Ugens Vejr i Verden - Uge 53 2004\nGr�sset er ved at f� fat p� Antarktis, hurricane rensede alget�ppe og vejrudsigterne styrer olieprisen i Ugens Vejr i Verden.\nDet var gennemg�ende forholdvis varmt i hele Rigsf�llesskabet og det blev endnu et globalt varmt �r.\nUgens Vejr i Verden har i de forgangne 52 uger i 2004 budt p� store og sm� vejr-relaterede historier. Vi har samlet de ti sk�veste\nJulevejret på Kronborg\nKronborg er muligvis kendt for sin medvirken i en julekalender, men julevejret er ikke det, der har v�ret mest af de forgange ti �r.\nJordskælvsbølger - sådan opstår de\nTsunamier opst�r som f�lge af unders�iske jordsk�lv, unders�iske skred i havbunden eller - i mindre voldsom form - af pludselige �ndringer i atmosf�rens tryk f.eks. i forbindelse med kraftigt tordenvejr\nN�r resten af os sidder over julemiddagen, s� sidder DMI's meteorologer og... ja, laver vejrudsigter.\nUgens Vejr i Verden - Uge 52 2004\nWestern Australia lider stadig under massive bush-brande, i Arktis lyser et mystisk lys i polarm�rket, Saudi Arabien tilslutter sig Kyoto, og s� bliver det hvid jul i Norge i Ugens Vejr i Verden\nPolar-stratosfæriske skyer over Grønland\nDer er den seneste uges tid observeret, us�dvaneligt store arealer med polar-stratosf�riske skyer over Arktis. Skyerne spiller en afg�rende rolle i den kemiske nedbrydning af ozonlaget.\nOp til 10 cm sne\nSnevejret mandag overraskede vejrmodellerne og gav visse steder ret store snem�ngder\nDaglige kort af havets overfladetemperatur 21.12.2004\nDMI er nu i stand til at producere daglige kort af overfladetemperaturer for Nords�- og �sters�omr�det. Snart vil disse kort ogs� v�re at finde p� disse sider.\nUgens Vejr i Verden - Uge 51 2004\nLatinamerika kan blive h�rdt ramt af kommende klima�ndringer, Floridas stormbeskyttelsesrum blev stormskadet i 2004, Lofoten blev bl�st omkuld og Darwins lys blev slukket i Ugens Vejr i Verden.\nDet er et sp�rgsm�l, som bliver stillet mange gange i december m�ned. DMI's meteorologer har et bud p� et svar.\nNogle steder falder det lokale havniveau og nogle steder stiger det. Det samlede regnestykke for hele kloden er dog en stigning p� 10-20 centimeter siden �r 1900 og p� tre centimeter alene fra 1993 til i dag.\nRøsnæs ragede op\nN�r barometeret st�r p� smukt om vinteren, s� beh�ver vejret ikke at v�re smukt. Det kan sagtens v�re gr�t og kedeligt - alligevel ragede R�sn�s op p� sin helt specielle m�de.\nTokyo fik et hedt pust, Melbourne blev bestormet og Tropiske Storm-tr�ffler debuterede. Alt det og meget mere i Ugens Vejr i Verden.\nGod start på DMI's julekalender\nEfter den f�rste tredjedel af julem�neden er overst�et m� vi sige, at julekalenderen igen er et hit.\nToppen af Grønland som arbejdsplads\nP� et af de h�jeste punkter p� Gr�nlands inlandsis ligger forskningsstationen Summit og skutter sig i 60 graders kulde. Ikke desto mindre er der konstant folk, der arbejde her. Og i vinteren 2003-2004 var en af dem civilingeni�r Nis Jepsen fra DMI.\nVejret - nu også med stor skrift\nV�lg mellem to forskellige skriftst�rrelser p� www.dmi.dk\n2004 er p� mange m�der er jubil�ums�r, hvad ang�r storme. Vi fejrer en 5-�rsdag, et 50 �rs og et 100 �rs jubil�um\nUgens Vejr i Verden - Uge 49 2004\nDet blev t�get i Pakistan, hummers�son blev udsat i Nova Scotia-bugten, og de h�rdt vejr-plagede filippinere f�r ikke fred i Ugens Vejr i Verden.\nLunt og solrigt efterår 2004 i Danmark\nEfter�ret 2004 blev lunt, solrigt med normal nedb�r\nMest læste nyheder i november 2004\nNyheden om, hvordan vinden fordeler sig over det ganske og danske land var den mest sete i november.\nMange vejrstationer, der for 100 �r siden l� pa landet, ligger i dag t�t ved st�rre byer, som opvarmer deres omgivelser. Er kurven over den globale temperatur s� blot udtryk for, at vores termometre er blevet urbaniseret? "Nej", siger en forsker fra det engelske meteorologiske institut, og han har noget at ha' det i.\nHusk DMI's julekalender 2004\nVi gentager i �r succesen fra sidste �r med en julekalender. I �r kan du blive den hurtige, der modtager Gyldendals bog om Vejret\nUgens Vejr i Verden - Uge 48 2004\nGletscherne smelter, Istanbul fryser og vejret er i det hele taget slet ikke noget at takke for. L�s Ugens Vejr i Verden og se hvorfor.\nSikrere måling af vandstanden ved stormflod\nSelv hvis str�mmen skulle svigte og de faste telefonforbindelser skulle ryge sig en tur under en stormflod, s� har DMI netop sikret, at stormflodvarslerne stadig kan n� ud til brugerne ved en modernisering af stormflodsstationerne.\nVejret på vandet samles og udvides\nDMI samler alle hav- og vejroplysninger for de danske farvande i nye Farvandsudsigter.\nSådan blæser det i Danmark\nKan man sige noget generelt om, hvordan vinden bl�ser. Tja.. Man kan i alle tilf�lde tage nogle punkt ud, og se p�, hvordan det har bl�st.\nUgens Vejr i Verden - uge 47 2004\nDen Gule Flod mangler vand, nimbostratus g�r til filmen og Rusland siger "Go Kyoto". Det er bare lidt af Ugens Vejr i Verden.\nGlobalt bliver 2004 endnu et varmt år - ikke bare i Arktis\n�rets temperaturer i det danske rigsf�llesskab placerer 2004 som et meget varmt �r.\nOverrækkelse af meteorologiens Nobelpris i København\nTorsdag den 18. november klokken 11:00 overrakte WMO's pr�sident Alexander Bedritsky verdens mest prestigefulde meteorologiudm�rkelse, IMO-prisen, i Eigtveds Pakhus i K�benhavn.\nStærk storm stedvis ved kysterne\nEfter�rets f�rste storm f�g natten til torsdag den 18. november hen over Danmark. Det gav v�ltede tr�er og forh�jet vandstand, men heldigvis kun f� skader.\nPiteraqer set i bakspejlet\nDMI har i efter�ret 2004 udsendt fem Piteraq-varsler for Tasiilaq p� Gr�nlands �stkyst - den seneste 13. november. En Piteraq sl�r ned i l�bet af f� minutter, og de voldsommeste har middelvinde p� 40 m/s og vindst�d p� 70 m/s, alts� dobbelt orkanstyrke.\nKina opgør sin udledning af drivhusgasser\nKina giver nu officielt omverden indsigt i landets udledning af drivhusgasser. Det er et vigtigt signal om Kinas villighed til at deltage i bek�mpelsen af, og tilpasningen til, den globale opvarmning.\nVærd at vide om vejr - kalender 2005\nJesper Theilgaards vejrkalender 2005 er atter klar til julehandlen.\nUgens Vejr i Verden - Uge 46 2004\nForbl�st satellit kom godt af sted. To millioner ber�rt af t�rke i Guangdon. Rekordvarmt �r i Arktis. Russiske s�m�nd bj�rget efter stormforlis i ugens vejr i verden.\nArbejdet med den n�ste store klimarapport fra FN skrider planm�ssigt frem. S�rrapport for beslutningstagere vedtaget.\nVejrudsigten bliver mobil\nVia et nyt site til mobiltelefoner og PDA'er kan du nu f� vejret, mens du er p� farten p� mobil.dmi.dk.