Uran-ballade kan åbne grønlandsk mine i 2017 | Berlingske Business\nTirsdag d. 05. november 2013, kl. 16.26\nARKIVFOTO. Foto: John Rasmussen. Narsaq Foto.\nGrønlands første store mineprojekt til godt 5 mia. kr. kan være virkelighed om blot tre år. Det siger direktør i australsk mineselskab.\nDet australske minefirma, Greenland Minerals & Energy, speeder nu processen op for at få sat fart på planerne om etablering af en supermine i Kvanefjeld i Sydgrønland.\nMineprojektet til en byggepris på én milliard dollar eller 5,5 milliarder kroner står måske allerede klar til åbning om tre år. Det vurderer direktør Rod McIllree fra Greenland Minerals & Energys afdeling i London til Business.dk.\nEfter at have brugt op mod en halv milliard kroner på efterforskning satser selskabet hårdt på at få en hurtig afklaring og myndighedsbehandling, så det kan starte en mine i den sydgrønlandske by Narsaq.\nHer skal mineraler, sjældne jordarters metaller og uran brydes. Minen i Kvanefjeld vil blive Grønlands hidtil største anlægsprojekt.\nÅrsagen til mineselskabets iver er, at Grønlands parlament, Inatsisartut i sidste uge med det snævrest mulige flertal - 15 stemte for og 14 stemte imod - vedtog at droppe forbuddet mod udvinding af uran. Beslutningen kom efter en hidsig politisk debat om at ophæve den såkaldte nul-tolerance over for uran.\nDermed fik landets rød-grønne Siumut-Atassut-regering med landsstyreformand Aleqa Hammond i spidsen et af sine hedeste ønsker opfyldt.\nGrønland har været delt midt over i sagen. Lige op til afgørelsen var der store demonstrationer i Grønland, både for og imod uranudvinding.\nLandstyret med Aleqa Hammond i spidsen har siden sin tiltræden i marts i år presset på for at få fjernet forhindringerne for at få gang i minen, der kan skabe et par hundrede arbejdspladser, hovedsageligt til grønlændere. Med vedtagelsen om ophævelse af nul-tolerancen over for uran var en af de store stopklodser for mineprojektet fjernet.\nGreenland Minerals & Energy vil næste år søge Grønlands Selvstyre om en minelicens, dvs. tilladelse til malmbrydning. Direktørens håb er, at partnerskaberne ligeledes er på plads i 2014.\nOg der er næppe tvivl om, at landsstyret siger ja til Greenland Minerals & Energy, med mindre den Danmarks regering og Folketinget prøver at forhale afgørelsen.\n"Behandlingen af ansøgningen i Grønland vil formentlig vare til ind i 2015," siger direktør Rod McIllree.\nHvis selskabet med hovedsæde i Perth i Australien får held med at skaffe internationale investorer til at investere de 5,5 milliarder kr. i opførelse af mine, mineralkoncentrator, raffinaderi og havn i Sydgrønland er det realistisk, at minen kan starte produktionen i første halvdel 2017, mener direktøren.\n"Vi er i øjeblikket i diskussioner med forskellige potentielle investorgrupper og partnere omkring udvikling af mineprojektet. Hvem de er, ønsker jeg ikke at sige. Med det drejer sig om investorer fra Asien, USA og Europa. Vi går efter at få et internationalt konsortium eller konsortier som partner," fastslår direktør Rod McIllree.\nLÆS MERE : Siemens ser guld i grønlandske miner\nGrønland har potentiale til at blive en stor, international spiller inden for sjældne jordarter, der bliver brugt mange højteknologiske produkter som smartphones, vindmøller og ubemandede fly - de såkaldte droner.\nDet vurderede seniorrådgiver og geolog Per Kalvig fra De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS) i sidste uge. I øjeblikket bliver der i industrien alt årligt brugt omkring 110.000 ton af de sjældne jordarter metaller.\nMen allerede i 2016 anslås det, at der er brug for 20.000 til 30.000 ton mere. Og her kommer Grønland ind i billedet. I Kvanefjeld regner Greenland Minerals & Energy med at producere omkring 10.000 ton om året. Og uden for Grønland, bl.a. i Kina og Sydkorea, er efterspørgslen på sjældne jordarters metaller stor.


