterne og DF opsiger Velfærdsforliget, allerede inden det bliver omsat til lovgivning, og det gør vi - desværre - ikke. Så enkelt er det.\nMen må vi så nøjes med Ole Sohn og Jørgen Arbo-Bæhr som de afmægtiges talerør på Folketingets talerstol, når forligspartierne tromler lovene igennem? Nej. Det giver højest lidt flere (socialdemokratiske) stemmer til SF og Enhedslisten. Det løser ingenting.\nDerfor må alle centrum-venstre-kræfter, ikke mindst i fagbevægelsen, sætte gang i en debat om den tilbagetrækningspolitik, en ny regering og et centrum-venstre flertal skal gennemføre, hvis vi i tide skal afbøde den første forhøjelse af efterløns- og pensionsalderen til henholdsvis 62 og 67 år i 2019. Her tænker jeg på både politiske og faglige krav, som fagbevægelsens selvstændigt kan og bør føre kampagne for og afkræve Socialdemokraterne, SF, Enhedslisten og de radikale svar op til næste valg.\nNogle af de krav, jeg selv vil foreslå, kan man endda finde som overskrifter og hensigtserklæringer i Velfærdsforliget. Blandt de konkrete krav til en ny regerings tilbagetrækningspolitik vil jeg her nævne:\nNye og bedre muligheder for, at nedslidte kan gå på førtidspension, når de fylder 60 år. Velfærdsaftalen siger, at det skal drøftes mellem SF, Socialdemokratiet, V, K, DF og de radikale. Det bliver efter al sandsynlighed ikke til noget, hvis ikke vi i både fagbevægelsen og centrum-venstre-oppositionen diskuterer sig frem til fælles fodslag om et konkret forslag.\nEt attraktivt arbejdsmarked for seniorerne. I Norge har man f.eks. gennemført en national seniorpolitisk satsning sammen med arbejdsmarkedets parter. Velfærdsaftalen rummer nogle løse hensigtserklæringer om en bedre seniorpolitik på specielt de offentlige arbejdspladser. Centrum-venstre-oppositionen og fagbevægelsen bør drøfte fælles forpligtigende krav til indholdet heraf og til en større seniorpolitisk satsning efter næste valg.\nInvesteringer, lovgivning og aftaler om en målrettet forebyggende arbejdsmiljøpolitik, så folk får en reel chance for at blive på arbejdsmarkedet længere. VKO har sammen med de radikale gennemført en systematisk ned- og bortprioritering af den forebyggende arbejdsmiljøindsats, og Velfærdsforliget indeholder kun lidt flere penge til Arbejdstilsynet og en pulje, der kan yde tilskud til virksomheder og institutioner, der gør noget ved nedslidning, mv. Her må fagbevægelsen sammen med centrum-venstre-oppositionen stille krav til det konkrete indhold, og de radikale - og nu efter velfærdsforliget også Socialdemokraterne - bør frigøre sig fra bindingen til VKO-flertallets systematiske nedprioritering af den forebyggende arbejdsmiljøpolitik og i stedet gå sammen med SF og Enhedslisten om nye krav til investeringer, lovgivning og trepartsaftaler om en målrettet forebyggende arbejdsmiljøpolitik. I SF's finanslovsforslag for 2007 er vi kommet med de første bud (se http://www.sf.dk/index.php?article=12148 )\nLængere levetid for de lavtuddannede. De lavtuddannede har kortere levetid end andre. Velfærdsforliget indebærer, at den gennemsnitlige levetid efter efterlønsalderen aldrig må blive mere end 19 ½ år. Skulle det gælde for de lavtuddannede, skulle efterlønsalderen sættes et år eller to ned - i morgen. Lad os derfor drøfte indholdet af en konkret handleplan for, hvordan øget forebyggelse kan forlænge levetiden for specielt de grupper, der i dag har den korteste gennemsnitlige levetid. Målet skal være, at de lavtuddannedes levetid skal forlænges hurtigere, end partierne bag velfærdsforliget vil hæve efterløns- og pensionsalderen.\nJeg tror og håber, at vi kan lære af Norge. Her havde man også en borgerlig regering - og et svækket Arbeiterpartiet. Derfor tog norsk LO et selvstændigt initiativ. LO iværksatte en omfattende medlemsdebat "Du bestemmer - LO på din side". Her deltog 44.000 medlemmer, der kom med tilsammen 155.000 bud på, hvad der skulle være LO's vigtigste sager. Ud fra disse mange indmeldinger konfronterede LO de politiske partier med 54 spørgsmål om en række politiske krav: Støtter I, eller gør I ikke? Ud fra de svar, der kom ind fra partierne (Høyre og Fremskrittpartiet nægtede helt at svare), oplyste fagbevægelsen op til Stortingsvalget i 2005 sine medlemmer, om hvem der støttede hvilke krav.\nMed dette i ryggen gik norsk fagbevægelse med LO i spidsen ud i en kampagne for en rød-grøn regering bestående af Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet. Skal man dømme efter fagbevægelsens egen evaluering var kampagnen en stor succes, der bidrog afgørende til valg-sejren for den rød-grønne alliance. 83 pct. af norsk LO's medlemmer synes at medlemsdebatten havde været "meget god" eller "god". Over halvdelen af deltagerne i debatten var meget enige i, at fagbevægelsens medlemsdebat havde været med til at tydeliggøre forskellen mellem de politiske partier på de sager, der var vigtige for LO's medlemmer op til Stortingsvalget. 43 pct. var meget enige i, at kampagnen havde bidraget til den rød-grønne valgsejr, og yderligere 38 pct. var lidt enig heri.\nDet viser, at der er noget at gøre, hvis vi i fagbevægelsen og arbejderpartierne følger det norske eksempel. Det starter med den konkrete debat ude på arbejdspladserne, i fagbevægelsen og i medierne om, hvilke ønsker almindelige lønmodtagere har til de politiske partier. Og det starter nu.


Max vandt med 12 rigtige - sn.dk - Stevns\nDet var ikke kun på kunstsiden, der var gang i den, da der var By Night i Store Heddinge i fredags. Hos lokalhistorisk arkiv havde man udarbejdet en tipskupon, hvor vinderen nu er fundet. Foto: Henrik Fisker\nArtiklen: Max vandt med 12 rigtige\nMax vandt med 12 rigtige\nStevns - 14. august 2019 kl. 16:49\nUnder Store Heddinge by Night havde Stevns Lokalhistoriske Arkiv udarbejdet en tipskupon med 13 spørgsmål. Der blev afgivet i alt 36 besvarelser.\nIngen havde 13 rigtige, mens en enkelt havde svaret rigtigt 12 gange.\nDa ingen havde 13 rigtige, tilfalder præmien - som er seks bøger om Store Heddinge før og nu - den person, der havde de 12 rigtige.\nPræmien blev vundet af Max Andersen, der bor på Bækvej i købstaden, som det hele drejede sig om. Max kan afhente præmien på lokalarkivet i Egestræde, oplyser arkivleder Erik Mouritzen i en pressemeddelelse.\n2. Klagenævn afgør: Stevns Klint bliver fredet\n7. Klar til afgang mod Roskilde\n8. To knallerter kørte for stærkt\n10. Væltede på scooter i beruset tilstand


FEM ØER I DET SYDFYNSKE ØHAV - Odenseguide på eventyr\nPosted on:\t 14. juni 2020\t Last updated on:\t 11. oktober 2020\t Comments:\t2\tWritten by:\todenseguide\n66 km, 3 skønne vandredage med øhop i Det Sydfynske Øhav. Vi besøger Strynø, Drejø, Avernakø, Lyø og Skarø. Vi går med rygsæk og overnatter i telt og shelter.\n??Sommerferiedage og Ø-hop på de sydfynske øer ?? (3.juli – 5.juli 2019)\nDet sydfynske øhav er verdens største oversvømmede istidslandskab og består af 55 øer og holme. Beboede og ubeboede. Det er forunderligt at tænke på at, øerne, som vi oplever dem i dag, er toppe af bakkerne, der stikker op af vandoverfladen.\nDer er faste færgeforbindelser fra flere af småøerne, og mange øboere pendler dagligt over vandet når de skal på arbejde. Men der er også mange, som har deres daglige dont på deres ø. Der er landbrug med bølgende marker, der er dyr, der er forretninger og ikke mindst skønne spisesteder.\nMen, hvor ofte tager vi andre, os fra “fastlandet”, den modsatte vej til de små øer?\nI skolernes sommerferie kan man for et beskedent beløb, krydse mellem Strynø, Lyø, Avernakø, Skarø, Drejø, Hjortø og Bjørnø i 7 dage. Eneste betingelse er, at man, så snart man har forladt en af købstadshavnene i Svendborg, Faaborg eller Rudkøbing, forbliver ‘i hop’ på småøerne.\nBilletten giver adgang til de faste færgeruter samt den lynhurtige ‘Sea Hawk’. Katamaranen fra Hirtshals, er hyret til at “hoppe” rundt mellem de sydfynske øer i sommermånederne. Den sejler sin egen sommerrute og forbinder dermed øer, der ikke normalt ‘hænger sammen’.\nVores tur foregik i sommeren 2019.\nLæs mere om ‘Ø-hop” hér\nDrejø er kalkeret over i ø-passet\nI starten af juli besluttede min søn Rune, og jeg os for at indløse billet og tilbringe tre dage med at vandre og hoppe fra ø til ø. Vores dejlige hund, vizsla’en Zif’en, skulle selvfølgelig med.\nVi studerede øer og sejlplaner og vi bookede billetter til bestemte afgange, så vi var sikret plads ombord på den gule katamaran med begrænset plads. Hvem ved hvor mange, der havde fået samme idé? Vi ville nødig strande på en ø, vi gerne ville videre fra, på grund af et overfyldt fartøj.\nVores plan var at gå flest mulige kilometer og samtidig have tid og mulighed for at slappe af og nyde øerne, samt vores miniferie, uden tanke på om vi kunne komme videre fra ø til ø.\n1. dag: 23 km (10 km på Strynø + 13 km på Drejø)\n2. dag: 23 km (18 km på Avernakø + 5 på Lyø)\n3. dag: 20 km (15 km på Lyø + 5 km på Skarø)\nAfg. Svendborg kl. 9.20 (Sea Hawk)\nAnk. STRYNØ kl. 10.00\nAfg. Strynø kl. 13.45 (Sea Hawk)\nAnk. DREJØ kl. 14.20\nAfg. Drejø kl. 18.15 (Sea Hawk)\nAnk. AVERNAKØ kl. 19.05 (OVERNATNING)\nAfg. Avernakø kl. 15.40 (Sea Hawk)\nAnk. LYØ kl. 16.00 (OVERNATNING)\nAfg. Lyø kl. 16.00 (Sea Hawk)\nAnk. SKARØ kl. 16,55\nAfg. Skarø kl. 19.20 (M/F Højestene)\nAnk. Svendborg kl. 20.10\nDagen starter lidt hektisk. Ikke fordi, vi ikke er i god tid til Sea Hawk’ens afgang, men fordi det er uventet svært at finde en parkeringsplads til bilen. Hjemmefra er vi, af turistbureauet blevet anbefalet flere gode parkeringsmuligheder i nærheden af havnen. Imidlertid at pladserne enten ‘firma-ejede’, eller optagede af andre biler.\nEndelig lykkes det at smide bilen på en plads, lidt længere væk fra havnen end planlagt. Næste udfordring bliver at finde den gule Sea Hawk. Dét er heller ikke let! Ingen af de adspurgte svendborgensere vi møder, kender tilsyneladende noget til katamaranen fra Hirtshals. Vi render søgende omkring. før det lykkes os at lokalisere anløbsbroen, som også er dér, hvor veteranskibet M/S Helge ligger til. Få minutter efter kommer vores ‘båd’.\nSammen med to andre ø-hoppere stiger vi ombord. Normalt skal man til Rudkøbing for at komme med en færge til Strynø, men med Sea Hawk’en er der skabt nye sommerforbindelser. Kort efter er vi på vej over vandet i flyvende fart.\nVi drøner under LANGELANDSBROEN med 23 knob\nGodt ombord og snart på vej\nFørste “hop” fra Svendborg til Strynø (med Sea Hawk)\nFAKTA: Strynø er 5-6 km2 og har cirka 200 beboere\nDet første vi bemærker, da vi er gået fra borde og står på den den lille Strynø havn, er stilheden. Den hektiske start på havnen i Svendborg, efterfulgt af den hurtige færd over bølgen blå med skumsprøjt og vind i håret – er lagt bag os.