\nArtic Climate Impact Assessment-panelets rapport viser, at Arktis rammes h�rdt af den globale opvarmning. Nordlys over Danmark søndag - muligvis mere mandag og tirsdag\nNatten mellem s�ndag den 7. og mandag den 8. november 2004 var der nordlys over Danmark\nSkolekonkurrence om vejrsatellitter\nDeltag i en skolekonkurrence om vejrsatellitter og f� chancen for at f�lge en satellitopsendelse fra EUMETSAT hovedkvarter i Tyskland.\nUgens Vejr i Verden - Uge 45 2004\nVenedig er oversv�mmet, mens Rom har novembervarme som aldrig f�r. P� Hawaii er 100.000 biblioteksb�ger g�et tabt i en oversv�mmelse og i Rusland er Kyoto-aftalen skrevet under i Ugens Vejr i Verden.\nDMI afholder Klimaforum om klimaændringer i Arktis\nTirsdag den 16. november 2004 afholder DMI igen Klimaforum - denne gang under navnet Nyt Klimaforum. Emnet er klimaet i Arktis.\nDMI følger asken fra Grímsvötn\nDMI foretager i disse dage modelberegninger for udbredelsen af skyen af aske fra den islandske vulkan Gr�msv�tn . Det g�r det muligt for DMI s meteorologer, at vejlede flyvelederne om, hvor der er risiko for aske i atmosf�ren.\nVejrsatellit fanger vulkanudbrud 03.11.2004\nVejrsatelliten NOAA 15 tog den 2. november kl 8:26 UTC et billede af Gr�mv�tn i udbrud.\nMere vejr på vejrudsigterne\nDMI udvider de regional udsigter, s� de nu bliver til 6-d�gnsudsigter.\nTuristråd: Vejret betyder mindre end antaget\nDen v�de sommer f�r ikke de store konsekvenser for dansk turisme, som dele af industrien og pressen havde frygtet. Det viser en unders�gelse, som brancheforeningen Dansk Turistr�d har f�et udf�rt af analyseinstituttet ACNielsen AIM\nOktober blev en rigtig overskudsmåned\nMed et overskud af b�de varme, sol og regn kan vi se tilbage p� en oktober, der var en sk�n blanding af frontpassager og h�jtryksvejr.\nMest læste nyheder i oktober 2004\nOktober er typisk en stille m�ned p� dmi.dk. Kun 13.512.164 internetsider blev der set p� de 31 dage. Det skyldes, at sommerens jagt p� de gode ude-dage er slut, og vinterens glatf�re og sne er ikke kommet i gang endnu.\nTid til vintertid - også på dmi.dk\nNatten mellem l�rdag og s�ndag g�r Danmark, sammen med det meste af Europa, tilbage til vintertid. Det betyder, at vi skal stille uret en time tilbage. Helt pr�cist bliver klokken 03.00 s�ndag nat til klokken 02.00 s�ndag nat.\nUgens Vejr i Verden - Uge 44 2004\nOetzis 'far' d�d i alperne, Californien f�r rekord meget sne fra Alaska storm, Queensland, Australien fik kortvarigt hagl s� store som tennisbolde, og floridiansk juice skal v�re med til at f� �konomien p� fode igen i Ugens Vejr i Verden.\nMåneformørkelsen set fra Alaska\nDanske Poul Jensen - der for tiden opholder sig i Fairbanks, Alaska - har sendt en serie fantastiske billeder fra m�neform�rkelsen til dmi.dk.\nFantastisk månehalo før formørkelsen\nF�r m�neform�rkelsen natten til torsdag kunne man fra mange steder i Danmark se en smuk m�nehalo.\nTV 2 Vejrets Peter Tanev markerer med sin nye bog, Decemberorkanen - 3. december 1999, 5-�rsdagen for det v�rste danske vejr i mands minde. Bogen er i julehandlen.\nUgens Vejr i Verden - Uge 43 2004\nI England kan beboere i omr�der, der er truet af oversv�mmelse, blive advaret via telefonen, m�ske var det lyn, der satte gang i livets opst�en, og Japan fik midt p� ugen den v�rste tyfon i 20 �r, og Dumaen behandler Kyoto-protokollen i Ugens Vejr i Verden.\nSolen blev pludselig så stille\nDet n�ste minimum i antallet af solpletter kommer formetlig tidligere end ventet. Solen er i alt fald blevet p�faldende stille den seneste tid.\nEn weekend med 30 timers uafbrudt regn\nFlere steder i landet fik over 50 mm regn, da et lavtryk passede Danmark natten til den 17. oktober. Nogle steder stod regnvejret p� i 30 timer uafbrudt\nFlorida er i citruskrise, Sydney koger og atmosf�rens indhold af kuldioxid stiger i rekordtempo.\nBornholm skyggede for skyerne\nBornholm lavede hul til himlen, da �en tirsdag fungerede som 'skyskraber' mod nordvest.\nP� maleriudstilingen 'Saga�en - Set af danske og islandske kunstnere igennem 150 �r' p� Johannes Larsen Museet i Kerteminde kan man for tiden se 7 nordlysmalerier af Harald Moltke.\nFN's klimapanel IPCC har brugt den s�kaldte 'hockeystav' til at vise udviklingen i Jordens temperatur de seneste 1000 �r. Kurven har v�ret et af argumenterne for, at mennesket p�virker klimaet, men nu s�r forskere tvivl om metoden bag.\nEfterårets første frost er registeret - er det nu tidligt eller sent?\nTidligt l�rdag morgen den 9. oktober 2004 registrerede DMI de f�rste frostgrader for vinteren 2004/2005. Minus 0,1 grader C i to meters h�jde ved Kolding/Vamdrup lufthavn.\nUgens Vejr i Verden - Uge 41 2004\nUgens Vejr er i denne uge skrevet af DMI s hold af kommende meteorologer (bachelorhold 2004). L�s om orkan p� skoleskemaet, ub�d i h�j s� og udsigt til v�d Formel-1 weekend\nNaturlige variationer begrænser årets antarktiske ozonhul\n�rets antarktiske ozonhul blev ikke s� stort som i rekord�rene 2000 og 2003, men dog v�sentlig st�rre end i 2002.\nFlygtige iskapper, Borneo i r�g og damp og automatisk vulkanvejr er bare lidt af Ugens Vejr i Verden.\nNordpolen på Ilmarch\nDe magnetiske poler er tilsyneladende ved at bytte plads - ligesom de gjorde det for 710.000 �r siden. Den seneste model for Jordens magnetfelt, IGRF2005, der vil v�re referencemodellen de n�ste fem �r, er ved at v�re klar, og den viser store forandringer af feltet. De magnetiske poler er med andre ord p� ilmarch.\nEfteråret første sne i Nuuk\nNuuk var fredag for f�rste gang denne vinter kl�dt i hvidt.\nMest læste nyheder i september 2004\nNyheder om hurricanes var de mest l�ste i september, viser m�nedsopg�relsen.\nHurricanes sender nordatlantiske havfugle til Danmark\nResterne af tropiske hurricanes har de seneste uger sendt nordatlantiske havfugle ind til de danske kyster. Det drejer sig om arten stor stormsvale, som ellers foretr�kker det �bne hav og derfor er en sj�lden g�st, skriver Dansk Ornitologisk Forening i en pressemeddelelse.\nSådan gik pollensæsonen 2004\nPollens�sonen 2004 b�d p� dage med meget store m�ngder pollen og endda et par rekorder for el. Den sene del af s�sonen var pr�get af den kolde, v�de juli og antallet af svampesporer var kun det halve af normalen.\nKarl blæste på Færøerne\nDen tidligere tropiske hurricane Karl var s�ndag p� spil p� F�r�erne med vind af orkanstyrke.\nFlorida fik s�sonen fjerde hurricane, da Jeanne s�ndag kom forbi. Mindst seks omkom, da Jeanne skrev sig ind i historieb�gerne.\nFrugter og blomster på samme tid II\nMange l�sere har henvendt sig i forbindelse med historien om det blomstrende �bletr�, som samtidig havde frugter.\nSelvom nogle vil mene at vejret var d�rligt blev sommeren god for Tivoli. Briterne er pro-vindenergi, WFP appellerer for n�dhj�lp til Bangladesh, i Darwin fryser de i 20 graders varme, og Jeanne har kostet over 1.000 livet i Haiti. Altsammen og meget mere i Ugens Vejr i Verden\nNy forskning fra DMI viser, at ozonlaget over de arktiske omr�der formentlig ikke f�r det v�sentligt bedre de n�ste mange �r.