SEO med garanti - Nem Media - Vi tilbyder dokumentérbare resultater\nVi sørger for en dokumentérbar forskel\nSEO-pakker til virksomheder af alle størrelser\nRådgivning til hvad du selv nemt kan gøre for at forbedre din SEO\nRedigering af indholds- og produkttekster, så de bliver søgemaskineoptimeret\nLøbende optimering af op til 6 søgeord\n3000,- / måned\nRedigering af indholds- og produkttekster\nUdarbejdelse af professionelle SEO-tekster\nLøbende optimering af op til 10 søgeord\n1 gratis link per måned\nRedigering af indholds- og produkttekster så de er søgemaskineoptimerede\nLøbende optimering af op til 20 søgeord\nOp til 3 blogindlæg per månedligt\n8.000,- / måned\nLøbende optimering af op til 40 søgeord\nOp til 5 blogindlæg per månedligt\nHastighedsoptimering / PageSpeed\nKonverteringsoptimering af alle relevante sider og undersider\n2 gratis link per måned\nTilpasning af pakkerne\nSkræddersyede SEO pakker til små og mellemstore virksomheder\nVi tilbyder skræddersyede SEO pakker. Selvom SEO pakkerne indeholder standard services, så tilpasser vi stadig pakken til netop din hjemmeside eller webshop. Det betyder sådan set bare, at vi hovedsageligt vil fokusere på de faktorer i pakken, som kan rykke dit site hurtigst op i Google. Sådan ser du resultaterne hurtigt og kan mærke det øgede besøgstal, salg, bookinger og andet. Du kan se hvad pakkerne indeholder og vælge pakke længere nede på siden. Du kan også kontakte os, hvis du har spørgsmål eller ønsker vejledning. Når du har valgt en af pakkerne, så sørger vi for, at den tilpasses til din hjemmeside eller webshop. Formålet med tilpasningen er, at vi får fokuseret på de faktorer, som vil skabe de hurtigste og bedste resultater for dig.\nSøgemaskineoptimering tager tid\nSEO er en forkortelse af det engelske Search Engine Optimisation eller på dansk søgemaskineoptimering. Det handler om, at få sider til at rangere højere i søgemaskiner som Google. Søgning, især igennem Google, er den hyppigste måde folk opdager indhold online. Derfor vil højere rangering på Google føre til en stigning i trafikken til dit websted. Processen tager typisk et par måneder, før man ser større resultater. Vil man i stedet have noget, som virker her og nu, skal man overveje Google Ads. Der er det muligt at have en annonce på side 1 ved selvvalgte søgetermer – allerede i morgen.\nTrafik gennem Google\nHvor mange besøgende får man\nFor en typisk søgeforespørgsel vil resultat nummer 1 modtage 40-50 % af den samlede trafik for den konkrete forespørgsel, hvor resultat nummer 2 og 3 modtager lidt færre trafik. Jo længere fra toppen et websted findes, desto færre besøg vil webstedet typisk modtage. Hvis dit website ikke findes på en af de første 3 sider, kan I opleve at få minimal trafik og måske ingen. Vi anbefaler, at arbejde med de lavt hængende frugter. Dvs. at vi arbejder fokuseret på de søgeord, hvor du hurtigst får resultater.\nHvordan vi forbedrer din placering\ner noget af det vigtigste, som Google kigger på, for at afgøre om en hjemmeside er relevant for en given søgeforespørgsel. En stor del af SEO er at skabe indhold, der er målrettet mod de søgeord, som brugerne søger efter. Altså skal teksterne på hjemmesiden klart fortælle Google, hvad det er, som man finder på siden. Det kan vi producere til dit website, og vi bruger værktøjer til at finde de søgeord, som potentielt vil give jer flest besøgende.\ner endnu en vigtig faktor. Websider er skrevet i HTML, og HTML-kode skal være struktureret, da dette påvirker søgemaskinernes evne til at læse og evaluere en side. Ved bl.a. at inkludere relevante søgeord i webadressen, titlen og overskrifterne på siden, kan man gøre det nemmere, men også selve opbygningen under produktionen af websiden vil have betydning.\nfra andre hjemmesider spiller en afgørende rolle, da et link ses som en afstemning af kvalitet fra andre hjemmesider. Dette kaldes link-building. Det er dog ikke alle links, som er gode links. De skal helst have relevans og selv være rangeret forholdsvis godt. Vi har gennem vores netværk altid mulighed for at hjælpe jer med nogle kvalitetslinks, og vi er ikke bange for at tage kontakt til højere rangerede websider, blogs eller lignende, som kunne linke til jer.