\nHer er ånder alt fred og ro. Så ser vi skiltet !!! En ELG på Strynø? – og skiltet er fyldt med SKUDHULLER! Jamen, Jøsses dog… vi kigger på hinanden og spejder tilbage over skuldrene efter Sea Hawk’en, der allerede suser videre på vej til næste ø. Hvad ER det dog for en ø, vi skal tilbringe de næste timer på? Er Strynø beboet af galninge?\nVittige strynøfolk advarer mod elge\nStrynøs befolkningstal er stabilt (2019 = cirka 200)\nVi beslutter os for at følge vores første indtryk, om at være ankommet til en venligsindet ø beboet af gode mennesker, og fortsætter videre ind ad vejen.\nStrynø fra øst til vest\nFra havnen er der cirka 1 kilometer til Strynø by, der ligger midt på øen. Vi går forbi Smakkecentret, men vælger kilometer frem for kultur. Et vejpileskilt angiver distancer og retninger til andre øer – både nære og fjerne – en slags “gammeldaws” GPS.\nDa vi ankommer til det lille bycentrum, må vi simpelthen have et foto af den høje majstang, som strynø-boerne kalder for et ‘majtræ’.\nStrynø, – herfra min verden går, i dette øjeblik.\nVed byens lille købmand står det høje majtræ, i form af en mastestang.\nIfølge traditionen, skal det retteligen være et træ, men da øen ikke har skov, rejses der i stedet en stang.\nVi fortsætter ad Møllevejen, videre vestpå, mod vandet og Strynø Mølle\nFra byen følger vi Møllevejen videre tværs over øen, til vi når kysten og Strynø Mølle. Små 2,5 kilometer har vi gået fra vi forlod havnen. Og, vi oplevede ingen store elge eller skydegale øboere på vor vej.\nDen velbevarede mølle, fra første halvdel af 1800-tallet, blev taget ud af drift for over 50 år siden. Møllen ligger smukt, helt ned til vandet, og herfra fortsætter vi mod nord langs med kysten.\nStrynø Mølle ligger ved et lille moleanlæg. Møllen er øhavets ældste vindmølle.\nDen 8-kantede vindmølle er beklædt med tagpap\nVi går videre nordpå\nEt kig tilbage på møllen\nEfter omtrent en kilometer slår vi ind i land ad en lille sti. Det er et heldigt valg eftersom vi snart efter står foran vores første “ø-specialitet”: lækre, forfriskende saftdrikke hos Mettes Most. Efter hver at have drukket en flaske saft ved vejboden køber vi, trods tung flaskevægt, et par ekstra stykker med til den videre færd.\nSnart er vi tilbage i byen\nVejene er lige og lange på Strynø. Vi kommer forbi Strynøs skole, der ikke er en lille, ydmyg ø-skole, men en stor flot bygning, som skiller sig meget ud fra de øvrige huse på øen. Strynøbørnene kan, som de eneste børn i øhavet, gå i skole på deres ø til-og-med 4. klasse. I de ældre klasser må de tage turen over vandet til Rudkøbing på Langeland.\nVi er tilbage i byen, og holder et kort hvil ved Genforeningsstenen foran Strynøs lille gråstenskirke.\nMETTES MOST er et “must”…vi tankede ny energi fra Mettes vejbod på STRYNØ\nStrynø skole er opført i 1905 og fredet i 1999.\nGenforeningsstenen er omkranset af 56 mindre sten, een for hvert år Sønderjylland var under fremmed herredømme\n2020 – 100 år siden genforeningen\nI 1860 fik den daværende kirke, følgende tvivlsomme bedømmelse i en synsprotokol: “Strynø kirke er uden tvivl Danmarks slettest holdte kirke“. Det var selvfølgelig ikke så godt, derfor blev den gamle 1500-talskirke nedrevet og erstattet med en ny.\nRune og Zif’en venter, siddende ved stenene under “Genforenings-træets” grønne krone, mens jeg går ind i kirken. Loftskonstruktionen får mig til at tænke på en vikingehal, eller en norsk stavkirke. Jeg kan godt lide dette smukke rum.\nSTRYNØ KIRKEs arkitekt fik inspiration fra Københavns Hovedbanegård, da han konstruerede loftet\nStrynøs nye kirke er opført i 1867\nMarsvin eller delfin? Dørgrebet er meget smukt\nBesøget på Strynø er så småt ved at lakke mod enden, og vi bevæger os i retning af havnen. Der er lige tid til et kort middagshvil i solen, og vi smider os i græsset ved øens smakkecenter få hundrede meter fra havnen.\nDet har været nogle dejlige timer på Strynø. Hér på den første ø, har vi lagt den kaotiske start i Svendborg bag os. Ø-livets ro har indfanget os og vi glæder os til at gå ombord i vores næste ø: Drejø\nVi drikker herlig most og spiser lidt snacks, alt imens vi nyder de sidste minutter af timerne på Strynø.\nSnart dukker en lille gul prik op i det fjerne, Sea Hawk’en er på vej. Det er de samme to ‘kaptajner’, som vi mødte tidligere på dagen. De er en del af sjakket fra Hirtshals, der har taget sommertjansen med at passe sommerens ø-sejlads.\n10 kilometer fik vi gået på Strynø\nSea Hawk’en er kun i havn i den korte tid det tager at få sat et par nye ø-hoppere og deres cykler i land på Strynø og os ombord. 1-2-3, så er vi på farten igen, i flyvefart over øhavet.\nFarvel til Strynø – Next stop DREJØ\nFAKTA: Drejø er 4 km2 og har cirka 70 beboere\nDrejø er en dobbeltø, der består af øerne Drejø og Skoven. Øerne er forbundne af et drej.\nEfter endnu en herlig tur i raketfart over øhavets små bølger ankommer vi til Drejøs færgehavn. Herfra er der, som vi oplevede på Strynø, et stykke vej op til byen. Det er først på eftermiddagen og vi har lyst til at få ‘lidt lækkert’ på Gl. Elmegaard, en af Drejøs ældste gårde der i dag drives som museum. Stedet skilter med en café, og det lokker os ind i den hyggelige have.\nAndet ø-hop, fra Strynø til Drejø\nHavehygge på Gammel Elmegaard\nDesværre har caféen lukket i dag (onsdagslukket). Da vi ikke kan vente til i morgen, må det blive en oplevelse vi må have til gode. En dame stikker hovedet ud af døren og oplyser at hun er midt i en rundvisning, men at vi er velkomne til at slå os ned i haven, hvis vi trænger til et lille hvil. Det tilbud tager vi imod, og heldigvis har vi da selv lidt chokolade i rygsækkene.\nFlot lygtepæl med vejviser\nGammel Elmegaard emmer af bondegårdsidyl\nInden vi går videre låner vi toilettet inde i huset. Rundvisningen er stadig i fuld gang inde på gårdspladsen. Det ser hyggeligt ud, beklageligvis har vi ikke tid til at få en lignende tur. Jeg får lov til at tage et foto af Drejø-modellen, der viser hvordan byen så ud før den tragiske Sankt Hans-brand i 1942 hvor størstedelen af gårdene nedbrændte.\nModellen af Drejø by, som den var\nfør den katastrofale brand.\nCaféen på Gammel Elmegaard, een af de gårde der overlevede branden.\nFravalget af kirketårnets nøgne kvinde\nDa vi går fra byen og videre ud på øen, må vi træffe et valg om hvilken rute vi vil tage. Vi har planlagt at være omkring 4 timer på Drejø, hvilket er lige i underkanten til også at være på kulturel sightseeing. Jeg, der holder meget af at besøge kirker, bøjer mig for Rune der blot ønsker at gå – hvilket også er helt i tråd med vores aftalte plan. Det nytter ikke engang at friste ham med den nøgne kvinde, der skal være malet i det hvidkalkede kirketårn engang i fordums tid.\nDrejø består af to sammenvoksede øer, den flade Drejø og den kuperede Skoven. De to øer er forbundne med en smal tange, der er aflejringer af sten og grus. Tangen, der i dag er asfalteret, kaldes for Drejet og har givet navn til ‘fællesøen’ Drejø.\nVi sætter kurs mod Skoven. Fra byen er der cirka 2 kilometer ud ad en lige vej, til vi når til området ved det flade Drejet. Hér åbner landskabet op for al sin herlighed; farverne er utrolig smukke og den høje himmel breder sig hele horisonten rundt. Mørke skyer er ved at trække sammen.\nVi følger vejen, der løber som en smal, lysegrå linie henover det flotte natursceneri og videre op på Skoven.\nStrandengene ligger på begge sider af Drejet\nVejen, der er lagt oven på Drejet, fører til Skoven\nDet går op ad bakke på Skoven, der hovedsageligt består af dyrkede marker. Kanske at området tidligere, tilbage i middelalderen, har været bevokset med skov. Dengang var Drejø, som så mange andre sydfynske øer, kongens ejendom og vildtreservat.\nVejen slutter ved en spærring. Og, godt for det! Herfra er der et dybt, lodret klintefald ned til stenstranden, og et flot kig ud over øhavet.\nSpærringen, der skærmer for det 17 meter lodrette klintfald\n‘Skoven’s stejle klinter\nPå vej tilbage over Drejet, satte Rune “turbo” på sine lange ‘spejderskridt’\nVi går med hvert vores mål for turen, så nogle gange går vi sammen, hver for sig:\nHan ønsker kilometer og fart !!\nJeg, derimod, holder af at dvæle ved øernes ro og dejlige natur. – Og så går jeg ikke så stærkt som ham, + at jeg skal gå med hund OG tage fotos.\nRune stikker af med 7-mile-skridt. Han kan sætte et imponerende tempo og samtidig se helt afslappet ud. Jeg kan ikke engang ringe til ham, for han har valgt at hoppe rundt på øerne ‘a la old school‘, hvilket vil sige at han har efterladt mobiltelefonen hjemme i O’ense.\nHan venter ved vinstokkene, der står langs vejen længere fremme. Græsset står højt, barken er mosbegroet og bladene friske og lysegrønne. Hvilke druer mon vokser her? – og hvilken vin byder de mon uventede gæster?\nDet spørgsmål får vi ikke svar på. Vinbonden får ikke engang chancen for at byde på et glas, da vi ikke banker på hans dør – men fortsætter videre frem.\nI stedet vælger vi at dreje af ved et skilt, der peger os i retning af den nordlige kyst.\nDen på kortet anviste sti, viser sig snart at blive til en temmelig tilgroet trampesti.\nDet er vist længe siden at der er blevet “trampet” på denne sti…måske er vi gået forkert et sted?\nHeldigvis er det er umuligt at blive væk på Drejø og vi øjner snart vores næste mål: Drejøs gamle havn !!\nMosbegroede vinstokke med lysegrønne blade\nTrampesti langs med vandet, på vej mod Drejøs gamle havn\nMødet med de strandede i Gammel Havn\nDrejøs Gammel Havn ligger i en vig og er øens første havn. Det er en hyggelig intim havn, hvor småbåde ligger og vugger i vandet. Vanddybden er omkring 2 meter, så større både må søge til Drejøs nye havn, hvor også færgen anløber.\nDer står et stort rødt skur og indenfor emmer det af maritim hygge. Fangstredskaber, sort/hvide fotos fra en svunden tid og andre spændende sager. Der er bord og stole samt et køleskab med kolde ‘selvbetjening-drikkevarer’….- bortset fra at skabet er gabende tomt!\nÅlejern og nostalgiske fotos\nPlastikglas, men ikke kolde drikkevarer\nGammel Havn set fra Det Røde Skur\nForklaringen får vi da vi falder i snak med 4 unge fyre, der fortæller at de kom sejlende hertil i en mindre motorbåd for et par dage siden. Da de senere på eftermiddagen ville sejle tilbage til fastlandet, var blæst og bølger dem imod. Heldigvis havde de fornuft nok til at forblive på Drejø fremfor at trodse vejr og vind, og vove pelsen i usikkert farvand.\nEfter et ufrivilligt forlænget ø-ophold og to nætter i det røde skur, er de, trods rigeligt øl og vand, efterhånden ved at være trætte af ø-livet. De glæder sig til, snart at blive hentet af nogle venner, der kommer dem til undsætning med en større båd. Deres eget fartøj skal foreløbigt forblive i Gammel Havn.\nVi venter ved den analoge GPS – next stop AVERNAKØ\nSea Hawk’en, den lille gule katamaran\nVi vælger at gå i retning af Drejø By\nMed godt en time til vores egen afsked med Drejø bryder vi op og går videre mod den anden havn, hvor både Sea Hawk’en, de større både og færgen M/F Højestene fra Svendborg lægger til.