\nDen tropiske orkan Ivan, som den 16. september 2004 gik i land i Alabama, �bnede mulighed for at kigge ind i dens indre.\nTropiske orkaner er del af hverdagen hos danske meteorologer\nN�r Ivan og alle de andre tropiske orkaner sl�r til, s� er det ikke noget som bringer DMI's Rutevejledning ud af fatning. De er vant til det.\nIvan gik ikke i land i Florida, men det var alligevel solskinsstaten, som m�tte betale den h�jeste pris.\nTropiske storme, tropiske cykloner, tropiske orkaner, hurricanes. Ja - dj�vlen har mange ansigter og denne ugens vejr i verden fors�ger at finde en grimasse der kan passe.\nLige én netkrone bedre\nwww.dmi.dk er blevet bedre, vurderer IT & Telestyrelsens Bedst P� Nettet-konkurrence.\nN�r �bletr�et blomstrer og s�tter frugt p� samme tid, er det s� vejret eller tr�et, som den er gal med?\nCuba blev ikke s� h�rdt ramt af Ivan den Grusomme som ventet, som har kurs mod USA.\nØrsted går til filmen\n�rstedsatellittens liv og levned kommer nu b�de som DVD-film og p� bog.\nUgens Vejr i Verden - Uge 37 2004\nTropiske systemer en masse, en �delagt solfanger-sonde og v�dt vejr er lidt af Ugens Vejr i Verden\nVejret og DMI var med DHL-stafetten\nB�de vejret og DMI var med, da �rets DHL-stafet blev afholdt i F�lledparken\nKlima på dagsordenen i Arktis og i Danmark\nArktis vil i fremtiden kunne m�rke de klima�ndringer, som er i fuld gang.\nFrances fik Florida i to omgange\nFrances slog til mod Florida hele to gange og lukkede i realiteten delstaten i to hele dage.\nVejret i luften 100 gange\nI disse dage fejrer en forening af vejr-interesserede 25 �rs jubil�um, og deres medlemsblad er netop udkommet i nummer 100.\nUgens Vejr i Verden - Uge 36 2004\nGang i den atlantiske hurricane-s�son, Mount Everest sveder et par meter af og fantastiske billeder af et stenskred er lidt af ugens vejr i verden.\nSådan fordelte sommervejret sig\nHvem havde den bedste sommer. Her er nok basis til at afg�re et par v�ddem�l.\nHurricane Frances er den anden hurricane p� to uger, som rammer Florida\nFørst et brag og så en skylle\nKraftig regn kan forudsiges ret pr�cist ud fra hyppigheden af lyn fra nedb�rsystemet.\nGodt vejr er dårligt vejr for dmi.dk\nN�r vejret er godt udenfor, s� g�r DMI's bes�gstal ned.\nMest læste nyheder på dmi.dk i august\nDMI�s l�sere var mest draget af det dramatiske i valget af nyheder i august m�ned.\nVåd, men normal sommer 2004 - opd.\nSommeren 2004 gjorde sig ikke s�rligt bem�rket, hvis man sammenligner den med tidligere somre. Den var faktisk ret normal.\nHvor våd var sommeren egentlig?\nRegn, regn og atter regn. S�dan oplevede et flertal af den danske befolkning sommeren 2004. Men var det egentlig s� galt? Nej - i alt fald ikke hvis man alene ser p� nedb�rtallene.\nStorissæsonen slut - gigantiske isbjerge tager over\nStoriss�sonen siger farvel til Kap Farvel.\nTasmanere fik buksevand, Taiwans premierminister blev bl�st til Japan og vejret stresser de australske landbokvinder. Alt det og mere til i Ugens Vejr i Verden.\nEn tordenbyge kom forbi Lolland-Falster\nLolland-Falster fik torsdag den 26. august en ordentligt skylle\nDe seneste prognoser viser samstemmende, at en ny - men svag - El Ni�o er under opsejling i det tropiske Stillehav.\nIltfattigt vand strømmer ind i Østersøen\nIltfattige vand str�mmer fra de indre danske farvande ind i �sters�en\nVejret til middelalderfest og til Århus festuge\n�rhus festuge og Middelalderfestivalen i Horsens f�r ogs� en vejrudsigt med p� vejen\nDet nord�stlige Sj�lland og det nordlige Jylland fik natten til den 25. august en ordentlig skylle.\nUgens Vejr i Verden - Uge 34 2004\nEngelsk landsby revet v�k af flodb�lge, �stcuba i t�rke, global opvarmning og en ubeslutsom tyfon er lidt af Ugens Vejr i Verden.\nNordvestjylland fik en skylle\nNatten til den 19. august fik Nordvestjylland en skylle, da en frontb�lge passerede\nVandstandsprognoserne p� www.dmi.dk er blevet udvidet, s� de nu g�r 54 timer frem. Samtidig har de f�et et lille ansigtsl�ft.\nKlimamodel forudsiger fyringer i fodbold\nEn omprogrammeret klimamodel beregner, hvorn�r engelske fodboldmanagere bliver fyret. Evertons David Moyles skulle s�ledes allerede v�re i problemer efter s�sonens f�rste kamp.\nEn kold dukkert 17.08.2004\nOverordnet set har badevandet ved de danske strande i 2004 v�ret koldt.\nBlå-grønalgerne på retur\nNodularia spumigena - bl�-gr�nalgen - som har for vane at genere badeg�ster i sensommeren er p� retur - i alle tilf�lde forl�bigt\nKraftig regn og torden fredag den 13.\nI forbindelse med en front faldt der fredag den 13. august 2004 flere steder over 60 mm regn.\nNy hurricane på vej\nEarl er det seneste tropiske system i Caraibien.\nUgens Vejr i Verden - uge 33 2004\n15.000 mennesker gjort hjeml�se i Cape Town, andre 15.000 p� flugt i Nigeria og 415.000 evakueret i det �stlige Kina. Det er noget af Ugens Vejr i Verden i en uge, hvor vejret plagede verden.\nSjældent med to tropiske storme på én gang\nBonnie er ikke s� kraftig, som hun har v�ret, men Charley puster sig op inden m�det med Florida.\nBlå-grønalgerne er ankommet - igen\nS� er det atter tid til bl�-gr�nalger i de danske farvande.\nDet bliver varmt i Athen\nF�lg vejr-, vind- og b�lgeforholdene for de Olympiske Lege i Athen\nKøbenhavnske skyer over skyfrit Danmark\nK�benhavn lavede s�ndag sine egne skyer - se hvorfor\nDer er rigtig mange, der bruger radarbillederne p� dmi.dk. Og med et par forbehold og lidt skelen til f.eks. lokaludsigten, er de et s�rdeles v�rdifulde v�rkt�j til planl�gning af diverse aktiviteter udend�rs.\nBrandmanden lurer i det svalende strandvand\nDet gode sommervejr har lokket danskerne p� stranden, men mange har f�et en ubehagelig overraskelse i form af brandm�nd\nEndnu et par tropenætter\nWeekenden b�d - ganske som lovet - par endnu et par tropen�tter\nL�s om raketforsinkelse, d�de fisk, vandgolf og meget mere i Ugens Vejr i Verden.\nHvordan ramte DMI sommeren?\nDMI's udsigter i juli var generelt mere pr�cise i �r end sidste �r. Og det til trods for at sommervejret i 2004 har v�ret langt sv�rere at arbejde med for meteorologerne.\nÅrets første tropenat\nDanmark fik den f�rste tropenat i 2004, natten til den 6. august.\nKøligst ved kyster med pålandsvind..\nBornholm rev torsdag hul i t�gen.\nSkanderborg og Kulturhavn får vejret\nN�r jyderne muntrer sig ved Danmarks smukkeste festival i Skanderborg og k�benhavnerne nyder aktiviteterne ved Kulturhavn, s� holder DMI �je med vejret.\nKraftig regn ved Roskilde og Ålborg\nEn frontpassage fra �st for�rsagede natten til onsdag store regnskyl over blandt andet Roskilde og Aalborg\nKan brydende b�lger v�re med til at bremse en orkan op? Det skal en gruppe amerikanske forskere kigge p�.\nAldrig tidligere har DMI registreret �rets f�rste sommerdag s� sent\nMest læste nyheder på dmi.dk i juli\nDen - efter manges mening - d�rlige sommer har gjordt vejret til et interessant emne, og det kan vi m�rke p� redaktionen.