\nkigger vi på, og ser hvor hurtigt søgemaskinerne læser/loader dine sider på webstedet. Denne del har sammenhæng med sidestrukturen. Det er ikke nødvendigvis afgørende at den er hurtig, men derimod kan det have stor betydning, hvis den er langsom.\ner, når der er liv i sitet, fx ved at der jævnligt uploades blogindlæg, anmeldelser eller på anden måde relevant indhold. Det kan vi producere for dit website og sørge for automatiseres, så der altid er aktivitet på dit websted.\nVed hjælp af Google Analytics sørger vi for, at du får overblik og indblik i besøgsdata. Du vil kunne se, hvor mange besøgende du får, hvorfra de kommer og meget mere. Vi sender desuden løbende rapporter med meget overskueligt data.\nPakker til både små- og mellemstore virksomheder\nSEO-løsninger til alle uanset behov\nVi tilbyder skræddersyede SEO-løsninger til alle vores kunder. Derfor spildes der hverken tid, penge eller energi på søgeord, fraser og teknisk indhold som ikke kommer din virksomhed til gode. Det hele handler om, at hæve din omsætning. Det fantastiske ved Søgemaskineoptimering er, at resultaterne er målbare, og vi giver dig en status hvert kvartal. Du får også adgang til Analytics, skulle du ikke allerede have dette. Dermed kan du selv dagligt følge med i resultaterne, og følge stigningen i dine besøgstal.\nFor at gøre det nemt og overskueligt for vores kunder, kan man få en indikation af SEO-omfang og priser på vores services. Vi tager udgangspunkt i de 4 pakker ovenfor, når vi udarbejder tilbud. Bestiller du en af SEO-pakkerne, så sørger vi for at tage kontakt til dig indenfor 24 timer, og få tilpasset SEO pakken til din hjemmeside elle webshop.\nI en jungle af webbureauer vælger vi at skille os ud, ved at være troværdige, holde hvad vi lover (selv hvis vi skal gå en ekstra meter), og have fair priser.


Valgforsker: Messerschmidts sejr indleder ’strammerkapløb’ | Information\nMorten Messerschmidt er nødt til at komme med noget, der i hvert fald neutraliserer Nye Borgerlige, mener Rune Stubager. EU-modstand og kamp mod de politisk korrekte er for lidt, lyder vurderingen.\nMorten Messerschmidt vil »sætte danskerne først«, og det skal angiveligt forstås sådan, at Dansk Folkeparti under ham skal være værdikonservative, imod EU og økonomisk borgerlige, men med blik for det sociale. Og selv om den nye formand i sidste uge ihærdigt forsøgte at understrege, at han altså også holder meget af Bamses venner, efterlader Messerschmidt unægteligt også Dansk Folkeparti med et andet image med nye kulturelle markører.\nDet er et skridt væk fra kolonihavehus, karbonader og Richard Ragnwald, og et skridt tættere Messerschmidts gamle, slipseklædte, europæiske gruppekammerater i Lega Nord og Ressemblement National.\nI de seneste målinger står Dansk Folkeparti til lidt over fem procent af stemmerne, og spørgsmålet er, om løsningen på partiets krise kan findes i Messerschmidts løst skitserede, nye politiske projekt. Ser man et øjeblik bort fra alt rabalderet, fra hans egen forestående retssag og partiets interne intriger, og i stedet retter blikket mod den politiske substans, har Messerschmidt så udstukket en vej, som potentielt vil kunne vinde nogle af de tabte vælgere tilbage?\nDet er tvivlsomt, mener valgforsker, professor ved Aarhus Universitet og forfatter til Oprør fra udkanten, Rune Stubager.\nMest konkret er den skærpede EU-modstand. Hvis EU-modstanden under Kristian Thulesen-Dahl har virket fodslæbende, vil den tilsyneladende være kategorisk med Messerschmidt som formand.\n»Når andre siger, at vi skal bremse EU’s udvikling, skal vi sige: Nej, vi skal ud af det morads,« sagde han til søndagens årsmøde.