\nDer er flere ting vi ikke nåede at se på Drejø, men vi nåede vort eget mål; at vandre nogle gode kilometer (13 km) og være glade for det vi trods alt nåede at se undervejs. Det er fantastisk at være afsted på denne facon og bare tage tingene som de kommer.\nSea Hawk’en ankommer.\nSamme båd, samme besætning…kaffe, sodavand og snacks ombord.\nVi skal videre mod Avernakø, siddende indenfor i varmen, drøner vi videre mod et nyt eventyr\nFAKTA: Avernakø er cirka 6 km2 og har omkring 110 beboere\nDet er planen at finde et sted at overnatte så snart vi er i land. På Havnecaféen er de flinke at henvise os til et lille strandstykke, umiddelbart syd for lystbådehavnen. Det er et godt sted, for således kan vi slå os ned med udsigt til vandet, og vi har samtidig adgang til havnens toilet og vandfaciliteter.\nSelvfølgelig kan en 16-årig søn, hund og mor ikke bo i samme telt !!!\n– Overnatter i tarp, der støttes af nogle hybenbuske.\n– Overnatter i lille to-mandstelt (sover i ske med Zif’en og som sædvanlig har vi natten igennem gang i en mindre skubbe-fight, der handler om brugsretten til henholdsvis liggeunderlag og sovepose.\n– Drikkelse: Rødvin (fra vandflaske) + primuskaffe\nAftensmaden laver vi selv, trods tillokkende havne-café lige ved siden af.\nCamping de Luxe med havudsigt 40 kr/pers\nBare tæer i sandaler, rødvin på vandflaske og primus. Livet er skønt!\nFra Drejø til Avernakø\nAvernakø består, som Drejø, at to øer forbundet af et drej\nVi nyder aftenstunden, vandet, vores småsnak og ikke mindst det snolder som vi har med som dessert. Dagen går på hæld og Rune vælger at gå tidligt til ro. Zif’en og jeg slår et smut ned til havnen hvor færgen fra Faaborg er på vej ind. Den lille Ø-færge syner stor i den lille havn.\nDet er dagens sidste anløb til Avernakø.\nEt par tomme affaldsbeholdere bliver skubbet fra borde og en enlig ejendomsmægler skal med tilbage til Fyn.\nKort efter forlader fastlandsforbindelsen atter Avernakø. Havnen tømmes hurtigt for liv – selv havnearbejderne er væk. Alt er øde.\nJeg går over i havnens lille venteskur og sidder lidt og betragter skumringen gennem glasruden. Der ligger et par sten på bænken “Velkommen til Avernakø” og “På gensyn“…teksten er skrevet med fin håndskrift.\nPå engen, der ligger ved havnen, gumler skotsk højlandskvæg græs til den store guldmedalje. De sidste stråler af den hensygnende sol, omkranser dyrene med en lysende streg. Det er en dejlig aften, men alting får en ende og Zif’en og jeg går de få skridt tilbage til teltet. Det skal blive godt med en god nattesøvn.\nDet skotske højlandskvæg\nØ-færgen fra Faaborg og Lyø\nDet sidste sollys\nHen på natten blæser det op og det rusker gevaldigt i telt og tarp. Indendøre er det lunt og godt og vi nyder at lytte til lyden af vindens hylen og bølgernes brus.\nVi vågner til en dag, der er helt anderledes end den vi sagde godnat til i går aftes. Vi kryber i læ bag buskene for at spise morgenmad, uden fare for at det hele flyver væk.\nBlæsten går frisk over Ø-havets vande\nVinden suser i flag og vindposer da vi, efter at have pakket vores lille lejr sammen, går videre ind på Avernakø.\nHertil nåede den katastrofale stormflod i 1872\nDen undseelige sten, der gemmer på en tragisk historie\nVi følger Hovedvejen, der løber fra havnen i den ene ende af Avernakø til kysten på den anden side af øen. På vej ind til Avernak By, der ligger cirka 1 kilometer fra havnen, bemærker vi en lille flodmærkesten, der står i vejkanten. Den minder os om at livet i Det Sydfynske Øhav ikke altid er, eller har været, idyllisk og sorgløst. I november 1872 hærgede den værste stormflod det sydlige Danmark. 81 mennesker samt massevis af dyr omkom på øerne i Ø-havet, Lolland og Falster. 450 skibe forliste.\nAvnernakø-skåle i en særlig kirke\nPå den anden side af Avernak By kommer vi til øens kirke. Den lavloftede kirke blev bygget som den første kirke i Danmark efter Reformationen i 1536 – oprindeligt dog kun som et bindingsværkshus. Hvilket vil sige at kirken ikke tidligere har været anvendt katolsk. Årstallet, 1876, på kirkens tårn – er året hvor kirken fik sit nuværende udseende med klokketårn.\nI en montre, inde i kirken, udstilles 3 gyldne kopier af bronzealder-skåle. Guldskålene blev fundet på Avernakø tilbage i slutningen af 1600-tallet. Det var en fæstebonde, der fandt ikke bare tre, men hele 6 prægtige skåle. I dag opbevares de fem af skålene på Nationalmuseet i København, den sjette forærede blev foræret til en fransk minister i Napoleonstiden og forsvandt sammen med ham, ud af Danmark. På Avernakø står vi en kort stund og betragter de tre flotte kopiskåle af messing, samtidig med at vi undrer os en smule over at der ikke er fem, – eller seks?\nPå Avernakø stødte en bonde på en stor sten, da han den 16. april 1685 var ved at pløje. Under stenen stod seks små guldskåle, to og to oven i hinanden”\nAVERNAKØ KIRKE er bemærkelsesværdig lavloftet og det er næsten som at gå i en langstrakt, hvælvet krypt.\nKirken blev totalrenoveret i 1876\nForklarende tekst – skrevet på skrivemaskine\nMunkes majtræ og Avernakøs store kunst\nI landsbyen Munke, der blot består af nogle få huse, holder vi et lille fotostop ved majtræet inden vi fortsætter. Det er hyggeligt at traditionen med pyntning af majtræ holdes i hævd på både Strynø og Avernakø.\nMajtræet i Munke\nFlere steder på Avernakø støder vi på store royale kunstværker, måske var de en del af udsmykningen ved Dr.Margrethe og Prins Henriks besøg i 2012.\nPå den anden side af ‘Munke-husene’, støder vi på Avernakøs flodmærke nummer to, der også hér minder os om øens skæbnesvangre dag i 1872. Valmuerne lyser op i det overskyede gråvejr.\nDe ovesvømmede jorde blev ødelagt af salt, og i flere år kunne\nHvad tænker mon landmanden om alle valmuerne i sin mark. Men, det er så smukt\n3,5 kilometer har vi tilbagelagt siden vi forlod det forblæste havneområde. Nu står vi ved Avernakøs modsatte side, på vej til at krydse over dæmningen til Korshavn. Avernakø og Korshavn var tidligere to selvstændige øer, forbundne via et drej – en tange, som på Drejø.\nDæmningen er cirka 700 meter lang\nVupti – Rune stikker af med 7-mileskridt\nMange mennesker har tidligere lidt druknedøden når de skulle forcere fra ø til ø i stormvejr. I dag er vejret også truende, men der er ingen fare – det eneste vi udsætter os selv for, er risikoen for at stå uden ly i tilfælde af en regnbyge.\nVed den lille bådehavn i Korshavn, kan vi ikke stå for muligheden for en tur i den lækre trapez-gynge. Når en gynge hænger i en lang snor, giver det et ‘godt sving’ og i Korshavn svinger gyngeturen ud over en skrænt.\nDer er også et hyggeligt skur, til brug for bådfolket. Desværre kan vi ikke se noget havnetoilet.\nEn god svingtur i “Tarzan-gyngen”\nEn flot båd ligger for svaj. Den er indregistreret på Cayman Island. Er den mon kommet sejlende fra Det Caribiske Havn til Øhavet.\nVi går videre ud ad landevejen og ender ved en lille stenet strand, der kaldes for Kapelodde. Engang i middelalderen byggede munke et lille kapel herude. Flere af Avernakøs stednavne kan spores tilbage til disse hellige mænd; Kapelodde, Korshavn, Munke.\nHelt herude på Avernakøs vestligste kyst ligger Mærsk villaen, lidt gemt væk fra offentligheden – og med en lille privat havn. Det er en gren af Mærsk-familien, der bruger huset som sommerhus.\nPå vej tilbage over Korshavn går der hul på de mørke skyer, der har truet os så længe. Regnen vælter ned! I starten forsøger vi at gå videre, eftersom der alligevel ikke er et læ-sted at finde. Pludselig, som om der ikke er nok vand i den regn, der vælter ned fra himlen, bliver der skruet op en ekstra gang for himlens vandhane, jord og himmel står i ét.\nTil sidst vælger Zif’en og jeg at krybe i ly ved en busk. Rune er ‘hård negl’ og fortsætter ufortrødent videre, og er snart væk i regnmasserne. Ti minutter senere er det tørvejr igen. Regnen forsvinder lige så hurtigt som den kom – og nu sidder vi tilbage, sjaskvåde som druknede mus, og Rune er gået i forvejen.\nZif’en og jeg hanker op i hinanden og trisser efter sønnike med de lange ben. Ringe til ham kan jeg ikke, da han jo har valgt at tage sangbog med i stedet for mobiltelefon.\nHeldigvis bliver vi hurtigt blæst tørre i den stride vind og vi fryser ikke.\nRune er ikke ved gyngen i Korshavns lille havn…\nRegndråber på brombærblomster\nPå vej retur fra Korshavn mod Avernak…\nVi møder ikke mange biler på vor vej.\nDe få biler, der kører tager hensyn og der nikkes og hilses.\nHan er ikke ved kirken…\nHan er heller ikke ved Farmor, der sælger fine hånddekorerede sten fra sin lille butik “Made-by-Farmor” i sit hus. Nu ved jeg hvem der har lavet Avernakø-stenene jeg så i går i havnens venteskur.\nJeg når lige at tænke, at han nok er gået hele vejen til Avernakøs havn, da han pludselig sidder og vinker til mig ved købmanden lige før Avernak By. Han håber nok på en is.\nVi bliver enige om at vi i stedet vil flotte os med lidt godt hos Gitte ‘Ged‘ (Avernakø Landhotel) og går cirka 100 meter tilbage for at dreje op ad hendes indkørsel. Gitte har sit “gede-navn” efter sit dyrehold; gederne. På gårdspladsen står et stort hvidt partytelt, der fungerer som sommerrestaurant.\nDet er rart at komme i læ for blæsten og snart sidder vi godt placeret ved et plastikvindue, og spiser den lækreste burger med nye kartofler og drikker hjemmelavet hyldeblomstsaft. Der er bare Rune og mig i ‘restauranten’, men vi kan se at Gitte forventer stort ryk-ind senere på dagen. Hun og to piger har travlt med at forme bøffer i køkkenet og de er meget opmærksomme på at døren holdes lukket, så fluer ikke kommer indenfor til det hakkede kød.\nInden vi forlader gårdspladsen, stikker vi hovedet ind i Gitte ‘Ged’s strikkebutik. Hun klipper og spinder selv garn af uld fra sine geder og alpaca. Vi oser lidt omkring i det meget lille lokale, der er fyldt med lækre sager, før vi går atter bevæger os ud på den forblæste landevej.\n7. juni 2012 besøgte Dronning Margrethe II og Prins Henrik Avernakø. Margrethe er her stadig\nLille babytrøje – strikket af uld fra Gittes alpaca\n“Made-by-Farmor” – kvinden bag de fine sten\nDe flade fugleområder ved Avernakø Havn\nI Avernak By drejer vi af fra Hovedvejen og følger Oddevej i retning af kysten. Efter et stykke bliver vej til markvej og vi bevæger os ud i området omkring Avernakø Hoved, der består af engdrag og fladt vand. Det er et yngleparadis for fugle. Der er utroligt smukt, og jeg nyder at gå her midt i strandengens farvepragt under de tunghængende skyer.