\nUgens Vejr i Verden - uge 31 2004\nOversv�mmelsesofre vinder i lotto, Sydafrikas vejrtjeneste driller og afbr�nding af Amazonas jungle �ndrer vejret i Ugens Vejr i Verden\nVærste oversvømmelser i seks år\nDet sydlige Asien oplever sine v�rste oversv�mmelser i mange �r. Et af de v�rst ramte steder er Bangladesh.\nSolplet 652 er stadig aktiv\nSolplet 652 er stadig aktiv og vil frem til den 28. juli - hvis vejret tillader det - muligvis kunne give nordlys .\nNew Zealand sv�mmer over, monsuner giver kaos i Asien, Peru fryser, men p� Hawii har agurkerne det godt i Ugens Vejr i Verden.\nVoldsomt soludbrud i vente\nDe kommende dage kan byde p� et stort solbrud fra den meget aktive solplet 652.\nSådan har sommerferiens regn fordelt sig\nS�dan har sommerferiens nedb�r fordelt sig indtil videre (21. juni til 21. juli).\nØstdanmark fik en skylle - vejret atter ujævnt fordelt\nDanmark fik natten til onsdag en omgang af den slags sommervejr, som de fleste af os gerne vil unndg� - et uvejr. Men lige som tidligere var det uj�vnt fordelt over landet.\nEn positiv tilgang til vejret\nEt vejrdigt tilegnet DMI\nUgerne 28 og 29s Vejr i Verden\nHedeb�lge i Spanien og p� Balkan, sne i Tyskland og oversv�mmelser i Sydasien og kulde i Chile og Argentina er lidt af vejret i verden i ugerne 28 og 29.\nMeteorologiske instrumenter - vindmåling II\nS�dan m�ler meteorologerne vindretning.\nMeteorologiske instrumenter - vindmåling I\nHvis man er meteorolog, er det ikke nok at vide, om det bl�ser lidt eller meget, eller m�ske ligefrem stormer. Man er n�dt til at have tal for vindstyrken, s� man kan beskrive og beregne vinden helt n�jagtigt.\nSådan passerede uvejret - radar, lyn og nedbørmængder\nTorsdag og natten til fredag passerede et stort regn-omr�de det meste af landet, men nedb�ren blev meget uj�vnt fordelt.\nDmi.dk sætter ny rekord\n2.130.295 sete sider p� �t d�gn. Det blev resultatet for dmi.dk af torsdagens varsling af uvejr over Danmark.\nTræt af den regnvåde sommer?\nDer er hj�lp at hente p� dmi.dk, n�r sommerens rejsem�l skal fastl�gges.\nVejret forskelsbehandler Danmark\nIndtil videre har sommeren 2004 budt p� store forskelle i nedb�r og sol henover landet.\nNyt produkt: Vejret lige nu\nEt nyt produkt fra dmi.dk giver dig nu adgang til dug-friske data fra mange steder i landet.\nHvor mange sommerdage er der p� en god sommer, og hvor mange p� en d�rligt? Hvad er en sommerdag egentlig?\n3. vådeste Roskilde Festival nogensinde\nDen netop overst�ede Roskilde Festival blev afviklet i selskab med en del vand fra oven, der hen ad vejen gav en del mudder forneden.\nUdsigt til bedre Strandvejr\nVed hj�lp af temperaturm�linger fra satellitter kan DMI's havmodel g�res bedre, og vi kan f� bedre Strandvejr\nWimbledon gik i kn�, inderne chokerede og i Danmark var der 'elverpiger' p� himlen. Alt det og meget mere i Ugens Vejr i Verden.\nMest læste nyheder på dmi.dk i juni\nVi fik en start p� sommeren, som de fleste sikkert helst vil glemme. Men den lune- og regnfulde juni trak masser af l�sere til DMI's nyheder - s�rligt til dem, der handlede om netop vejret.\nRegn med regn på Roskilde\nEn meget hyppig g�st p� Roskilde Festivalen er regn. Den er derfor vigtig at tage med i overvejelserme.\nHvor slemt kan det egentlig blive, n�r sommeren fuldst�ndigt bliver aflyst. Vi har kigget i arkiverne.\nKongeskibet Dannebrog får isinformationer fra DMI\nDMI leverer helt rutinem�ssigt informationer om isen omkring Gr�nland til Kongeskibet Dannebrog.\nGrønlands Naturinstitut og DMI overvåger Vestgrønlands marine klima\nDMI og Gr�nlands Naturinstitut er i samarbejde om overv�gning af det marine milj� land Vestgr�nland\nUgens Vejr i Verden - Uge 26 2004\nLynenes moder, tyrkiske tornador, hagl i �g-st�rrelse, en klimamodel p� The Day After Tomorrow og Wimbledon er lidt af Ugens Vejr i Verden.\nHar man cyklet mere end blot ned til bageren, s� har man n�sten med sikkerhed pr�vet det. Punktering i regnvejr. Men hvorfor er det egentlig, at cyklen har s� sv�rt ved at holde vejret, n�r vejret er v�dt?\nUstabil sommerluft over Danmark - illustreret med læserbilleder, opd.\nDanmark f�r i disse dage at f�le, hvordan ustabil luft over landet giver sig udslag.\nBliver det atter en gr� og trist Sankt Hans aften. F�lg vejrudsigterne.\nVerdens mest prestigefyldte, internationale meteorologiudm�rkelse, IMO-prisen, g�r i �r til Bennert Machenhauer, der til daglig er seniorklimaforsker p� DMI.\nUgens Vejr i Verden - Uge 25 2004\nVejret var vildt, v�dt og usolidarisk, i ugen der gik.\nFlere hede nætter i byen\nBegrebet 'hede n�tter' kan jo antyde flere ting. Her er det imidlertid helt bogstaveligt ment - der bliver ikke megen sval natteluft at hente i fremtidens byer.\nSjælland Rundt - følg med i vejr, strøm og bølger\nDMI laver vejrudsigter til Sj�lland Rundt\nDMI går efter EM-bolden\nN�r EM i fodbold i Portugal fl�jtes igang den 12. juni, s� f�lger DMI ogs� med - med vejrudsigter.\nHagl og torden over Midtjylland 11.06.2004\nStore hagl, meget regn og torden over Midtjylland fredag den 11. juni.\nUgens Vejr i Verden - Uge 24 2004\nSchwarzenegger p� bes�g, habit-l�se kinesere og selvpudsende vinduer er bare lidt af Ugens Vejr i Verden.\nSejladsen omkring Grønland får Kystvind\nNyt produkt fra DMI: Kystvind for Gr�nland\nBilleder af Venuspassagen\nTirsdag passerede Venus hen over solskiven mellem klokken 07:19 og 13:22. Og allerede f� minutter efter starten modtog DMI de f�rste billeder.\nVejrudsigten for D-dag genskabt med moderne teknik\nDet Europ�iske Meteorologiske Regnecenter, ECMWF, har genskabt vejret for D-dag med moderne teknik.\nL�g, der har det godt, er det eneste positive i Ugens Vejr i Verden, eller st�r den p� overv�mmelser, digebrud og storme.\nRumfartsorganisationer vælger DMI som samarbejdspartner\nNASA og dets franske modpart CNES har valgt DMI som samarbejdspartner i et internationalt satellit-projekt\nDMI fik us�dvanligt fint bes�g, da H.M. Dronning Margrethe tirsdag kiggede forbi.\nMest læste nyheder på dmi.dk i maj\n�ben eller lukket karet gennem byen. Det var tilsyneladende et sp�rgsm�l, som optog danskerne i s� h�j grad, at DMI's bryllupsvejr var den absolutte topscorer blandt m�nedens nyheder.\nTema: The Day after Tomorrow - vejrfænomenerne under lup\nDmi.dk har smugkigget p� The Day after Tomorrow. Filmen er spr�ngfyldt med vilde, visuelle vejrf�nomener; som vi i dette tema s�tter under meteorologiske lup. Hvad er fup og hvad er fakta?\nBl�st, regn, kulde, tvillingef�dsler og en halv vind er lidt af ugens vejr i verden.\nFår man gladere patienter med vejrudsigter?\nPrognoser til forudsigelse af akutte hospitalsindl�ggelser\nOp mod 2000 omkommet i caraibiske oversvømmelser\nUgers vedvarende regn har f�rt til katastrofale oversv�mmelser p� Hispaniola.