\nUmiddelbart vurderer Rune Stubager ikke, at det vil appellere til voldsomt mange vælgere. Ifølge en måling foretaget for Altinget sidste år ønsker blot 20 procent af danskerne at forlade unionen – et tal, der tilmed er faldet støt siden Brexit. Blandt de 20 procent må også formodes at være en del venstreorienterede, som næppe kan lokkes til at sætte kryds ved DF.\n»Det er langtfra givet, at der er så mange vælgere i det,« siger professoren.\n»Men vi ved, at partierne godt kan have markante holdninger på et område, hvis de områder ikke er så afgørende for andre end dem, der lige præcis går op i det. Er du primært interesseret i udlændingepolitik, kan du sagtens stemme på DF, selv om du egentlig helst ville blive i EU«\nKampen mod woke\nMindre konkret er Morten Messerschmidts værdikonservative linje. Men de senere år har han forsøgt at placere sig forrest i kampen mod den såkaldte identitetspolitik, og sammen med Henrik Dahl fra Liberal Alliance stillede han sidste år et forslag i Folketinget om at bekæmpe »overdreven aktivisme« i universitetsforskningen.\nDa han og den nye næstformand Peter Kofod i november i en kronik i Berlingske annoncerede deres kandidatur, var det med en formaning om at insistere på dansk kultur og dansk identitet, særligt de steder i samfundet, »hvor woke og multi-kulti-sværmerierne hersker«.\nDen position er populær blandt danskerne, mener Stubager.\n»Jeg tror godt, der kan være stemmer i at stå som modstander af det, mange opfatter som alt for woke eller politisk korrekte synspunkter,« siger Stubager og peger på den såkaldte »buste-aktion« ved Kunstakademiet eller debatten om, hvorvidt hvide mennesker må placere sig i forreste række til antiracistiske demonstrationer som eksempler, hvor mange danskere føler, at det er gået for vidt.\nAndre steder i verden, ikke mindst i USA, er den slags spørgsmål blevet helt afgørende i den politiske debat. Sådan er det ikke i Danmark, understreger Stubager.\nDesuden har sagen det problem, at der ikke rigtig er nogen at diskutere imod.\n»Der mangler en modstander,« siger professoren. Ingen i Folketinget forsvarer de standpunkter, som Messerschmidt og Dahl kritiserer. »Måske Frie Grønne,« tilføjer Stubager, men de har, bemærker han, opbakning fra mindre end én procent af vælgerne.\nMulighederne for at genrejse Dansk Folkeparti afhænger i høj grad af, om det vil lykkes at lægge kant til Nye Borgerlige, »som jo er løbet med en god luns af deres vælgere,« siger Stubager. Her er der muligheder i den økonomiske politik.\nNye Borgerlige har en klar liberalistisk linje og fremlagde i 2021 en økonomisk plan med massive skattelettelser og nedskæringer i velfærdsstaten.\n»Nye Borgerliges økonomiske politik appellerer til et meget begrænset segment, særligt blandt dem, der også er tilhængere af deres udlændingepolitik, hvilket primært er dem med lave lønninger og lavt uddannelsesniveau,« siger han.\n»Der skulle også allerede findes en gruppe på Facebook, hvor Dansk Folkeparti forsøger at ’afsløre’ NB’s politik, særligt den økonomiske politik. Det er der, de kan skabe kant.«\nDet er til gengæld et åbent spørgsmål, om valget af Morten Messerschmidt rent faktisk markerer et skridt i retning af en mere social profil for Dansk Folkeparti. Da han sidst på efteråret meldte sig som kandidat, mente han, at partiets økonomiske politik skulle »gentænkes« og erklærede sig »pragmatisk« i spørgsmålet om topskattelettelser – noget, Kristian Thulesen-Dahl har bekæmpet stålsat. Altså lod han til at ville trække partiet i liberal retning, hvilket førte til kritik fra nogle af partiets mest socialt engagerede folketingsmedlemmer som Liselott Blixt. Siden da har Morten Messerschmidt så padlet en hel del baglæns og erklærede ved søndagens årsmøde igen og igen, at DF skal være »blå bloks bløde hjerte«.\n– Men det er altså det, der skal til rent politisk: Stram udlændingepolitik og relativt socialt orienteret økonomisk politik?\n»Ja, det vil jeg sige. Der er en del vælgere, som måske godt kunne tænke sig en midtsøgende eller måske lidt venstreorienteret økonomisk politik, men hvor udlændingespørgsmålet klart har førsteprioritet. Derfor er de nødt til at komme med noget, der i hvert fald neutraliserer Nye Borgerlige på det punkt. Jeg tror, vi kommer til at se et strammerkapløb mellem de to partier.