\nMarkvejen, der løber mellem naturbeskyttede områder\nFra markvejen er der et fint kig til det rige fugleliv bag hegnet\nAvernakø Hoved er Natura 2000 naturområde\nNatura 2000 er betegnelsen for et netværk af beskyttede naturområder i EU\nDet er tilladt at gå nyde fuglene fra markvejen\nIngen adgang på denne del af stranden i fuglenes yngletid\nI læ for blæsten bag en presenning\nDa vi ankommer til havnen er der næsten en time til Sea Hawk’en kommer. Vi har tilbagelagt go’e 18 kilometer og glæder os til at komme videre til Lyø, hvor vi har en ‘fræk’ aftale med min søster Lise, hendes datter og vores far; sammen skal vi spise aftensmad på Lyø.\nVinden har ikke lagt sig i løbet af dagen. Det har blæst hele dagen, og her ved 15-tiden suser der stadig kølige vinde over ø-havet.\nRune binder sin tarp op ved havnens bord-og-bænkesæt. Nu kan vi sidde i læ mens vi venter på at blive hentet. Han er ‘tarp-mand’, nægter at medbringe telt, og jeg bøjer mig i gruset for den store presennings dobbeltfunktion som læsejl.\nDet rusker godt i den store presening\nDer er småt med sejlfolket på Øhavet. Vore venner, kaptajnerne på Sea Hawk’en, fortæller at det også har været en “stille dag mht. transport af passagerer rundt til øerne”. Vi er de eneste passagerer.\nDerhjemme er de da også lidt bekymrede. De ringer og spørger hvordan vi klarer os i det dårlige vejr, hvor størstedelen af Danmark skutter sig indendøre med TV eller andre hjemmesysler.\nMen, er man først afsted tænker man ikke så meget over skyer og truende regn, – og ingen af os så meget som overvejede at søge ly på havnens café, vi har jo presenningen.\nFAKTA: Lyø er cirka 6 km² og har omkring 80 beboere, også kaldet ‘lyboer’.\nTuren fra Avernakø til Lyø\nDen dobbelte mindesten\nSom på de andre øer vi har besøgt, skal vi gå et stykke op til byen. Der er en lille kilometer op til gadekæret og købmandsforretningen. Undervejs kommer vi forbi en speciel sten, der minder os om to historiske hændelser; Valdemar Sejrs tilfangetagelse på Lyø, samt de mørke år hvor Danmark var foruden Sønderjylland.\nBindingsværksidyl med typisk lyøsk bemaling: blå kant\nI Lyø by bliver vi hilst velkomne til øen af vores 3 søde familiemedlemmer. De er kommet sejlende lidt tidligere med færgen fra Faaborg.\nNu sidder de ved et af landsbyens fem gadekær og fanger haletudser med et net de har lånt i et lille skur overfor købmanden. De bliver senere sat fri igen, altså haletudserne.\nSammen følges vi til byens hvidkalkede kirke. Kirken blev bygget midt i 1500-tallet og har en sjælden rund kirkegård, omkranset af et stendige. Der er flere spændende gravsten. Blandt andet stenen over en tidligere præst, “der gjorde hvad han kunne” og en anden sten sat til minde om byens klodsemager.\nKlodsemager…det er spændende at kigge på gamle gravsten. De fleste kender en “klodsmajor”… men, en klodsemager ?? Jo, han lavede såmænd “klodser” = trætøfler (træsko)\nHunde har selvfølgelig ikke adgang til kirkerummet.\nDet lavloftede kirkerum\nFra kirken skrår vi over plænen til “Café Lyø”, hvor de laver de skønneste pizza’er i en brændefyret stenovn (2019).\nDe har imidlertid, at der slet ikke er plads til os i den fuldbookede restaurant. Heldigvis tilbyder de friske Nørrebrodrenge os et alternativ, nemlig læskuret, hvor også Zif’en kan være med.\nHer får vi serveret ‘pizza to-go’ i pap og hvidvin i fine glas…og vi låner de dejligste varme tæpper til at lægge om benene.\nFin servering: papæsker og fine vinglas\nPizza direkte fra ilden\nEfter en hyggelig familiemiddag følger Rune og jeg de tilrejsende tilbage til havnen og Ø-færgen.\nSyngende går vi selv videre til vores overnatning: shelteret, der ligger omkring 2 kilometer fra havnen. Undervejs synger vi det bedste vi kan huske af Leonard Cohen, Beatles og Kim Larsen. Sammen hjælper vi hinanden med at huske sangene bedst muligt. Det er vældig morsomt at fumle rundt i halvglemte tekster og det er super hyggeligt at synge sammen mens vi går ud ad landevejen.\nBålhygge ved Lyø Shelter\nVi synger fra sangbogen\nOpvågnen til endnu en dejlig dag\nSenere omkring bålet finder Rune sin spejdersangbog frem og pludselig kan vi synge ALLE sangene. Vores repertoire består af blandt andet: “When I’m sixty-four”, “Yesterday”, “Sangen om Larsen” og “House of the rising Sun”. Vi har en hel lille fest.\nVi vågner til en smuk morgen, stadig overskyet men vinden har lagt sig, og dagen tegner tør og god. Efter morgenmad og pakken-sammen går vi til fuglereservatet ved Vestersjo, hvor vi fra et fugletårn har flot udsigt over hele området og ud over vandet.\nJeg har efterhånden vænnet mig til at Rune tager de hurtige støvler i brug og skridter i forvejen. Det gør ikke spor, for sammen med Zif’en trasker jeg efter i mit mere rolige tempo.\nFugletårnet med udsigt til Nordals og Horneland\nUdsigt fra Fugletårnet over de flade strandenge med brakvandssøer og rigt fugleliv\nTur langs det smukke naturområde\nAdgang forbudt på Revet i ynglesæsonen\nHan venter lidt længere fremme, og sammen fortsætter vi til Lyøs berømte Klokkesten.\nKlokkestenen er et et gammelt dyssekammer og en af de fem gravhøje, der stadig findes på Lyø. Det særlige ved stenen er den klokkelignende lyd, der fremkommer når man slår på dækstenen med en anden sten. Det siges at man kan få et ønske opfyldt ved at slå på stenen.\nLyøs berømte Klokkesten\nDer var oprindeligt omkring 52 høje og stendysser på Lyø\nVi får ringet gevaldigt med klokkerne, lydene er forskellige alt afhængig hvor på stenen man rammer. Det er næsten lige som at slå torskesmut, man ved med det samme når man rammer den helt perfekte klang.\nVi smutter herefter videre ned på stranden og går på den stenede strand. Herfra kan vi se færgen Bøjden-Fynshav, der sejler fra Fyn til-og-fra Als.\nEt stykke længere fremme kommer vi til Ø-lejren. Der har været ø-lejr på Lyø siden 1970, og deltagerne ser ud til at hygge sig gevaldigt.\nØ-lejr og nøglejagt\nEgentlig ville vi blot gå ubemærket videre ind til byen, da vi bliver råbt an af en mand, der spørger lidt ind til hvad Zif’en er for en hund og om hun kan noget? Han fortæller os at der er en dame, som har mistet sine bilnøgler og hvis nu de kunne opspores ved hjælp af næsearbejde, ville de blive meget glade.\nJeg slipper Zif’en løs og hun går straks igang med at lede. Hun kan godt lide at arbejde. Damen kommer med gode hints; måske er nøglen til venstre, eller til højre, måske ved parkeringspladsen eller ved spiseteltet? Jeg sender Zif’en afsted i den ene og den anden retning. Da damen kommer på den idé, at nøglerne måske ligger glemt hos købmanden, giver vi op og går videre.\nVandring på stenstranden ved de stejle skrænter kan godt være en udfordring. Fra denne del af Lyø kan man se BØJDEN-FYNSHAV-færgen, der sejler mellem Als og Fyn\nSnerlen blomstrer på et forladt bålsted\nFærgen Bøjden-Fynshavn og et smukt sejlskib\nHeldigvis har vi god tid til, og mulighed for at stikke hovedet indenfor i Lyøs Skrønemuseum. Kaptajnsenken svinger med lårbensknoglerne mens hun fortæller skipperskrøner og underholder med historien om Lyøheksen Ane, om skrumpehoveder, og sine mange oplevelser omkring i verden. Skibsfart har altid været en vigtig del af ø-livet.\nKuriøse fund, hjembragt fra eksotiske steder – iblandet herlige skrøner fra Lyø\n‘Ø-autoriseret skrønologi’ i køkkenet, der ligger i huset på den dejligste adresse: KÆRLIGHEDSSTIEN nr. 1\n? Et ægte hjemmelavet skrumpehoved på Lyø ? Munden er syet sammen for at sjælen ikke kan slippe ud.\nDet er altid sjovt at høre spændende fortællinger og eventyr.\nEfter endt fortælling anbefaler kaptajnsenken os at gå via Skoven på vores vej mod havnen. Vi finder ud af byen, og snart går vi langs marker i kanten af noget småskov, tilplantet i 1990. Det er Lyøs eneste skov og udsigten til øhavet fra det højtliggende område er meget smuk.\nEt kig over marker til Fyn og Dyreborg samt Ø-færgen,der sejler mellem Lyø, Avernakø og Faaborg. Sønnike er endnu en gang ‘stukket af’ og ses kun som en silhouet i det fjerne\nNaturområdet ved Skoven og Bjerget på Lyø\nNede ved kysten slår vi ind på en markvej langs græsklædte strandenge, og søen Østersjó. Det er hyggeligt at gå ad ‘bagvejen’ til havnen. Der er mange fugle at kigge på.\nDen store sø Østersjó – bemærk de mange fugle.\nTuren omkring Skoven og videre langs kysten til havnen tager slet ikke så lang tid som vi havde troet. Om det er fordi Lyø er mindre end vi regner med, eller fordi vi nu begge går meget hurtigt? Vi ved det ikke?\nVi når færgelejet 2,5 time før afgang og har derfor masser af tid til at gå op til Lyø By igen-igen.\nEn rigtig god grund til denne meget fornuftige beslutning er isen !\nHos Café Lyø hvor vi spiste pizza i går, kan man købe italiensk ispind. Den skal vi naturligvis smage, nu hvor vi har tiden til det. Isen er importeret fra ismageriet Oluf i København. (2019)\nLakrids Gelato dyppet i citronchokolade\n(OLUF’s håndlavede ispinde købt og spist på Lyø)\nDen vingeløse vindmølle\nPå vej tilbage til havnen, nu godt tilpasse efter dejlig isspiseri, slår vi en omvej forbi møllen, der ligger højt på øen.\nDa vi kommer forbi er der gang i restaureringen. Udenlandske håndværkere fortæller at man måske i fremtiden vil kunne nyde udsigten over hele øen fra det flotte nyrenoverede galleri (omgang).\nLyø Mølle ligger højt i landskabet\nFlot ny omgang i træ\nVores tid på Lyø er ved at nå til vejs ende. Da vi vågnede i morges var det overskyet, i løbet af dagen er skydækket trukket væk og vi venter på vores gule Sea Hawk under en skyfri himmel. Livet er herligt.\nTid til at sejle videre med den gule Sea Hawk\nNæste stop: SKARØ\nSejlturen fra Lyø til Skarø tager, selv med den hurtige katamaran, næsten en time. Undervejs kan vi blandt andet se ind på Knoldens skrænter ved Horne Land og vi får også et kig til Faaborg.\nFAKTA: Skarø er cirka 2 km² og har omkring 30 beboere\nSå snart vi lægger til kaj, hopper vi i land og påbegynder vores vandring på øen. Der er også på Skarø et stykke vej ind til byen, dog kun godt 500 meter.\nSkarø er en lille ø, så vi er hurtigt igennem byen og videre ude ved stenstranden, hvor vi dog mestendels går på trampestien langs markerne.\nVi har kun få timer på Skarø, så vi har en smule travlt med både at vandre og spise nyrøget laks i “Sommersildens” have.\nNyslået græssti er et dejligt tæppe\nStribet bygmark langs med vandet\nSmåskrænter og stenet strand\nTuren fra Lyø til Skarø\nDen farlige kirkegang\nVed et lille hvidt skur, drejer vi væk fra kysten og bevæger os i retning af Skarøs kirke, der oprindeligt blev oprettet som kapel i år 1900. Før den tid foregik alle øens kirkelige handlinger i Drejø Kirke, hvortil sejladsen i åbne joller især om vinteren kunne være en farefuld færd. I 1920 fik kapellet status af kirke.\nFor at komme op til Skarø Kirke må vi ind på marken til de nysgerrige vikingefår “guterne”, der dovent betragter os, før de gumler videre på deres græs. Vi er tilsyneladende ikke særligt spændende.