\nVejret får folk på nettet\nNy meningsm�ling i USA viser, at de nyheder, som f�r flest folk p� nettet er - tadaaaa - vejrnyheder\nUSAs midtvest rydder op efter tornado-ødelæggelse 25.05.2004\nDer var hele 109 tornadoer p� spil i weekenden, og mandag var dagen, hvor skaderne skulle g�res op.\nSlud i slutningen af maj?\nKan vi i Danmark have slud i slutningen af maj? Ja, og det er ikke en gang ualmindeligt. L�rdag den 22. maj skete det igen.\nDen 28. maj 2004 er der verdenspremiere p� filmen The Day after Tomorrow - det g�lder ogs� danske biografer. Der er tale om en klassiske science fiction historie - tilsat visuelle effekter, der kun kan skabes med vor tids overflod af computerkraft.\nSnescootere i maj, skovbrande i Tanzania, tyfonen Nida, og forh�jet hurricane-aktivitet er lidt af Ugens Vejr i Verden.\nDMI har netop leveret en konsulentrapport til Institut for Milj�vurdering om Atlanterhavets havstr�mme og Nordvesteuropas klima.\nMexicanske ufoer måske vejrfænomen\nVar det ufoer, der forfulgte en maskine fra det mexicanske luftv�ben i marts?\nVulkan i udbrud, godstog p� afveje og royal hat p� flyvetur - alt det og meget mere i Ugens Vejr i Verden.\ndmi.dk godt besøgt i maj\n�rets varme m�neder er nogle af de m�neder, hvor DMI's l�sere er mest aktive.\nEuropas første rumfærgelanding en succes\nUden den store st�hej tog Europa i sidste uge et syvmileskridt i sit rumprogram, da en skalamodel af vores rumf�rge fik luft under vingerne for f�rste gang. Projektet kan med tiden g�re det billigere at sende meteorologiske satellitter i kredsl�b.\nDMI og Niels Bohr går sammen for at styrke undervisning\nMandag den 10. maj underskrev DMI og Niels Bohr Institutet en aftale, der skal styrke undervisningen inden for blandt andet meteorologi.\nNorge og Californien har det for varmt, Australien og Kenya har det for v�dt, i Iran f�r de hagl i hovedet og i Hol truer en flom. Alt sammen i Ugens Vejr i Verden.\nMåneformørkelsen set fra DMI\nM�neform�rkelsen den 4. maj var ikke blot smuk - den kunne ogs� bruges til noget.\nPeter Aakj�r hedder manden, der fra sommeren 2004 s�tter sig i direkt�rstolen p� DMI.\nFå vejrudsigten for din strand\nMed Strandvejr kan du finde al den vand- og vejrinformationer du har behov for inden strandturen.\nMest læste nyheder i april\nSe de mest l�ste artikler p� DMI's nyhedssider i april 2004 - og f� lidt statistik p� 'apriler' generelt.\nTre kvæstet ved lynnedslag\nTre golfspillere var i weekenden s� heldige, at de slap med livet i behold efter n�rkontakt med et lyn.\nGodt vejr til arbejderbevægelsen\n1. maj-demonstrationerne kan formentligt afvikles i bedre vejr i �r end de plejer\nUgens Vejr i Verden - Uge 18 2004\nSlanger i hobetal, mikrorober i endnu st�rre antal, 40.000 balloner og svedige Svalbard er lidt af Ugens Vejr i Verden.\nStyrket globalt samarbejde om jordobservation\nMinistre fra en lang r�kke lande m�dtes i s�ndags den 25. april i Tokyo til Earth Observation Summit II.\nEt vulkanudbrud f�des ikke blot af ild, men ogs� af is.\nDansk vejr-knowhow til Sahara\nDMI-eksperter hj�lper til i Sahel-omr�det\nUgens Vejr i Verden - Uge 17 2004\nAbakan-floden blev blokeret af is, tornados�sonen kom lidt for godt i gang og skoleelever verden over sagde "en, to, tre"... Alt sammen i ugen der gik\nAt v�re supermodel er et h�rdt job! F�rst fr�ser man op og ned af cat-walken i m�rkelige kreationer og bagefter ta'r man sin t�rn med at beregne El Ni�o.\nSå er tordensæsonen startet\nTordens�sonen i Danmark 2004 er braget igang.\nESA vælger nye satellitprojekter - DMI med i front\nDen 19.-20. april holder den Europ�iske Rumforskningsorganisation, ESA, et konsultationsm�de i Frascati n�r Rom vedr�rende valg af nye satellitprojekter. DMI er med i opl�bet.\nUgens Vejr i Verden - Uge 16 2004\nJubil�um for dagen, hvor toiletterne var det eneste, der var tilbage, bryllupsg�ster, der bliver skyllet v�k og historien om dem, der gjorde noget p� Ribe R�dhus, som ingen andre ville v�re sluppet ustraffet fra. Alt sammen i Ugens Vejr i Verden.\nBirken blomstrer atter og der er udsigt til en stor s�son - til fortrydelse for mange allergikere.\nHaveksperter sætter danske farvande i fokus\nDanske haveksperter i EuroGOOS-sammenslutningen holder temadag.\nDMI holder øje med det royale vejr\nFlere af arrangementerne omkring det royale bryllup den 14. maj vil v�re udsat for vejr og vind. DMI holder �je med vejret og leverer specialudsigter\nAmerikanerne foruds� en h�rd hurricane-s�son, Mexico satte nedb�ren op til 130 og b�gen sprang ud i Danmark - alt sammen i ugen der gik.\nPåskevejret de sidste 21 år\nP�skevejret kan variere meget, og det er prim�rt fordi, at p�sken kan falde over en forholdsvis lang periode.\nVejret er nu kvalitetssikret\nDMIs Flyvevejr ISO-certificeres.\nAlletiders kolde vinterdag 06.04.2004\nHvorn�r er det egentlig den koldeste dag p� �ret? Vi har kigget p� de sidste ti vintre.\nFor�ret er faktisk en t�r tid.\nNordkaperen fik DMI-hjælp i tyfon-fyldte vande\nTroels Kl�vedal og Nordkaperen m�tte undervejs p� den Kina-tur, som for tiden vises p� tv, ringe til DMI for at f� tyfon-hj�lp\nHvad er Påskeøsten?\nBegrebet 'P�ske�sten' er noget, DMI's kundeservice bliver spurgt om i denne tid. Her f�r du at vide, hvad det er for noget\nUgens Vejr i Verden - Uge 14 2004\nNuuk ryddede op efter sneorkaner, Flyvestation V�rl�se endte rigtig Vejrl�s og meteorologerne blev k�ret som den mest produktive erhvervsgruppe i Danmark - s�dan da. Alt sammen i ugen der gik.\nMest læste nyheder i marts\nMest l�ste artikler p� DMI's nyhedssider i marts 2004\nTirsdag morgen b�d p� t�ge flere steder i landet.\nTo omkommet i Brasiliens første hurricane??\nHurricane eller ej, s� var det i alle tilf�lde en voldsom storm, som i weekenden ramte det sydlige Brasilien. To omkom.\nTid til sommertid - også på dmi.dk\nNatten mellem l�rdag og s�ndag g�r Danmark, sammen med det meste af Europa, over til sommertid. Det samme g�r dmi.dk.\nIrland blev form�rket, mens Papua Ny Guinea endnu en gang blev oversv�mmet og Vestaustralien m�tte berede sig p� et bes�g fra en en voldsom dame. Alt sammen i Ugens Vejr i Verden.\nFå fem planeter lige i øjet (opdat.)\nI disse dage byder aftenhimlen p� et sj�ldent syn. Fem planeter p� stribe.\nFokus på Nordatlantens fiskebestande\nDMI har for nyligt deltaget i en videnskabelig workshop, hvor der blev set p�, hvorvidt variationer i Nordatlantens klima kan f�re til variationer i Nordatlantens fiskebestande\nNASA-pris til Ørsted forsker\n�rsted er en ganske us�dvanlig satellit. Lille, billig og bygget efter de forh�ndenv�rende s�ms princip. Det til trods har �rsted h�stet ekstrem international anerkendelse og i dag modtager gruppen bag stjernekameraet s� en prestigefyldt NASA-pris for deres arbejde.\nWeekendens vejr blev en voldsom aff�re. En omkom, da hans varevogn v�ltede\nKatherine blev m�rk, Eureka blev kold, Berlin blev mild og Danmark fik for�r. Alt sammen i Ugens vejr i verden.