«\nMorten MesserschmidtRune Stubager\n25. januar, 2022 - 22:20\nI mine øjne og i mit hjerte er\nvæmmelige, intet mindre :-( ...\nGitte Loeyche, Peter Beck-Lauritzen, Ole Frank, Svend-Erik Runberg, Bjarne Tingkær, Mette Johansson og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n26. januar, 2022 - 11:47\n"Danskerne først"? Så er linien vist lagt fast, a la America First. Polarisering af samfundet, hr. Messerschmitt, ups, blødt d & t til sidst. Også set i Tyskland engang, føj!\n26. januar, 2022 - 14:14\nHvis Messerschmidt og DFU skal genetablere et "Danmark for danskere", kommer vi nok til at genopleve skrårem og støvletramp i gaderne... Helt ærligt kan det blive meget pinligt for både især MM og generelt hele Danmark.\n26. januar, 2022 - 16:54\n"Hvis Messerschmidt og DFU skal genetablere et "Danmark for danskere", kommer vi nok til at genopleve skrårem og støvletramp i gaderne... Helt ærligt kan det blive meget pinligt for både især MM og generelt hele Danmark."\nDer er nok ikke mange, der ville blive overrasket, hvis det skete.\nMen for pokker hvor er det træls at vores alles omdømme (Danmarks omdømme) skal bestemmes af disse "typer".\nHvorfor findes der mennesker, der vil stemme på et af disse to apartheidagtige partier i det hele taget? Hvis de opstod i netop det gamle Sydafrika, så ville det være dem, der stod bag apartheid med deres konstante opsplittende, syndebuksretoriske, fjendebilledskabende vrøvl. Det er den slags partier, der ødelægger et samfund ved at forsøge at skabe utryghed ved alt muligt og alle mulige, som de ikke synes, ligner dem (nok). Det er som at høre på nogen, der savner kloner af sig selv, fordi de åbenbart er for svage uden. Og at kalde det for "danskhed" er en fornærmelse af alle mennesker.


5 spørgsmål du bør stille dig selv før du lejer en minigraver – Victor Peter Dahl – København\n5 spørgsmål du bør stille dig selv før du lejer en minigraver\nEfterspørgslen efter minigravere og minigravemaskiner er vokset voldsomt i løbet af de 20 år, siden nogle af de første modeller fik deres debut i Skandinavien.. Faktisk er markedet for kompakte minigravere gravemaskiner ifølge data vokset med 218 procent inden for de seneste 5 år. På grund af denne opadgående bane indser mange entreprenører, at leje minigraver kan give en alsidig løsning og et levedygtigt alternativ til større traktorlæssergravere på en række forskellige arbejdspladser. Kompakte gravemaskiner, specifikt i størrelsen 3 til 4 ton, giver funktioner, der adskiller sig fra større maskiner, mens de kan prale af maskinens ydeevne, alsidighed og udsyn. Ved at overveje forholdene på arbejdspladsen, gravemaskinearme og halesving-konfigurationer, redskabers alsidighed og anhængerkørsel, kan du træffe en bedre beslutning om, hvorvidt leje er den rigtige mulighed for din arbejdsplads.\n1. Hvad er arbejdsstedets betingelser og begrænsninger?\nTo af de vigtigste faktorer at overveje er typen af arbejde og typen af arbejdsplads, hvor arbejdet udføres. Du eller dine operatører er måske ved at rydde og klargøre en arbejdsplads en uge, installere hjælpeprogrammer en anden uge og udføre nedrivning den næste uge. Af denne grund drager entreprenører i retning af kompakte gravemaskiner, der leverer ydeevne og alsidige redskaber på alle arbejdspladser. Overvej også pladsbegrænsninger, især med hensyn til bredde og arbejdsvægt. Nogle producenter tilbyder kompakte gravemaskiner med udtrækkelige undervogne, hvis du arbejder i trange områder, såsom etablerede boligområder. Denne funktion giver dig eller dine operatører mulighed for at trække gravemaskinens undervogn tilbage, passere gennem en låge eller et hegn og derefter tømme undervognen før arbejdet.\nLæs mere: Leje af 1 tons minigraver.\n2. Har du brug for yderligere rækkevidde, højde eller dybde?