\nGutefårene var ikke videre interesserede i os. De skulede lidt i vores retning, og gik dovent videre på deres færd\nDet hyggelige kirkerum\nFra kirken er der blot en lille kilometer til vi er ved Skarø by, og herfra få meter videre til Sommersilden Gitte.\nMUMS for en dejlig tallerken, der venter i den hyggelige have. Den friskrøgede laks var ledsaget af små lynhapsere, der passer perfekt til en sommeraften, et glas kold hvidvin og hyldeblomst.\nGitte har nok at gøre med at styre gæster og køkken, men ikke mere travlt end at hun også når at fortælle at de gedelignende gutefår tilhører hende. Hun er som sin navnesøster “Gitte Ged” på Avarnakø en driftig kvinde med mange jern ilden.\nEn sammenligning, man nok ikke skal sige højt til de to damer, da der hersker en historisk modvilje øfolkene imellem. Noget man nok skal være øbo for helt at forstå. Men, det sitrer lidt i hårrødderne rundt omkring på øerne når man omtaler personer på af de andre øer.\nOg, så alligevel (helt uofficielt):\nGitte Geds burger med nye kartofler og hjemmelavet hyldeblomstdrik var fantastisk.\nCafé Lyøs pizza fra stenovn og kolde hvidvin var fantastisk.\nGitte Sommersilds varmrøgede laks med diverse tilbehør var fantastisk.\nAlle 3 steder, er værd at sejle til øerne for at besøge.\nInden færge-afgang når vi at gå en tur langs med vandet…med kig til Revet, et lavtliggende naturområde, som fuglene elsker.\nLangs vandet til Skarø Havn\nSkarø-hytten ejes af Svendborg Roklub\nM/F Højestene lægger til. Det er tid til at forlade Skarø og vores Ø-hop-eventyr.\nDet sidste stempel og hjem med færgen\nInden vi går ombord på den ordinære færgen til Svendborg stempler vi vores Ø-pas for sidste gang. Ø-passet stemples ved at kalkere den ø man har besøgt, over i passet ved hjælp af en metalpind.\nDer er 38 øer i passet…\nStemplet fra Skarø kommer i Ø-passet\n…også dejligt at sidde og putte sig i varmen, indendøre ved de store vinduer.\nHyggelig sejltur i roligt tempo. Flot udsigt fra udsigtsdækket\nStille og roligt sejler vi under Svendborgsundbroen, og omkring klokken 20 er vi tilbage på ‘fastlandet’ Fyn.\nSvendborgsundbroen, der forbinder Fyn med Tåsinge\nAfsted det går…I langsomt tempo.\nVi har skiftet den gule hurigtsejlende Sea-Hawk ud med den betydeligt langsommere rutefærge Højestene.\nVi når således tilbage til bilen i Svendborg i rolig og afslappet stil.\nVindeby på Tåsinge har vi agterude\nVi kan se tilbage på tre usædvanligt dejlige dage.\nVi har vandret, hygget os, spist god mad, fået masser af frisk luft og oplevet 5 skønne sydfynske småøer, der hver især har efterladt deres eget uudslettelige minde i vores erindring.\nDet har været et eventyr at opleve øerne, der ligger så tæt på min hjemby Odense, – og alligevel er det som at komme til en lidt anden verden.\nTagged as:\tavernakø DANMARK det fynske øhav drejet drejø FYN kirke lyø reformation sea hawk skarø skoven strynø svendborg vandretur\n2 thoughts on “FEM ØER I DET SYDFYNSKE ØHAV”\nPrevious Indlæg SKÆLSKØR til KALUNDBORG – pilgrimsvandring langs kysten\nNext Indlæg ÆBELØ – med overnatning


Dengang » Fra det gamle Østerbro\nBesættelsen på Østerbro 4\nVi går en tur på Ydre Østerbro – dengang. Grænsen til Nørrebro overskrides flere gange. Børnene fald i teglværksgraven. Lersøbøllerne hærgede på Nørrebro og Østerbro. Klondike og Klunsernes paradis opstod ved Bryggervangen. En vandåre ødelagde et byggeprojekt. Og så er Kildevæld ikke Østerbros ældste værtshus. Vidste du, at der var en prærie på Østerbro. Vi ønsker læseren god fornøjelse\nIkke det store byggeboom\nBebyggelsen skete ikke så ustruktureret som på Nørrebro. Herude var det mere planlagt. Området Studsgårdsgade, F.F. Ulriksgade, Berthingsgade, H.P. Ørumsgade og Haraldsgade blev bebygget mellem 1906 og 1928. En række boligselskaber etablerede sig også herude i 20’erne.\nFirkanten og B 93\nDet var her på B 93`s baner man kunne møde Lange Svend (Svend Nielsen) – datidens Peter Schmeichel.\nLersøen strakte sig i 1900 fra Lygten til Lyngbyvejen. Ja det vil sige sø, var så meget sagt. Man havde plantet store områder til med pil. Det blev høstet og solgt\nMen det var oprindelig en rigtig sø med afløb til Øresund gennem Rosenbækken. I løbet af 1700 og 1800 – tallet groede den til. Resten blev udtørret af Københavns Magistrat. I 1770’erne var 25 ha allerede udplantet med pil. I folkemunde hed stedet Rørsøen.\nLersøbøllerne holdt til her. Det var vagabonder og andre der nød det frie liv. Storm P fik sine motiver herfra..\nForliste skæbner og tvivlsomme eksistenser opholdte sig her. De byggede blikskure og huler, hvor de kunne opholde sig. Også storbyens kriminelle, sprittere og voldsmænd søgte her til. Og de kunne ikke tåle at se en politiuniform. De satte deres præg på området og spredte til tider skræk og angst.\nPå den nærliggende losseplads var der masser af ting at hente. Gamle madrasser var der også nok af. Måske indeholdt de dyr, men det så man stort på. Det var forbudt at bruge åben ild, men også det, så man stort på.\nEngang imellem måtte man kæmpe med store fede rotter, der masede ind i hytterne.\nVar det noget som Lersøens beboere hadede, ja så var det arbejde og regelmæssig erhverv. De småskillinger, som var nødvendige for at sikre sig det mest nødvendige kvantum af mad og brændevin fik man let og bekvemt ved at tigge, eventuelt ved at skræmme en enlig fodgænger, der så ”skulle købe sig fri for\nFælled Maja var nok den mest berømte af Fælled – bisserne. Ofte gik hun sammen med Julius rundt på Østerbro og Nørrebro og tiggede. Hun gik i meget\nspraglet tøj. Man sagde om hende, at hun havde været gift med en læge. Men det er nok ikke helt rigtig. De sociale myndigheder havde flere gange forsøgt, at få hende tilbage til en normal tilværelse, men det lykkedes aldrig. De rige ”damer” gik langt væk når de så Maja, hun kunne nemlig finde på, at råbe efter dem.\nOm vinteren boede Maja og hvis nok også Julius i et skur bag Persons Stenhuggeri. I Ledvogterhuset ved ”Holger Danskes Briller” på Fælleden blev Maja og Julius vasket. Når Maja en gang imellem blev taget med i detentionen, ja så hændte det at hun smed tøjet\nMen hun havde det ikke let, hende Maja. I Aftenbladet den 14. september 1917 var overskriften:\nFælled – Dronningen ”Maja Robinson” slaaet fordærvet af sin Kæreste.\nHvad der blev af Maja vides ikke, men endnu i 1940erne kunne man se Julius i Fælledparken. I Lersøen gik en vej, man kaldte Sortevej. Den skulle man også passere når man skulle til Bispebjerg Hospital. En harsk og uigennemsigtig røg fra lossepladsen brændte hele tiden. Og Lersøbøllerne kunne i kamp med rotterne finde det mest nødvendige på lossepladsen.\nMen også de fattige arbejdere fra Østerbro og Nørrebro kunne finde koks her. Særlig under 2. verdenskrig var dette et godt supplement til det våde tørv. I denne udtørrede Lersøen lå hyggelige kolonihaver. Flere hundrede huse og skure med eller uden tårn blev opført her. Ja egentlig kunne man i begyndelsen ikke kalde det almindelige kolonihaver. Det var egentlig ”Pakkassehuse” med nyttehaver foran. En masse rabarber blev dyrket herude.\nEgentlig havde man allerede i 1911 udlagt det hele til rekreative formål. Det var for enden af Tagensvej, men man havde ikke rigtig styr på det. Først i 1950 kom der mere styr på det. Området blev omdannet til en egentlig kolonihavepark med asfalterede veje.\nNogen gange kunne man godt forestille sig, at man befandt sig i det vilde vesten, når man befandt sig på vangerne og fælleden. Græsset var så højt, at man godt kunne gemme sig. Et af prærieområderne var Vognmarken. Det var et sted, hvor vognmændenes heste kunne hvile sig, når de havde gået på de toppede brosten inde i byen.\nDa ingeniørkasernen blev bygget i 1890 kaldte man den også for Ingeniørmarken eller i daglig tale Nøren. I et hjørne af Nøren var der en sø. Og til den sø, er der en sjov historie. Da man skulle bruge jord til bygningen af Frihavnen og Langelinie stødte man ind i en vandåre. Denne vandåre oversvømmede forskellige byggeredskaber, skinneanlæg og tippevogns-tog.\nI 1993 dykkede Østerbro Avis ned for at se om det var rigtigt. Det eneste de fandt, var et par skrællede pengeskabe.\nEgentlig tilhørte Ryvangen Gentofte. Men i 1621 gik det til Københavns Magistrat som erstatning for Kongens Ladegård mellem Sankt Jørgens Sø og Klareboderne. Ved Fælledoverenskomsten i 1893 fik militæret rådighed over en del af Ryvangen.\nOg den sø, vi omtaler hedder i dag Kildevældssøen og ligger i Kildevældsparken. Et af de mest hyggelige værtshuse er Kildevæld lige over for Svanemøllen. Her er et sandt eldorado af jernbanehistorie. En gang imellem har de også jazz derinde.\nMen de praler med, at der Østerbros ældste værtshus. Det passer ikke rigtig. Det egentlige ”Kildevæld” blev opført i 1743 og revet ned i 1930. Det var også\nher Gertrud Bodenhoffs mand boede. Men mere om det i historien ”Da Gertrud rejste sig fra kisten” under Nørrebro.\nOg navnet stammer tilbage fra landstedet Kildevæld, der oprindelig lå på hjørnet af Kildevældsgade og Østerbrogade. Det kan spores tilbage til 1743\nOmrådet mellem Strandvejen (Østerbrogade), Jagtvejen, Lyngbyvej og Vognmandsmarken stammer fra 1500 – tallet og blev kaldt Bryggervangen. Det var stillet til rådighed til Københavns bryggere. Og dem var der mange af, dengang. De brugte vangen til græsning og høstning.\nMen efter den store brand i 1795 manglede hovedstaden penge. Derfor blev man nødt til at udstykke. Man havde da svært ved at komme ud af den kontrakt man havde bundet sig til. Det samme gjaldt for Vognmandsmarken.\nEfter 1. verdenskrig var der mangel på boliger og Magistraten opførte husvilde-boliger 3 – 4 steder på Ydre Østerbro. Selv om ikke alle boliger var opført i træ, blev ungerne i disse boligområder kaldt ”barakunger”. Men de barakker, der lå til højre for Grundtvigs højskole, Marielyst ved Studsgårdsskole var af tjæret tømmer. Man havde forestillet sig at disse husvildebarakker kun skulle stå i få år. Men nogle af dem stod der helt il slutningen af 1980’erne.\nOg de var farlige når de kom i flok, de der barakunger. De ville erobre nye områder. De var hurtige og effektive og i deres øjne kunne man spore vildskab, når de kom med deres våben.\nSærlig i januar var de farlige. Af juletræer kunne man konstruere nogle meget farlige spyd. Skjoldene var lavet af ”margarinebøtte – låg”.\nDet er faktisk ikke mange, der ved, at der har ligget en grundtvigansk højskole herude. Den eksisterede heller ikke så længe. Den lå nærmest på hjørnet af Lersø Parkallé og Haraldsgade. Efter højskolens ophør i 1890 var der en almindelig bondegård på stedet. Her kunne borgerne hente frisk mælk ved stalddøren.\nSenere blev der oprettet en vognmandsforretning på stedet.\nVi var langt ude på landet. men omkring Vibenshus og Lyngbyvejen var der allerede omkring århundredeskiftet store fabrikker herude.