\nDanmark pænt repræsenteret i international meteorologi\nDanmark er p� verdensplan fint repr�senteret i de internationale meteorologiske organisationer.\nDet største soludbrud nogensinde er blevet endnu større\nI efter�ret 2003 var der flere k�mpeeksplosioner p� Solen; nogen af dem i rekordklasse. Nu har et hold New Zealandske fysikere regnet p� sagerne og vist at soludbruddet den 4. november faktisk var langt det st�rste, der nogensinde er registreret.\nDMI lægger populære artikler på nettet\nIgennem �r og dag har DMI s medarbejdere skrevet et hav af popul�re artikler. Vi har nu samlet en buket af det bedste fra de seneste �r og gjort den tilg�ngelig p� dmi.dk.\nKong Vinter luftede sin afsky for cykell�b, kineserne slog DMI med 2.092 meter og 'Det Gule St�v' marcherede i Asien. Alt sammen i ugen der gik.\nUberørt regnskov under forandring\nDen tropiske regnskovs artsfordeling er under forandring. Det har et hold panamanske forskere konstateret; og det n�rmest ved et tilf�lde.\nSp�rgsm�let om, hvorn�r det er for�r optager mange af DMI's l�sere for tiden\nGlobal opvarmning giver mere ozonnedbrydning end ventet\nNyt arbejde stiller sp�rgsm�lstegn ved modelberegninger af ozonlagets fremtidige udvikling.\nGafilo gjorde 100.000 hjemløse\nMadagaskar blev sent s�ndag atter ramt af en tropisk cyklon. Mindst 29 er omkommet.\nUgens Vejr i Verden - Uge 10 2004\nEt cykell�b, der m� se sig sl�et af vejret, og filmstjerner, der k�rer gr�nt, en satellit, der endeligt fik gr�nt lys og en sofa, som Solen har sat ild til. Det er lidt af Ugens Vejr i Verden.\nEr Grønland nøglen til Mars?\nStrukturer p� Mars' overflade minder om visse strukturer fra arktisk klimazone, mener pensioneret gr�nlandsmeteorolog.\nTemmelig varm og våd vinter med overskud af sol\nDanmarks klima 2003 på nettet\nDanmarks Klima 2003 er nu tilg�ngelig som pdf-rapport p� DMI's site\nMest læste nyheder i februar 2004\nDet var billeder, der var kodeordet for de mest l�ste nyheder i februar.\nUgens Vejr i Verden - Uge 9 2004\nAfghanistan blev vejrbegavet, Norge fik med snekanonen og kometj�geren Rosetta fik startforbud - alt sammen i ugen der gik.\nNy bog om færøsk vejr og klima 1875-2002\nNyt f�r�sk opslagsv�rk for vejr og klima p� �erne for perioden 1875-2002\nDMI måler lynnedslag nøjagtigere end hidtil antaget\nEn ny analyse viser at DMI's lynpejlingssystem THORFINN fungerer endog en anelse bedre end forventet. 62% af nedslagene er nemlig stedf�stet med under 500 meters n�jagtighed. Succeskriteriet er 50%.\nAtter sne over Danmark\nTidligt torsdag den 26. februar var Danmark endnu en gang d�kket af sne.\nNew Mexico sneet inde\nNew Mexico fik tirsdag den 24. februar 2004 en s� stor dynge sne, at skoler og veje m�tte lukke.\nI dag er det Ørsteds fødselsdag\n�rstedsatellitten fejrer mandag den 23. februar sine fem utrolige �r i Rummet\nMellemøsten får glæde af ny europæisk satellit\nP� en konference i Oman skal landene i Mellem�sten l�re at nyttigg�re Europas nyeste vejrsatellit.\nUgens Vejr i Verden - Uge 8 2004\n150 mm regn p� bare 24 timer fik dele af New Zealand, mens det sydlige Kina k�mper med de knast�rre skove og Tuvalu er ved at blive opslugt af tidevandet. Alt det - og meget mere - i Ugens Vejr i Verden\nGode vejrinformationer til sejlerfolket\nB�dfolket, som i den kommende uge samles i Bella Center, er nogle af DMI mest trofaste l�sere.\nTykt ozonlag over Arktis\nDet har v�ret en mild vinter i stratosf�ren; noget det arktiske ozonlag har nydt godt af.\nSådan plejer vejret at være når du rejser\nP� DMI's Verdensvejr har vi udvidet informationerne, s� det nu er muligt, at planl�gge for vejret i god tid.\nSå starter pollensæsonen 2004\nDet forholdsvis milde vejr har f�et elletr�er og hasselbuske til at blomstre og at udsende pollen til luften.\nMere liv til det færøske vejr 17.02.2004\nF�ringerne har siden �rsskiftet kunne se flotte grafiske vejrudsigter p� Sjonvarp F�roya. Det er kommet i stand via et samarbejde med DMI.\nNye satellitbilleder giver præcis tågesnak\nSatellitbillederne fra den nye Meteosat-8 er af s� h�j kvalitet, at vejrudsigterne bliver mere pr�cise. Det blev konkretiseret p� Bornholm.\nUgens Vejr i Verden - Uge 7 2004\nIrland mistede forbindelsen, Gitte Karlsh�j fik vejret med sig og Graf Spee m� vente lidt endnu - alt sammen i ugen der gik.\nIgen vinter på Balkan\nDe historiske mindesm�rker i Gr�kenland og Tyrkiet blev torsdag d�kket af et 5 til 10 cm tykt lag sne.\nEn unders�gelse publiceret i tidsskriftet Science, dokumenterer at nordboere genetisk er tilpasset det koldere klima.\nLuften i 100 kilometers h�jde bliver tyndere og tyndere viser en ny unders�gelse fra den amerikanske fl�des forskningsenhed.\nNye unders�gelser antyder, at det nok ikke st�r s� slemt til med Golfstr�mmen og den globale opvarmning, som f�rst antaget. Se det hele lidt fra oven af - nye satellitbilleder på dmi.dk\nDen 9. februar 2004 tager DMI hul p� en helt ny generation af satellitbilleder.\nSatellitter forbedrer havudsigter 06.02.2004\nSatellitobservationer af havene er med til at havmodeller bedre, og det kan give store �konomiske og sikkerhedsm�ssige fordele til skibstrafikken\nUgens Vejr i Verden - Uge 6 2004\nEn bardehval og en gnaver, der forudsiger vejret, kulde i Canada, vand i Brasilien og overraskende tidevand er lidt af Ugens Vejr i Verden.\nKometeksplosion i atmosfæren førte måske til pest i Europa\nByldepest - senere kendt som den sorte d�d - spredte sig i Europa i 500-tallet. M�ske havde store st�vm�ngder i atmosf�ren en del af skylden.\nDen 29. og 30. januar 2004 b�d p� et flot nordlys-skue i Nuuk, og Robert Holmene var der med sit kamera.\nMest læste nyheder i januar\nDet var vintervejret, som trak mest opm�rksomhed p� DMI's nyhedssider i januar\nDen globale opvarmning - samspil af drivhuseffekt og variationer på solen\nEn oversigt over �rsagerne til den globale opvarmning.\nUgens Vejr i Verden - Uge 5 2004\nDet er koldt og v�dt flere steder ude omkring. I USA og i dele af Europa har det v�ret s� koldt og v�dt, at det har v�ret sv�rt at komme frem. I Namibia og Australien er det dog vandet, der laver ballade. L�s mere i Ugens Vejr i Verden\nF�hnen g�r sig atter g�ldende i Gr�nland, og det er en t�r omgang. Den relative luftfugtighed kom helt ned p� 11%.\nGlobal opvarmning gør småfugle kræsne\nNogle sm�fugle kan tilsyneladende ikke lide larver, der spiser blade, som har v�ret udsat for forhold med for�get CO2.\nUgens Vejr i Verden - Uge 4 2004\nSnestorm i Tyskland og i det nordlige Gr�kenland lammer trafikken begge steder og d�rligt vejr i Australien lammer traffikken s� langt v�k som Mars. Det er lidt af Ugens Vejr i Verden\nVinteren et hak koldere\nTorsdag den 22. januar blev vinteren lige lidt koldere, da s�sonens hidtil laveste temperatur blev n�et.\nTemaaften: Isens skjulte viden\nSe den sp�ndende temaaften p� DR2 om 'Isen skjulte viden'.