\nProducenter ved, at du ikke ønsker at ofre ydeevne for størrelsen, så de pakker deres mindre gravemaskinemodeller med den kraft og de nødvendige muligheder for at være mere produktive. Ud over standard minigraver fås nogle kompakte gravemaskiner med langarms- og forlængerarmsmuligheder for øget rækkevidde, tømningshøjde og gravedybde. Begge konfigurationer kan være værdifulde tidsbesparelser for dine operatører, fordi du ikke behøver at flytte maskinen så ofte. Muligheden med forlængelig arm er især nyttig ved installation og klargøring af hjælpemidler, fordi armen har en lang nok rækkevidde til at fjerne snavs væk fra renden. Denne gravearmsmulighed fungerer også godt i lastbillæsningsapplikationer for at forbedrearbejdspladsens produktivitet.\n3. Hvor tæt vil du arbejde ved siden af objekter?\nHvis du og dine operatører arbejder i lukkede boligområder, kan du få brug for en lille minigravemaskine med minimalt halesving eller nul halesving. Minimalt halesving og nul halesving kan give dig og dine operatører mere ubegrænset rotation og fleksibilitet, når du arbejder tæt på genstande eller mod en væg. Swing-funktionen eliminerer stort set chancen for, at gravemaskinens hale utilsigtet kommer i kontakt med omgivende genstande. Den minimale hale-sving-funktion reducerer markant chancen for at ramme de forreste hjørner, og rammen forbliver inden for bredden af sporene for at undgå skader på nærliggende genstande eller strukturer.\nGenerelt vil en minigraver med nul eller minimal halesving af en given størrelse være bredere end dens konventionelle halesving-modstykke. Hvis du forventer rutinearbejde, hvor dine operatører skal passere gennem smalle ejendomslinjer, porte eller hegn, kan en konventionel halesving være en bedre pasform. Den typiske bredde af en konventionel sving, 3- til 4-tons kompakt gravemaskine vil være omkring 200cm, hvorimod nul- og swing gravemaskiner med lignende ydeevne vil have en bredde på omkring 140 cm.\nLæs mere: Lej billig minigraver.\n4. Hvilke skovle og redskaber skal du bruge?\nUd over at leje en minigraver, så tænk ud over skovle og overvej, hvilke andre redskaber der kan øge din produktivitet og give flere indtægter. En af fordelene ved at leje minigraver og minigravemaskinetilbehør er muligheden for at øge gravemaskinens udnyttelse uden at købe en maskine, indtil du er klar eller har nok arbejde klar til at støtte køb af en maskine. Desuden giver vedhæftede filer dig mulighed for nemt at tilpasse dig skiftende markeder og applikationer.\nNogle minigraver redskaber er blevet lodret integreret med maskinens elektronik og hydraulik, hvilket giver mere fleksibilitet, oppetidsbeskyttelse og bekvemmelighed på flere arbejdspladser. Andre almindelige kompakte gravemaskiner omfatter hydrauliske klemmer, planere og gribere. Til engangsopgaver kan du beslutte at bruge specialudstyr, såsom slagleklippere, pakkehjul, pladekomprimatorer, rivere og rendegravere, som har multifunktionelle muligheder, der kan hjælpe med at udvide dine tjenester. Leje af specialtilbehør til sæsonarbejde giver dig fleksibiliteten til at påtage dig yderligere muligheder uden forpligtelse til at købe tilbehør, indtil du er klar.\nLæs mere: Lej en lille gravemaskine.\n5. Hvordan sikrer du leje af minigraver rigtigt?\nNår du eller dine operatører transporterer en minigraver, er det vigtigt at bruge gode, konsekvente trækteknikker som beskrevet i producentens betjenings- og vedligeholdelsesmanual. Korrekt trækpraksis, såsom brug af den rigtige størrelse af transport- og bugseringskøretøjer og korrekt læsning, positionering og sikring af udstyr og tilbehør, vil hjælpe med at minimere læsseproblemer, der kan være ude af overensstemmelse, og bremse din produktivitet.\nMed den voksende popularitet af at leje minigraver kommer flere maskinvalg. Før du bestemmer, hvilken der er den rigtige pasform, skal du sørge for at tage hensyn til forholdene på arbejdspladsen, maskinens størrelse, redskabets alsidighed og behov for trailer. Ved at have den rigtige plan på plads og vurdere dine muligheder, kan du finde den rigtige maskine, der passer til din applikation.\nPrevPreviousGratis bil vurdering online – Forskellige portaler