\nAldersro Bryggeri og Teglværk\nI 1856 købte George Owen et stort areal ved Store Vibenshus. I 1858 inviterede han til dannelse af et aktieselskab til etablering af et bajersk bryggeri.\nOg det var omkring den nuværende Aldersrogade, at Aldersro Bryggeri blev opført. I 1865 udvidede man med brygning af hvidtøl. Men sammenstyrtning af lagerkælder, afsætningsproblemer og dårlig økonomi blev årsag til at bryggeriet måtte sælges. I 1884 blev det solgt til Marstrands Bryggeri. Men de kunne åbenbart heller ikke få gang i det. I år 1900 blev bryggeriet nedlagt.\nTobaksfabrikken Lichtinger fortsatte i bygningerne. Helt til 1970 rullede man cigaretter. Fra midt i 1970’erne etablerede Det Bedste sig her.\nVed den nuværende Teglværksgade opførtes Aldersro Teglværk. Rygter vil vide, at mange børn endte deres liv i teglværkets lergrave. Siden blev gravene fyldt med natrenovation. Måske kan dette også være årsag til navnet på den nærliggende vej Sortevej. Når betjente skulle patruljere fra Nørrebros Runddel og ud af Jagtvejen, og vinden var i en bestemt retning, ja så løb de, for at få det overstået. Så meget stank det.\nI stille vejr kunne det godt hænde at latrinen samlede sig i nogle af rørene som blev lagt. Så kunne der ske større og mindre eksplosioner. Dengang havde betjentene nattjeneste 7 timer i træk, og skulle hele tiden blive ude på deres post. De var derfor tvunget til at spise maden i det fri. En ældre betjent fandt\ndet bedst at sidde ned og spise sin frokost. Han havde fundet ud af, at det var udmærket at sidde på en omvendt latrintønde. En dag fandt renovationsselskabet ud af, at gøre bunden i tønden tættere, og så blev bundet dækket af tjære eller asfalt.\nDet var den pågældende betjent ikke blevet orienteret om. Og da han efter en times hvil ville rejse sig, hang han fast. Han kunne ikke komme løs, fordi asfalten\neller tjæren var smeltet.\nI nærheden etablerede Hellesen og Georg Jensen sig. Ja Hellesens Enke & Ludvigsens Fabrik startede fremstilling af tørelementer her i 1905. I 1918 måtte\ndet hele genopbygges efter en brand. Et helt nyt anlæg blev taget i brug i 1957. I slutningen af 60’erne flyttede man til Thisted.\nLyngbyvej– Kongevej – Frederiksborggade\nStore Vibenshus er opkaldt efter kroen af samme navn, som lå på hjørnet af Jagtvejen og Lyngbyvejen. Dengang hed det Kongevejen eller Frederiksborgvejen. De forskellige vagtmænd langs vejen skulle sørge for at bønderne ikke brugte vejen. Det fik de dog lov til langt senere mod at skulle betale bompenge. Denne\nordning blev afskaffet i 1915.\nLangs med vejen blev der bygget huse til vagtmændene\nNogle af disse fik mulighed for en biindtægt. De fik lov til at drive kro ved siden af. Den mulighed fik for eksempel Hans Andersen Vive. Fra 1629 måtte han drive Kongelig privilegeret Kro ved Store Vibenshus.\nEfterhånden gik kroen dog meget i forfald og i 1925 nedbrændte den.\nI 1771 etablerede man den første diligencerute København – Hillerød. I 1834 overtog postvæsnet dette hverv. Dette foregik ad den gamle kongevej. Når vi nu taler om den kollektive trafik, ja så fik området faktisk først dette i 1904, da linje 6 blev forlænget fra Trianglen til Haraldsgade.\nLyngbyvejen var belagt med brosten i et bestemt mønster. En grøn bus kom en gang imellem. Den kørte langt nordpå. Den måtte holde for de mekaniske bomme, når toget kom forbi. Og det var med både ledvogter og klokkeklang. 100 meter længere henne var der igen mulighed for, at bussen skulle stoppe.\nHer var nemlig både overfart for Slangerupbanen og Nordhavnsbanen.\nDet var et grønt diesellokomotiv, der trak Slangerupbanen. Og det siges, at det var bygget hos Burmeister & Wain.\nPå Lyngbyvejen fandtes også en berygtet beværtning, hvis indehaver altid var i strid med politiet. Foruden at have beværtning var han kaperkusk på Dyrehavsbakken. Ved lukketid sørgede han for, at vognen var stopfuld af berusede passagerer. Han lovede dem, at de kunne fortsætte hjemme i hans beværtning. Samtidig plukkede han dem efter alle kunstens regler. En af de betjente, der holdt øje med beværtningen blev kaldt Papegøjen, på grund af hans\nSom hævn for Papegøjens foretagsomhed anskaffede kromanden en stor papegøje, som blev anbragt i værtshusets vindue, hver gang den pågældende betjent havde vagt. Kromanden underholdt også gæsterne med at fortælle om den store lighed mellem Papegøjen og betjenten.\nDe mange industrier\nPå den anden side af Lyngbyvejen lå Kirstineberg Mølle, som blev en brødfabrik. Den brændte i 1881. man siger, at det var fordi at mølleren var mere optaget af en ballonopstigning fra Tivoli i stedet for at holde øje med sit arbejde.\nGalle & Jessens Chokoladefabrik blev opført i 1872. I tilknytning til fabrikken lå også Fiducia, som fremstillede frugtsukker.\nDa man gravede i jorden for at udvide, fandt man nogle gamle vandrør. De stammede tilbage fra 1570, da Emdrup Sø leverede vand til hovedstaden.\nI 1895 indviede fabrikant I.D. Beauvais en moderne konservesfabrik på grunden af samme navn. Her lå også et blikkenslageri til fremstilling af konservesdåser. Fabrikken ophørte i 1970.\nKirken blev ikke 100 år\nDen gamle Aldersro Kirke blev ikke engang 100 år. Den blev til overs, da der kom en ny kirke på Jagtvejen. Og tænk i kirken indrettede man et maskinværksted. Det var tømmerhandler Tech, der havde foræret grunden til kirken.\nSom sønderjyde kan man dog glæde sig, at de i København tænkte på os sønderjyder. For den kirke man opførte var en taksigelseskirke – som tak for at Sønderjylland kom hjem igen. I landets kirker havde man samlet 400.000 kr. sammen. Egentlig skulle kirken være placeret på den lille trekant mellem Nørre\nAllé og Jagtvejen. Men denne grund tilhørte staten og blev brugt af fodboldklubben Trekanten.\nKirken blev derfor placeret på Jagtvejen 165.\nGammel Kloster eller Vartov Hospital har ført en omtumlede tilværelse. Det er Københavns ældste stiftelse for ældre medborgere. Oprindelsen stammer tilbage fra 1296, hvor syge og fattige mennesker blev plejet af gejstligt broderskab.\nI 1606 flyttede man ud til Rosenbækkens udløb i nærheden af Tuborg. Her i nærheden lå gården Vartov. I 1625 rykkede man ind til Trianglen, men blev fordrevet af svenskerne i 1658.\nI 1666 købte man en gård i Farvergade. Derefter flyttede man ud til Klædebo Parkallé. Det hedder nu Lersø Parkallé. Det nuværende kompleks blev opført i 1933 – 36.\nTre Flasker Kro\nLidt nord for Omøgade, omtrent over for F.F. Ulriksgade å den gamle landevejskro Tre Flasker Kro. Den havde en stor gul rejsestald med bølgetag. Den var opført i 1776. Her var bugtalere, tryllekunstnere, plattenslagere, udendørs keglebaner og lukkede lysthuse.\nMon ikke de serverede Stjerne øl fra Nørrebro?\nKroen blev revet ned i 1930. På stedet opførtes biografen Capitol, senere Lyngbyvejens Kin0 og Øbro Bio. I 1961 var det slut med at se film her. Så overtog Pinsebevægelsen stedet.\nVar man ikke lige til kro og bajere, kunne man gå i søndagsskole. Det foregik i pigegymnastiksalen på Vognmarkens Skole.\nGrøften langs med Lersøen fra Emdrupvej til Rosbækken kaldtes Tyskmanne-renden. Den var øjensynlig bygget af tyske krigsfangere i det forrige århundrede.\nSlik – Petersen, Studenterbrød – bageren var nok de steder der var mest populære steder for børnene. Men der var masser af butikker i området, da man langt om længe rigtig gik i gang med at bygge. Butikkerne levede af, at der var så mange børn. Man købte ”på bog”, butikkerne havde lange åbningstider og bragte sandelig også varerne ud.\nMan købte næsten hver dag. Man havde ikke køleskab. Og dog. Stangis blev købt i ismejerierne og det lagde man så i en zinkballe med fluenet over. Baljen blev anbragt i kælderen under trappen. Her opbevarede man smør, mælk, m.m.\nDer var ikke skilte som vi kender i dag, nej butiksindehaverne råbte deres budskaber ud.\nI området, hvor Bryggervangens SuperBest og Magistrenes Hus ligger, lå der et hav af skurer og små oplagspladser. Ja man kaldte det faktisk Klondike på et tidspunkt. Her opholdt mange af storbyens tvivlsomme selskab sig ofte. Måske var der også derfor man havde en lille stræde, man kaldte Likørstræde.\nMen i dette virvar kunne man købe alt muligt. Masser af gadehandlere kom på besøg. Kludehandlere solgte og samlede klude. Og en gang om året kom hosekræmmeren fra Jylland og solgte lange underbukser med lodden vrang.\nI 1920 blev området opkøbt af håndværkere. En masse tømrerfirmaer slog sig ned her. Værksteder og oplagspladser bredte sig over et stort område. Ikke kun Klondike var behæftet med stedet, men også Klunsernes Paradis.\nSå var der også et rigtigt vandfald, når der ellers var vand i søen. Dette fænomen kunne man opleve lige i nærheden af Lyngbyvejen. Her opstod Centralvaskeriet og Waterstraadts Orkidegartneri. Hos P. Højer Hermansens Træskofabrik, kunne man købe nyt fodtøj.\nMan bygger langs Strandvejen\nI sidste halvdel af 1800 – tallet var man begyndt at bygge langs Strandvejen (Østerbrogade)\nI 1890’erne var Strandvejen lidt længere ude en smal landevej med grøfter på begge sider. Der var bl.a. stærk trafik ved ”Slukefter”. Her sad en dame en dag\ni 1884 med en stor cigar i munden. Denne episode skabte trafikprop på hele Strandvejen.\nHer var ligesom ved Lyngbyvejen anbragt en bom, hvor de kørende måtte betale bompenge. Taksten var forskellig, alt efter om det var en enspænder eller tospændervogn. For ryttere var det en særlig takst. Cykler var endnu ikke opført på prislisten, men så vidt vides kom de ikke til at betale noget.\nDet tidligere vangehus lå på Lille Vibenshus indtil 1908. Her var traktørsted i mange år. Huset blev opført allerede i 1685. Et vangehus var det sted, hvor vangemanden (opsynsmand) havde til huse. Huset blev også kaldt ”Huset på hjørnet af vangen”. Traktørfamilien Meyer ejede i mange år stedet. Her lå også Østerbros første politivagt.\nOg her fik vagtkommandøren et øgenavn, nemlig Ildkongen. Det havde han fået, fordi der en aften kom en vagabond ind på vagten, og fortalte, at ville melde sig som skyldig i ildspåsættelse. Men vagtkommandøren smed ham ud, Han ville ikke høre på det fordrukne sludder. Det var ikke så godt, for vagabonden\nvar virkelig brandstifter. Men Ildkongen havde været bange for at skrive en rapport om hændelsen, for han kunne ikke skrive mere end sit navn. Skulle der endelig skrives en rapport, måtte han diktere det for en skrivekyndig.\nDen ældste del af Øresundshospitalet er fra 1876. Egentlig var det beregnet som en karantænestation til behandling af kopper og kolera, som sømændene havde hjemført.. I 1889 kom patienter med lungesygdomme her ud i den friske luft. Det kan så undre, at kloakken fra Øresundshospitalet blev ført direkte ud\ni Øresund. Måske kunne man efter en dukkert blive indlagt på hospitalet.\nI 1980erne blev stedet nedlagt som hospital.