\n2003 - et meget varmt år i Grønland og på Færøerne\n2003 blev et varmt �r - b�de p� F�r�erne og p� Gr�nland, viser de seneste opg�relser\nAt sejle i gummib�d under en storm kan v�re farligt, og vejret er heller ikke for guldminedriften i Nevada. Til geng�ld er det snart muligt at f� en daglig vejrmelding fra Mars, fremg�r det af Ugens Vejr i Verden\nSchweiziske gletchere rekordsmeltede i 2003\nGletcherne i de schweiziske alper smeltede i 2003 mere end nogen siden set tidligere.\nFangerne i Upernavik er kommet i knibe p� grund af klima�ndringer. Isen kommer f�rst senere p� s�sonen.\nSommerens hedebølge: Signal til klimaændringer?\nDen voldsomme varme i Syd- og Centraleuropa sommeren 2003 var m�ske et signal om, at der er klima�ndringer p� vej.\nUgens Vejr i Verden - uge 2 2004\nNedb�rrekorder, lynnedslag og en �, som er immigrationstruet, efter den er �delagt af en tropisk cyklon er lidt af Ugens Vejr i Verden\nHvad sker der, n�r vi oplever skypumper om vinteren? En l�ser kommer med sin beretning.\nSne og isslag fra morgenstunden i Jylland\nDer blev k�rt p�nt p� de jyske veje tirsdag morgen, da vejene var spejlglatte.\nUgens Vejr i Verden - Uge 1 2004\nI Oregon m�tte flere bilister tilbringe natten indesneet i bilen og p� F�r�erne blev det bl�st ind i 2004 og p� Mauritius er der storm p� vej i Ugens Vejr i Verden\nMest læste nyheder på dmi.dk\nLangt de fleste l�sere ville i december gerne vide om de kunne forvente en hvid jul.\nOnsdag med regn og rusk! 22.05.2013 06:15 Meteorologisk leksikon


Hvad type pokerspil skal man vælge at spille | Unibet Poker\nHvilken type pokerspil skal man vælge at spille\nDet kan være meget let efter en lang arbejdsdag at åbne for din foretrukne klient til online poker og hoppe direkte ind i det første spil, du ser, for at slukke tørsten efter at spille poker, men hvad er den bedste måde at tjene penge på og i sidste ende nyde spillet?\nNår vi overvejer, hvordan man kan blive dygtig til at spille poker, fokuserer vi mest på oplagte faktorer såsom at læse hænder, udvælge hænder og strategier, men hvor der i virkeligheden er mange små variabler, som har en enorm indvirkning på, hvor ofte du vinder. En af disse variabler er spiludvælgelse.\nSådan vælger du et passende pokerspil\nNår det handler om at finde spillet, som egner sig bedst til dig, skal du stille dig selv følgende spørgsmål:\nHvad nyder jeg mest ved at spille poker?\nForetrækker jeg spændingen på kort sigt eller løftet og stabiliteten ved at spille over lang tid?\nHvor stort et disponibelt beløb har jeg til at spille poker med?\nVil jeg gerne have masser af handling eller et mere roligt spil?\nForskelle mellem pokerturneringer og pengespil\nForskellen mellem turneringer og pengespil, No Limit Hold ‘em og Pot Limit Omaha er meget store både i spillestil og den måde, hvorpå spilleren påvirkes. Det er meget vigtigt, at du ikke kun forstår, hvilken spilletype der passer bedst til dine evner, men også hvad der passer bedst til din personlighed.\nHvis du er en person, som hurtigt bliver frustreret eller på tilten, vil spil med højere udsving såsom Pot Limit Ohama ikke kun få dig på tilten hurtigere, det åbner også op for, at du taber mere i de følelsesladede perioder.\nOnline pokerspil og disponibel tid\nEn anden overvejelse, når du skal vælge det rette spil for dig, er tid. Hvor meget tid har du til at spille i? Det er vigtigt, at du ikke tilmelder dig turneringer, hvis du ikke har tid nok til at give dem din fulde opmærksomhed. Hvis du skal bekymre dig om at få nok søvn til at gå på arbejde næste dag, når du er nået til de 3 sidste borde, vil du ikke spille dit ypperste, og det er på det tidspunkt, har du har brug for at være fuldstændig fokuseret.\nLigeledes vil det at spille et spil, som sætter dig under økonomisk pres, ofte føre til unødvendigt pres, hvilket i sidste ende forhindrer dig i at spille til dit fulde potentiale. Sørg for, at du spiller spil, som du har råd til, så din hjerne er helt fokuseret på opgaven for hånden, og du vil meget nemmere kunne undgå at komme på tilt.\nDet er afgørende at forstå, hvordan din personlighed er skruet sammen, og om du er mere egnet til stabile, ensartede pengespil eller spændende, svingende turneringer og PLO'er, for at nyde din pokererfaring.


Cevea - Danmarks pagt med djævelen?\nDet skaber associationer til den tyske folkefortælling om Faust -den lærde og ærgerrige mand, som indgår en pagt med djævelen, der går under navnet Mephisto. Faust sælger sin sjæl til djævelen, som til gengæld giver Faust adgang til sort magi, som han bruger til at tryllebinde sin elskede.\nMyten om Faust findes i mange afskygninger hos forfattere, filmfolk og komponister. Fælles for de fleste udlægninger er dog, at Faust ender sit liv i pinsel og jammer. Hans lykke bliver kort og hans smerte stor.\nOg selvom det nok ikke vil være retvisende at påstå, at vores finansminister udgør en ny Faust - særligt ikke når processen startede under VKO-regeringen - eller at Goldman Sachs skulle være vor tids Mephisto, så bør historien om Faust give anledning til besindelse i sagen om DONG.\nDen danske stat har indgået en ambitiøs aftale med Goldman Sachs for at få en tiltrængt kapitalindsprøjtning i selskabet. Altså en kortsigtet ambition, der ligesom for Faust kan få langsigtede konsekvenser.\nDen konkrete kontrakt, som ifølge eksperter er intet mindre end forrygende for banken, betyder, at Goldman Sachs reelt ikke kan tabe penge. Hvis den planlagte børsnotering ikke realiseres, har man sikret sig, at staten -ifølge aftalen -er forpligtet til enten at købe aktierne tilbage til en »fair markedsværdi« eller ved en »kombineret købesum«, hvis de nye investorer skulle vælge at trække sig ud. Og Goldman Sachs bestemmer selv løsningen.\nHvis værdien af DONG således skulle falde til for eksempel 35 mia. kr. i 2018, hvor en børsnotering senest skal finde sted - et fald der svarer til de 22 pct., man solgte fra - så skal staten lægge 11 mia. kr. på bordet up-front. Svarende til det samme som man solgte aktierne for, men vel at mærke efter at selskabet i et sådant scenario vil have tabt en fjerdeldel af sin markedsværdi.\nDet kan således vise sig at blive en djævelsk dyr affære for den danske stat. Spørgsmålet er, om de kortsigtede gevinster ikke vil blive spist op på lidt længere sigt, når den danske stat kommer til at stå alene med regningen.\nI 2009 måtte staten tilbagekøbe aktier i Post Danmark fra den britiske kapitalfond CVC til mere end fire gange så meget, som man i første omgang havde solgt dem for. Årsagen var en tilbagekøbsklausul i kontrakten, der ikke blev taget alvorligt, men som viste sig at have langsigtede konsekvenser.\nLad os derfor håbe, at politikerne har lært af deres fejl, så vi ikke senere må se i øjnene, at der også var en Faust indblandet i salget af DONG.