Læren om frelsen (Soteriologi) Arkiv - Side 3 af 8 - Augustanakirken\n26. marts 2009 af Pastor Magnus Nørgaard Sørensen\nEn ny valgmenighed er på vej i Århus. Bag den står medlemmer af Skt. Lukas IMU og MA. Når man skal starte en ny menighed, er det naturligvis vigtigt at gøre sig klart, hvad en menighed er. På den kommende menigheds website, står der:\nOg en menighed er i bund og grund ikke andet end en samling af mennesker, der sammen søger Gud. Så vi er allerede startet!\nEr det nu rigtigt, at en menighed “ikke” er “andet” end en samling mennesker, der søger Gud? På sin vis kan man godt sige, at en menighed består af mennesker, der søger Gud; hvis man med dette mener, at de er kaldet af Gud gennem ordet og sakramenterne. Men når man siger om en gruppe, at den er en menighed, fordi en menighed ikke er andet end en samling mennesker, der søger Gud, selvom den ikke har f.eks. sakramentsforvaltning, så er det forkert.\nEn menighed er mere end det. En menighed er ét legeme i kraft af det ene brød og den kalk, de deler (1 Kor 10,17) og i kraft af, at apostlenes lære forkyndes i dens gudstjenester sammen med nadverforvaltningen (ApG 2,42) samt i kraft af den ene dåb (1 Kor 12,13).\nEn menighed er ikke noget, der bliver til i kraft af menneskers beslutning. En menighed er ikke en menneskelig opfindelse, men et produkt af Guds ord. Den bygger på Jesus Kristus og apostlenes og profeternes ord (Ef 2,20).\nEn menighed er derfor ikke enhver forsamling af kristne.\nJesus siger i Matt 18,16-17, at man skal tage én eller to med sig, når man formaner en broder. Hvis det ikke lykkes, skal man sige det til “menigheden”. Hvis enhver samling af kristne er en menighed, ville de to-tre også være menigheden. Jesus forudsætter altså, at der på ethvert sted, hvor der er kristne, bør være en klart defineret menighed, man kan “sige det til”.\nKendetegnet på en sådan menighed er naturligvis de midler, Jesus vil bygge sin menighed med: ordet og sakramenterne.\nEn menighed er den synlige side af den skjulte kirke, som består af de sandt troende på et sted. Og kendetegnene på, at kirken er der, er de midler, som skaber og bevarer troen, dvs. både ordet, dåben og nadveren. Det er gennem disse ydre midler, man kan se, om der er en menighed. Hvor disse nådemidler ikke er der, kan man ikke sige, at der er en menighed.\nHvem, der i sandhed søger Gud, er i nogen grad skjult; men hvordan Gud søger mennesker gennem sine nådemidler, er åbenbart. Det gør Gud gennem ordet, når det forkyndes ret, og mennesker lærer alt, hvad Kristus har befalet og bliver døbt i den treenige Guds navn (Matt 28,19-20).\nEn samling af mennesker, hvori nådemidlerne ikke forvaltes (både ordet/læren, dåben og nadveren), kan derfor ikke kalde sig en menighed.\nDesværre er der meget forvirring om, hvad en menighed og en kirke er.\nPietismen, som også er en af Indre Missions rødder, har formået at underminere den bibelske og lutherske tanke om kirken som den forsamling, i hvilken ordet forkyndes ret og sakramenterne forvaltes efter Kristi indstiftelse.\nMed brugen af missionshuse, som reelt er et angreb på sognepræstens embede og den lokale menighed som sådan, kan man godt forstå, at det kan være svært at få et rigtigt billede af, hvad en menighed er. Der er meget pietisme, der må aflæres, før man kan lære af Skriften, hvad en kirke er.\nHvis man indså, hvad en menighed er, og hvad fællesskab om nadverbord og prædikestol betyder, ville man nok også erkende, at man er nødt til at holde sig fra vranglærere, og at det derfor er uholdbart at forblive i Folkekirken, hvad enten det er som missionshus eller valgmenighed.\nArkiveret i: Aktuelt, Kirkesyn, Lærepolemik, Nådemidlerne, Pietisme Tags: luthersk blog\nHvad er kristendom 4 – Dåben\nHer kommer katekismusforedraget om dåben.