\nØstre Gasværk blev etableret i 1878 – 1901. Beholderen indeholdt ca. 17.000 kubikmeter gas. Den indvendige gasbeholder blev demonteret i 1935. Kulgasværket blev nedlagt i løbet af 1970’erne.\nNavnet Svanemøllen går tilbage til 1771. Egentlig lå den på hjørnet af Strandvejen og Strandvænget. I 1760 fik man kongelig bevilling til møllebrug. I 1858 blev der opført en dampmølle, men Københavns Magistrat overtog det meste i 1895. I hovedbygningen indrettede man danserestauranten Fokina, der måtte lade\nlivet ved en eksplosion i 1944. Sabotører mente, at der kom fra mange tyskere her.\nHar du også undret dig over det mærkelige tårn, der mest ligner en moske på slankekur? Du kan se den når du står ude foran Svanemølle Station. Den tjente til ”udluftning” for den gamle kloakpumpestation, som sendte kloakvandet direkte ud i Svanemøllebugten.\nLangs Masneøsgades østside lå Hertz Garveri og Skotøjsfabrik. Da der skulle bygges på stedet, foreslog bygherren, Thorsen at man bevarede store dele af fabrikslokalerne. Københavns Kommune var ikke meget for det. Kun en enkelt bygning fra ”fabrikstiden” blev bevaret.\nDer hvor Fælledgården i dag ligger, lå Kgl. Hof Farveri C. Schleisner. Det lå der fra 1917 – 68. Før denne tid lå Magdalenehjemmet på stedet. Det var et hjem\nfor faldne Kvinder. Her modtog de faldne kvinder en hensigtsmæssig oplæring, opdragelse og religiøs påvirkning.\nVi skal lidt længere hen mod Lyngbyvejen. På hjørnet af St. Kjeldsgade og Jagtvej blev der i 1912 – 16 opført et kloster. I folkemunde blev det kaldt Det røde\nOrdensklostret Den evige Tilbedelse var byggeherre. Det var et kloster for søstre, der ønskede et liv i bøn og ensomhed. I 1914 startede 7 søstre. De flyttede i 1942, og stedet blev udlejet til Jesuiterordenen. I 1954 startede Steensens Gymnasium på stedet.\nJa kære læsere der er sket noget siden dengang i området.\nRedigeret 26.01. 2022


Smarte byer: Hvordan teknokrater bruger regering som propagandamaskine\nIndsendt af: Keumars Afifi-Sabet 29. Juni, 2018\nLigesom i sandhedens ministerium i 1984 bruger teknokrater regeringens propagandamaskine til at omdefinere deres mål til kundefordele, for eksempel “Smart teknologi skal ses som et middel til at nå et mål for at levere resultater snarere end et mål i sig selv.” ⁃ TN Editor\nEn skepsis med smart teknologi og forvirring omkring, hvad 'smart by' betyder, risikerer at fremmedgøre offentligheden og hæmme fremskridt, har en parlamentarisk gruppe advaret om.\nUd over at forbedre messaging og bedre kommunikere fordelene omkring smarte byer, skal centralregeringen udvikle en sammenhængende tilgang til implementering af smarte teknologier i hele Storbritannien, ifølge resultaterne af Parlamentarisk gruppe for alle parter (APPG) for smarte byer.\nMed titlen Intelligent lederskab: hvordan regeringsstrategi kan frigøre potentialet i smarte byer i Storbritannien, opfordrede parlamentsmedlemmernes rapport også til større samarbejde mellem virksomheder og lokale myndigheder og at lokale myndigheder skulle vedtage en 'tænkende smart' mentalitet.\n”Skepsis og endda bekymring omkring udviklingen af smarte teknologier er ikke ualmindeligt. I bedste fald sidestilles 'smart' ofte med dyre gimmicks - i værste fald som en trussel mod borgernes sikkerhed og levebrød, ”sagde Iain Stewart MP, formand for undersøgelsen.\n"Derfor har centralregeringen en førende rolle at spille i udfordringen af disse misforståelser og misforståelser: intelligente byers rolle er ikke at skabe et samfund med automatisering og fremmedgørelse, men at bringe samfund sammen."\nRapporten repræsenterer kulminationen af en undersøgelse, der blev indledt af gruppen af parlamentsmedlemmer i slutningen af sidste år, hvor der blev indsamlet svar fra organisationer, der spænder fra SMB'er til brancheorganisationer og nonprofitorganisationer, før de var vært for rundbordssamlinger i Parlamentet.\nSammenfattende med sine fund i en rapport på 17-sider stødte parlamentsmedlemmerne på fire hovedtemaer; betydningen af en borgercentreret tilgang, centralregeringens rolle i at skabe samarbejde mellem de enkelte byer, hvordan lokale myndigheder kan nå deres mål gennem smarte teknologier, og hvordan piloter kan støttes til opskalering.\n”Mange britiske byer er allerede på denne rejse, og det er vigtigt, at centralregeringen giver dem værktøjerne til at foretage denne ændring trin for trin,” fortsatte Stewart.\n"At blive en smart by bør ikke ses som en ekstra byrde, der påtvunges myndighederne, men som en måde at blive mere effektive operatører på, at tilbyde bedre tjenester, at levere bedre resultater og i sidste ende at blive et bedre sted at bo."\nDe vigtigste fordele ved smarte teknologier ifølge rapporten, herunder forbedret tilgængelighed for fysisk handicappede befolkningsgrupper, reduceret belastningen på NHS ved at sammenføje tjenester og fremme datadeling og et mere fleksibelt transportnetværk med implementering af teknologier såsom smart ticketing, blandt andre.\nResultaterne af undersøgelsen undersøgte også en række casestudier, som Storbritannien kunne lære af, herunder en datadelingsordning i Estland, kaldet "det mest avancerede digitale samfund i verden", hvor borgerne let kan se deres uddannelse , medicinske og ansættelsesregistreringer via en online portal og endda anmode om ændringer.\nAPPG's vigtigste anbefalinger til regeringen er centreret om at fremme en 'smart kultur', indkalde smarte standarder og data samt lette smart eksport. Udvikling af intelligente teknologier og implementering af disse i byer bør være resultatorienteret og bør involvere samarbejde og ikke konkurrence mellem byer.\n”Smarte byer skal styres af borgernes behov, styrke vores indflydelse på vores omgivelser, øge vores livskvalitet og forbedre forbindelsen i alle sanser,” sagde rapporten.\n"Smart teknologi skal ses som et middel til at nå resultater, snarere end et mål i sig selv," og "skal understøtte tilgangen til alle statslige afdelinger og ligeledes være en tværfaglig funktion af organisationer."\nSmart teknologi har i de seneste måneder fået større opmærksomhed fra lovgivere over hele landet med borgmesteren i London for nylig han skitserede sit køreplan for at gøre London til en smart by, med mere end 20-initiativer i gang, lige fra udrulning af fuldt fiberbredbånd til alle nye hjem og understøttende bud til test af 5G.


→ Køb After Shave Balm online\nHjemAfter Shave Balm\nStørstedelen af internet outlets tildeler nu om dage en hel del forskellige leveringsmåder. En af de mest almindelige er på nuværende tidspunkt at få afleveret pakken hos en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente de bestilte produkter når der er mulighed for det. Fragtmuligheden er altså særligt let gængelig, og typisk tillige den mindst kostelige leveringsmetode ved køb af After Shave Balm.\nDu kunne lige så vel planlægge at få ordren leveret til din adresse eller til dit arbejde. Leveringstypen bliver jævnligt en smule mere bekostelig, men omvendt virkelig gnidningsløs. Den billigste fragtform vil dog altid være at du selv henter ordren, som dog står og falder med at du lever nærved e-forretningens tilholdssted.\nFragttiden på er selvfølgelig ultra essentiel om vi behøver dine nye produkter inden for kort tid, så derfor er det rigtig centralt at man gransker det forventede leveringstidspunkt for det pågældende produkt.\nEn masse netshops i Danmark garanterer 1 dags levering på flere varer, eksempelvis After Shave Balm, men vær opmærksom på at det forudsætter at handlen laves før et fastslået klokkeslæt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få varen fikset forinden de pakkeansatte har fri.\nEn hel del webbutikker tilbyder levering uden beregning, men oftest kun ifald der shoppes for en fastsat pris. Ellers kan man udvælge den mest betalelige fragtmulighed, som gerne – uden hensyn til om du befinder sig ved Aarhus, Nakskov eller Nivå – vil blive at få fragtmanden til at levere pakken til en pakkeshop.\nDet er rigtig hensigtsmæssigt for alle og enhver at finde frem til de bedste priser i blandt forskellige firmaer på nettet, og derfor har utallige e-firmaer været nødt til at reducere salgspriserne på en række af deres varer – til babyer og børn, og ligeledes til mænd og kvinder – helt i bund, og endda nogle gange garantere portofri levering.\nDet kan dog trods alt blive fordelagtigt at eftergå nogle online webshops efter udsalg på After Shave Balm forinden du bestiller, sådan at man er usvigeligt sikker på at skaffe sig den mest betalelige pris.\nDu skal alligevel ikke undervurdere, at i tilfælde af at en online virksomhed sælger deres varer til salg for en udsalgspris der kan virke ubegribelig favorabel, så er det undertiden være et symbol på en uoprigtig webbutik. Shopping med kort er heldigvis en del af en foranstaltning, som assisterer dig overfor uoprigtige online shops.\nVi går generelt ind for bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som alternativ bør du anvende en afdragsordning som f.eks. ViaBill, for så vidt du foretrækker at finansiere prisen senere.\nFør folk køber hos en e-butik bør de de facto bese netshoppens forretningsvilkår, men det er i reglen et omfattende projekt.\nEn anden valgmulighed kunne måske være at kontrollere om internet forretningen er godkendt af e-mærket, siden det burde være et signal om at internet forhandleren adlyder de opstillede regler, og at internet virksomheden nu og da kontrolleres af sagkyndige som forstår retningslinjerne. Derudover tilbydes du genvej til opbakning, hvis du møder dilemmaer ved din bestilling.\nLigeledes foreslår vi at man er opmærksom på de grundlæggende retningslinjer der spiller ind i forbindelse med ordren, som eksempelvis hvilken ombytningsret forretningen har. Her er det også essesentielt, at man permanent beholder ens kvitteringsmail, således man fremadrettet vil kunne bekræfte sin ordre af After Shave Balm, uafhængig om du skal shoppe til en kvinde eller mand.\nTrustpilot resulterer i fuldstændig gode muligheder for at kigge på mange forhenværende forbrugeres oplevelser og på grund af dette anbefales det, at du betragter webshoppens bedømmelser af After Shave Balm forinden du bestiller.\nFacebook byder på lige så vel nogenlunde udmærkede metoder til at få indtryk af internet forretningens troværdighed. Foruden det ses nogle online firmaer hvor kunder kan frembringe en omtale af deres køb, som også må udnyttes til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nDette website er finansieret af reklamer. Vi arbejder sammen med en hel del internet firmaer når vi formidler virksomhedernes tilbud, og får godtgørelse såfremt en bruger fra vores website foretager en ordre.\nOrientering angående varer og internet shops understøttes fra tid til anden, men det er umuligt for os at give garantier imod reguleringer der potentielt er lavet efter seneste opdatering af de viste data.