Forretningsudvikling – få mere ud at forretningen med en digitaliseringsstrategi | Delegate.dk\nSæt gang i væksten med digital forretningsudvikling\nVi skal have vækst på bundlinjen!\nMålet fejler ikke noget… men kræver til gengæld en meget specifik plan for, hvordan I skal udvikle jeres forretning.\nHer møder mange organisationer den første (og måske største) forhindring når vi taler forretningsudvikling. Det kan nemlig være meget svært at se objektivt på sin egen forretning.\nI kan være fanget i en overbevisning om, at I hører til i en bestemt sektor, branche eller region. I kan lige så vel have begrænset jeres muligheder på baggrund af jeres IT-setup, jeres vaner og jeres eksisterende forretningsmodel. Potentialet er der helt sikkert – det kan bare være svært selv at se det største potentiale, da det måske ikke er den lige vej!\nHos Delegate tilbyder vi rådgivning inden for forretningsudvikling og digitaliseringsstrategi. Vi kommer med et åbent sind, og ser helt objektivt på jeres forretningsmuligheder med en IT-vinkel.\nPotentiale analyse – Forretningsudvikling på den smarte måde\nVores tilgang til forretningsudvikling er baseret på den gode ide og udnyttelse af tidens teknologiske muligheder. Derfor er en egentlig digitaliseringsstrategi ofte en del af planen for forretningsudvikling.\nNår vi rådgiver om forretningsudvikling dykker vi altid ned i mulighederne. Vi hjælper jer med at udforske perspektiverne i forskellige scenarier, og første skridt er altid at dykke godt ned i jeres strategi, så vi sammen kan se på, hvordan den bedst udvikles!\nVi skal have analyseret perspektivet i jeres strategi, og set på alternative muligheder for forretningsudvikling på basis af den forretning i driver i dag. Vi skal sammen dykke ned i, hvilke redskaber der virker, hvordan strategien kan implementeres, og hvilke funktioner der skal løfte, hvilke aspekter af planen.\nVores rådgivning tager altid udgangspunkt i jeres viden og indgående kendskab til kunder, konkurrencen, markedsvilkår mv. Men vi vil udfordre jer og bruge en blanding af jeres indsigt, vores erfaring og konkret data til at komme med den bedste plan for udvikling af jeres forretning.\nForretningsudvikling er ofte hypotesedrevet. Data og IoT er med til at påvise det reelle potentiale, og giver et meget konkret billede af mulighederne.\nKom i mål med strategien for forretningsudvikling\nTeknologi og digitale løsninger er drivkraften bag al forretningsudvikling. Jeres succes, fremtidige konkurrenceevne og effektivitet afhænger af jeres vilje og evne til at udvikle jer digitalt. Men I behøver ikke at stå alene med udfordringerne!\nEt af kendetegnene for Delegate er, at vi favner bredt. Vi har stærke rådgivende IT-konsulenter, men lige så mange kompetente og løsningsorienterede IT-konsulenter, specialister og udviklere, der kan hjælpe med de teknologiske løsninger, der skal danne fundamentet for jeres forretningsudvikling.\nVi benytter ofte en dataindsamling strategi når vi arbejder med forretningsudvikling. Strategien kan udvikles når vi sammen har defineret de konkrete forretningsmål og forretningsstrategien ligger fast. Vi “konverterer” forretningsmål til en IT-strategi, som blandt andet kan indeholde en dataindsamling strategi, en cloud strategi, applikationsstrategi eller en kombination af disse - alt sammen for sikre, at alle, også IT, arbejder mod samme mål.\nVi kan kort fortalt bygge bro mellem innovation af jeres forretning og de mange teknologiske muligheder. På den måde hjælper vi med strategi og forretningsudvikling fra første undersøgende spadestik til implementering. Det giver tryghed og resultater, der kan ses på bundlinjen.\nHar I brug for sparring omkring mulighederne for at udvikle jeres forretning?\nVi har gjort det mange gange før, og hjælper jer gerne med hele processen for forretningsudvikling… eller blot dele af processen, hvis det er jeres behov. Send os en mail nedenfor eller kontakt Morten Fritsch, Head of Business Development, på 53 53 69 59


Spinningsko tilbud - Udsalg og tilbud på billige spinningsko | Billige, køb, online, tilbud, udsalg, ny\nBillige spinningsko som er på tilbud og udsalg. Cykel Partner sælger kvalitets spinningsko til rigtig billige priser.\nSpinningsko i størrelse 36, 37, 38. Spinningsko i størrelse 39, 40, 41, 42. Billige sko til spinning i størrelse 43, 44, 45, 56 og 47. Samt spinningsko på tilbud i alle størrelser og størrelse 48, 49 og 50.\nKøb spinningsko på tilbud hos Cykel Partner.\nDe mest brugte størrelser af spinningsko blandt kvinder:\nStørrelser af spinningsko blandt mænd:\nHusk at se tilbud og udsalg af billige sko til spinning.\nAlle disse tekster om spinningsko er skrevet af mig og mig personligt. Jeg ved godt at det bare er en masse ævl og pladder. Men det hjælper stadigvæk folk med at finde de rigtige sko til spinning i de rigtige størrelser. Jeg hjælper folk til at finde de sko som er af bedst kvalitet og til de bedste priser.\nannoncer,billigt,gode tilbud,reklamer,Spar penge


Kinvara 8 herrer\nFULD BESKRIVELSE AF SAUCONY HERRE KINVARA 8\nSaucony Kinvara 8 er en lettere sko til tempo eller konkurrence med 4 mm hældrop. Skoen er dog også po…\nSaucony Kinvara 8 er en lettere sko til tempo eller konkurrence med 4 mm hældrop. Skoen er dog også populær som daglig træningssko til den lettere løbere, som ønsker god komfort. Med mere EVERRUN er der ekstra konfort i hvert skridt. Overdelen er lavet i FLEXFILM som både er holdbar, fleksibel, som inviterer til hurtigere pace.\nKORT OG GODT OM SAUCONY KINVARA 8:


Vandmelon har sort bund – Hvorfor rådner vandmelon på bunden - Sanne Haver\nVandmelon har sort bund – Hvorfor rådner vandmelon på bunden\nVandmeloner var aldrig meningen, at de kunne spises alene. Men hvad fortæller du venner og familie, når vandmelonbunden bliver sort? Læs her for at lære mere om vandmelonblomstens slutråtne.\n1 Hvorfor rådner vandmelon i bunden?\n2 Gendannelse fra Vandmelon Blossom End Rot\nDu ved, det er sommeren, når vandmelonerne er blevet så store, at de næsten sprænger ud af deres skind. Hver af dem har løftet om en picnic eller fest; vandmeloner skulle aldrig spises alene. Men hvad fortæller du dine venner og familie, når vandmelonbunden bliver sort? Desværre er dine frugter bukket under for en råte af vandmelonblomstring, og selvom påvirkede frugter ikke kan behandles og sandsynligvis ikke er spiselige, kan du gemme resten af afgrøden med nogle hurtige ændringer i sengen.\nHvorfor rådner vandmelon i bunden?\nVandmelonblomstring af enderotning er ikke ’ t forårsaget af et patogen; det er resultatet af frugt, der mangler den rigtige mængde kalk for at udvikle sig ordentligt. Når frugter vokser hurtigt, har de brug for masser af calcium, men det bevæger sig ikke meget godt gennem planten, så hvis det ikke er tilgængeligt i jorden, vil de være mangelfulde. En mangel på calcium får i sidste ende hurtigt udviklende celler i frugter til at kollapse på sig selv og omdanne blomstrende ende af vandmelonen til en sort læderagtig læsion.\nBlomsterot i vandmeloner skyldes mangel på calcium, men simpelthen tilføjelse af mere calcium er ikke ’ t vil hjælpe situationen. Oftere end ikke forekommer enderåtråd af vandmelonblomstring, når vandstandene svinger under frugtindledning. Der kræves en jævn forsyning af vand for at flytte calcium til disse unge frugter, men for meget er ikke godt, heller ikke – god dræning er nødvendig for sunde rødder.\nI andre planter kan overdreven anvendelse af kvælstofgødning igangsætte vækst af vilde vinstokke på bekostning af frugter. Selv den forkerte gødningstype kan føre til enderotning af blomster, hvis det binder kalk i jorden. Ammoniumbaseret gødning kan binde disse calciumioner og gøre dem utilgængelige for de frugter, der har mest brug for dem.\nGendannelse fra Vandmelon Blossom End Rot\nHvis din vandmelon har sort bund, det er ikke verdens ende. Fjern de beskadigede frugter fra vinstokken så tidligt som muligt for at tilskynde din plante til at indlede nye blomster og tjek jorden omkring dine vinstokke. Kontroller pH — ideelt set bør det være mellem 6,5 og 6,7, men hvis det er under 5,5, har du bestemt et problem og bliver nødt til hurtigt at ændre sengen.\nSe på jorden, mens du tester; er det sæbe vådt eller pulveriseret og tørt? Enten af betingelserne er blomstrende ende råte og venter på at ske. Vand dine meloner lige nok til, at jorden forbliver fugtig, ikke våd, og lad aldrig vand pule rundt om vinstokkene. Tilsætning af mulch hjælper med at holde jorden fugtigere, men hvis din jord er lerbaseret, er du muligvis nødt til at blande en betydelig mængde kompost i slutningen af sæsonen for at få gode vandmeloner næste år.