marts 2013 – Marlene Evensen\nPosted on 8. marts 2013 31. juli 2013\nForfængelighed – Kingotema og middelalderens dødedans\n2013-03-01 Lysandagt i Natkirken på Strøget, Helligaandskirken\nAmen. (Efter den katolske messebog).\nAftenens tema er i salmedigteren Kingos tegn.\nHan gjorde op med alt det, som vi ud af forfængelighed har lyst til at holde fast ved, og han satte menneskelivet ind i en større ramme; nemlig i evighedens perspektiv.\nPå søndag er det 3. søndag i fasten, og her handler teksterne om samme emne: Her hører vi en advarsel mod at lytte til tomme ord, og at vi i stedet skal lytte til folk, som taler Guds kærligheds- og visdomsord:\nDen Nye Aftale: [Gud elsker jer. I er hans børn, og derfor skal I følge hans eksempel. I skal elske hinanden ligesom Kristus elskede os. Han gav sit liv for vores skyld, som en gave og et offer af den slags som Gud godt kan lide. Hold jer fra grove bemærkninger og tom snak. I skal hellere takke Gud. I ved jo godt at de, der er utro, grådige og umoralske – de der dyrker afguder – ikke får adgang til Guds og Kristi rige.]\nEngang gik I rundt i mørke, men nu har Kristus fyldt jer med lys, nemlig alt det der er godt, rigtigt og sandt. I skal leve på en måde så I viser at I tilhører lyset. (Ef, 5,1-9).\n(Musik og sang indleder):\n(Inspireret af Kingos: ”Far, verden, far vel” og\nSade: Your love is King. Og om Vanitas – livets forf-/g-ængelighed i barokkens fremstilliing).\ndu lokker mit hjerte af led.\nDIN slags kærlighed er konge.\nDu kroner mit hjerte\nog dine ord synger i mig.\nDet snurrer rundt i mit hoved.\nDet kører rundt\nog jeg vil have mere\nog det river mit hjerte af led.\nog det hersker over mit hjerte.\nOg det får mig til at synge.\nDet hersker over mit hjerte.\nDet får min sjæl til at synge\nog jeg synger efter mere.\nDet får mig til at danse indeni.\nMEN DIN kærlighed er konge.\nDet kører rundt og rundt\nog det hiver mit hjerte af led\nJeg er som døden og pigen:\nJeg tror, jeg har travlt med en masse ting\n– men jeg ligger på en sofa og kikker ind i et spejl\nuden at se på andet, end mit eget ansigt.\nRundt omkring ligger døde ting:\nBlomsten, jeg fik af ham, er visnet – visnet.\nFrugterne på bordet har tabt deres form og ligger rynkede tilbage – rynkede.\nEt lys er gået ud – er nedbrændt og gået ud.\nDu slukker og lukker.\nog det hersker over mit hjerte\nog det hiver mit hjerte af led.\nFrugterne har tabt deres form\nog jeg vil have mere.\nDen slags kærlighed er en slags konge.\nMen det er forgængelighed.\nDet er ikke noget, der bliver ved.\nDet er døden og blomsten\nog lyset, som gik ud.\nJeg kedes nu ved\nOg med sjælen af led\nønsker jeg noget, der bliver ved.


Slet ikke s� stillesiddende | Vejle Amts Folkeblad\nSlet ikke s� stillesiddende\nPubliceret: 28.04.2010 06:00\nEn kassedame f�r masser af motion. I hvert fald i Rema 1000.S�dan lyder det skr�sikkert fra Kirsten Guldborg. Hun bruger langt over halvdelen af sin arbejdstid bag kassen i forretningen p� Rued Langg�rdsvej i Vinding ved Vejle og forbr�nder alligevel en hel del kalorier p� jobbet.- Det er slet ikke s� stillesiddende et arbejde, som folk tror. Faktisk plejer jeg at sige, at det er gratis fitness at v�re ansat her, siger hun.\nMasser af arbejdsopgaver Dermed afliver hun ogs� fordommen hos blandt andet Fredericia-skraldemanden Frank Jensen, som i sidste uge sendte stafetten videre i avisens serie, "Godt det ikke er mig!" Han mente, at en kassedame - i mods�tning til eksempelvis skraldemanden - sidder stille dagen lang. Det g�lder nu ikke for Kirsten Guldborg.- For det f�rste er der gang i armene, n�r man sidder ned og k�rer alle varerne igennem. Men selv den del af dagen, jeg er tilknyttet kassen, er der indimellem et "hul" mellem kunderne, og d�n tid bruger jeg m�ske p� at pakke slik ud, forklarer hun.- N�r jeg ikke sidder ved kassen, hj�lper jeg til ude bagved eller i resten af forretningen. K�d-afdelingen er mit ansvar, og der skal s�ttes ting p� plads og vaskes gulv. Utroligt mange varer skal igennem butikken hver eneste dag, s� vi render ret st�rkt her. Det er h�rdt arbejde. Og kan man ikke lide, at det g�r st�rkt p� jobbet, skal man finde et andet sted at arbejde, tilf�jer kassedamen.Denne dag, hvor avisen er p� bes�g, har hun tjansen ved Kasse 2. Morgenen begyndte med at t�lle kassen med omkring 3.000 kroner i byttepenge op, dern�st loggede Kirsten Guldborg sig p� med sit personlige id. Nu k�res mad, toiletartikler, papirvarer og plastikposer gennem kassen, mens Kirsten Guldborg med den ene fod p� pedalen styrer b�ndets hastighed. Langt de fleste varer har stregkode, dog skal hun kende koderne for frugter. En lille papirlap p�klistret sk�rmen beretter desuden om dagens slagtilbud p� franskbr�d til en 10'er.\nOverskud til en sludder for en sladder Kassedamen har fra sin udsigtspost overblik over det meste af butikken til sin h�jre side og udgangsd�ren til venstre. Mellem glaspartiet, der befinder sig mellem toiletpapir og grillbriketter, anes forretningens efterh�nden ber�mte sammenplantninger og blomsterkurve, der tr�kker kunder til langvejs fra.Et enkelt tryk p� knappen ved Kirsten Guldborgs h�jre kn� betyder, at en ny kasse b�r �bnes. To tryk kr�ver assistance vedr�rende sp�rgsm�l fra kunden eller b�vl med en stregkode. Tre tryk er lig med mangel p� vekselpenge. Overfaldsalarmen har heldigvis ikke v�ret i brug i adskillige �r.Den 40-�rige kassedame kender rutinerne og koderne til hudl�shed. M�ske er det derfor, hun altid har overskud til at tale med is�r de �ldre kunder. Friske bem�rkninger om vejret eller weekendens havearbejde samt drilske kommentarer om kundernes slikforbrug er en del af dagligdagen, n�r Kirsten Guldborg sidder ved kassen.- Du giver mig jo helt d�rlig samvittighed med alle de sunde gr�ntsager, du har k�bt, lyder det ogs� til en enkelt kunde.Det er denne pingpong med Vindings befolkning, der g�r Kirsten Guldborgs arbejde sp�ndende:- Man sidder her og f�r sig en sludder for en sladder, og det kan jeg godt lide, som hun siger det.\nEn del af lokalsamfundet - Jeg arbejder i det lokalsamfund, hvor min mand er fodboldtr�ner, og vi er medlem af grundejerforeningen og s� videre. Man kender kunderne. Hver gang varer ryger gennem kassen, f�r jeg i princippet for�ret en opskrift. Ja, man kommer p� en m�de med ind i folks hjem ved at sidde her ved kassen. Og hvor mange mennesker har et arbejde, hvor man hver dag bliver inviteret til bords ved naboen?, sp�rger Kirsten Guldborg.\nS�nnens sygdom kr�ver n�rv�r Hendes s�n, Kevin, lider af ADHD (tidligere kaldet DAMP). Derfor er hun rigtig glad for at have f�et en ordning med arbejdspladsen, der for mange dages vedkommende betyder fyraften kl. 15.15.- Kevins sygdom kr�ver en masse af os for�ldre. Ogs� fordi vores datter n�digt skulle f�le sig overset. I forvejen er det sm�t med fritid for mange butiksansatte, men med den situation, vi er i, er det ekstra dejligt at have s� mange dage derhjemme sammen med familien, siger hun.Kirsten Guldborg kunne sagtens forestille sig at v�re kassedame resten af arbejdslivet. Med et smil om l�ben konkluderer hun s�ledes:- Kunderne er trygge ved at se, det er den samme kassedame som sidst. Og de skulle jo n�digt g�res utrygge...


Nye autocampere fra Bürstner - Fantastiske Ferier\naf Ann Karina 28. januar 2008\nskrevet af Ann Karina 28. januar 2008\nBürstner fylder 50 år og fejrer sin fødselsdag ved at sende flere attraktive, nye modeller på markedet, bl.a. 2 nye autocampere: Quadro it 664 og it 674.\nSølvtøjet er blevet pudset, og champagnen er lagt på køl. I Kehl, hovedsædet for Bürstner autocampere og campingvogne i Europa, er alle ved at gøre sig klar til 50 års jubilæet i 2008.\nI 1958 begyndte snedkermester Jakob Bürstner at producere campingvogne i sit værksted i nabodistriktet, Neumühl. Siden da har mærket vokset sig stærkere og stærkere og er i dag et af topmærkerne inden for camping-industrien. Bürstner er i dag ensbetydende med fornyelse og fremsyn, hvad angår design og intelligente, mobile fritidsløsninger.\nModelåret 2008 vil få en dramatisk start – dvs. en verdenspremiere, når Bürstner på dette års CMT messe i Stuttgart præsenterer en fuldstændig ny type autocamper under navnet Bürstner Quadro, bygget på Fiats solide chassis.\nDer er substans bag navnet: Quadro står for 4 sovepladser. Det smarte design kombinerer al elegancen fra en delvist integreret autocamper med fordelene fra en fuldt integreret model. Karosseriets fremtidsformede design, så typisk for Bürstner, fornemmes ved første øjekast. Fiat chassisets bredere bagaksel garanterer en fortræffelig manøvreringsevne. Den nye Cappuccino, glasfibertaget over førerhuset, har fået et lidt højere og længere design, som giver en større indvendig ståhøjde, hvorved der opnås flere af de egenskaber, der kendetegner en fuldintegreret model. På den måde forener Bürstner Quadro den delintegrerede campers køreegenskaber med den fuldintegrerede campers indvendige større rummelighed.\nFørste kombinerede del/fuldintegrerede model på markedet.\nNetop den større rummelighed gør Quadro så speciel, idet soveareal nr. 2 er placeret oven over siddepladserne ved hjælp af en ”drop-down” mekanisme. Med en fast seng på 195 x 143 cm er en afslappende og komfortabel søvn garanteret for to personer, og takket være Cappuccinoens nye form er der rigelig hovedhøjde under ”drop-down” sengen, hvor det handy, udtrækkelige trin, der er anbragt bag ved siddegruppen, giver let adgang til ”drop-down” sengen.\nCappuccinoens skråtstillede sky-light bader det forreste af vognen i lys, der giver en behagelig atmosfære. Den intelligente køkkenindretning tilbyder usædvanlig meget opbevaringsplads på trods af, at der ikke findes nogen overskabe i det nye design. Køleskabet er placeret i arbejdshøjde uden for køkkenarealet, så det ikke længere er nødvendigt at bukke sig ned for at komme i skabet, og samtidig betyder det mere opbevaringsplads i køkkenet under køkkenbordet.\nBadeværelset er i begge modeller indrettet med bruserum med stor plads til at bevæge sig rundt på. Rummet er også imponerende på grund af dets verden af opbevaringsskabe og opbevarings-muligheder.\nPlaceret bag i vognen er den store, velproportionerede seng på ca. 210 x 140 cm. Man kan bekvemt og uden besvær komme op i sengen ved hjælp af trappen, der er fastgjort til siden. Garderobe- og linnedskabe er bekvemt placeret på hver side af sengen. Opbevaringspladsen er afrundet af loftsskabe placeret oven over sengen.\nDe, som kræver yderligere opbevaringsplads, kan gøre brug af den rigeligt store ”garage”, der er placeret under den bageste seng, og som nemt kan nås udefra.\nQuadro er en vogn, der giver fire mennesker alt mulig rejse-komfort, hvad enten det drejer sig om siddepladser, sengepladser eller opbevaringsplads.\nASR, centrallås i førerhuset, el-ruder i vinduer, drejelige Fiat pilotsæder, højdeindstilleligt passagersæde, elektrisk trinbræt, 3. bremselys formet som Bürstner-logo, beslag til fladskærms-TV, spisebord med drejelig bordplade, springmadrasser i den faste seng, koldskumsmadrasser i ”drop-down” sengen, 104 ltr. køleskab, ”Truma Combi 4” varmeovn.\nQuadro leveres i første omgang i 2 modeller, bygget på Fiat, med motorstørrelserne: 2,2, 2,3 og 3,0 ltr. og med totalvægte over og under 3.500 kg. Priserne starter ved kr. 565.900 for Bürstner Quadro it 664 med en motor på 2,2 ltr. med fransk dobbeltseng og slutter ved kr. 587.900 for Bürstner Quadro it 674 med tværstillet dobbeltseng og garage.\nTil de 2 jubilæumsmodeller kan leveres en Jubilæumspakke bestående af Speciallakering ”Fire” (metallakering), højglanspolerede stålfælge og nyt hyndedesign ”Novalife Grigio”. Pakkens værdi er kr. 26.220,-, men leveres til blot kr. 7.800,-.\nModellerne produceres fra marts måned 2008.\nLæs mere hos Bürstner\nGode råd til dig, der skal se på autocamper første...