\nArkiveret i: Dåb, Hvad er kristendom Tags: luthersk blog\nAt leve i synd\n21. marts 2009 af Pastor Magnus Nørgaard Sørensen\nI IMT nr. 11 kan man læse et brevkassesvar af Bente og Allan Graugaard vedrørende unge, der f.eks. får en ikke-troende kæreste, lever sammen med deres kæreste eller lever i et homofilt samliv. Der står nogle gode ting i svaret om at respektere de unges valg. Man kan naturligvis ikke tvinge voksne børn til at leve efter den kristne etik. Og børn, der lever i strid med Guds bud, bør naturligvis ikke tvivle på, at de er velkomne i deres forældres hjem.\nMen så skriver de også i svaret:\nDe er ikke nødvendigvis faldet fra troen, fordi de vælger en anden holdning til nogle etiske spørgsmål end den, de fik med hjemmefra.\nMens dette kan være rigtigt, når det gælder ting, som ikke er nævnt i Guds ord, er det ikke sandt, når det gælder Guds klare bud, såsom forbud mod utugt, dvs. sex udenfor det af Gud indstiftede ægteskab mellem mand og kvinde.\nUnge mennesker, som kender Biblens lære på disse punkter, og alligevel lever sådan, må betragtes som ubodfærdige og dermed frafaldne.\nPaulus skriver i Efeserbrevet 5,5: For det skal I vide, at ingen utugtig eller uren eller grisk – det er det samme som en afgudsdyrker – har lod og del i Kristi og Guds rige. Og i 1. Korintherbrev 6,9-10 skriver han: Ved I ikke, at uretfærdige ikke skal arve Guds rige? Far ikke vild! Hverken utugtige eller afgudsdyrkere eller ægteskabsbrydere eller mænd, der ligger i med mænd, eller tyve eller griske mennesker, ingen drukkenbolte, ingen spottere, ingen røvere skal arve Guds rige. Mennesker, der lever ubodfærdigt i synden og lader den herske, er ikke længere at betragte som kristne. Derfor påbyder Jesus også, at de skal betragtes som ikke-troende af menigheden, når de bliver konfronteret med synden og ikke omvender sig (Matthæusevangeliet kapitel 18).\nEt menneske, som ikke længere kæmper mod synden, er ikke længere en kristen. Hvis man opgiver kampen mod synden, erkender man den ikke længere som synd, og da søger man heller ikke længere syndernes forladelse, men Guds velsignelse af synden.\nPaulus skriver i Romerbrevet 8,13: Hvis I lever i lydighed mod kødet, skal I dø, men hvis I ved Åndens hjælp dræber legemets gerninger, skal I leve. Mens den kristne stadig er en synder, som hver dag synder meget, så er der forskel på at blive overmandet af synden i kødet og så at leve i lydighed mod kødet.\nI Romerbrevet taler Paulus således om, at han selv som kristen er en fange af kødet: Men jeg ser en anden lov i mine lemmer, og den ligger i strid med loven i mit sind og holder mig som fange i syndens lov, som er i mine lemmer. (7,23). Der er altså forskel på at være en fange af det syndige kød, som dog kæmper imod, og så at være en lydig tjener for kødet.\nNår man bliver en lydig tjener og lader synden herske, er der ikke længere nogen kamp mellem det gamle og det nye menneske, og man erkender ikke længere synden som synd og behovet for syndernes forladelse.\nDen, der har sluttet fred med synden, herunder også utugt og homofili, er ikke længere en kristen. Det bør de have at vide, så de kan omvende sig.\nMen det er naturligvis ikke kun forældrenes ansvar. Det er i høj grad også kirkens og dens præsters ansvar. Præster, der tager åbenbart ubodfærdige til alters eller tilgiver deres synder i skriftemålet, er med til at velsigne synden og fastholde de frafaldne i deres ubodfærdighed. Sådanne præster synder både mod deres embede og mod de faldne, som de er sat til at hjælpe til bod og tro på evangeliet.\nHvordan skal de faldne få erkendelse af synden, så de kan omvende sig, når præster ikke vil kalde synd for synd og bruge bindenøglen til at binde synden på den ubodfærdige? Og hvordan skal man tro, hvad præster siger om syndernes forladelse, når de ved deres nadverforvaltning viser, at synden ikke skal tages alvorligt?\nI sidste ende handler spørgsmålet om den rette skelnen mellem lov og evangelium. Den ubodfærdige skal ikke høre om syndernes forladelse, men have synden påpeget, så han kan erkende den. Men den, som er blevet ramt af loven i sin samvittighed, skal naturligvis høre evangeliet om syndernes forladelse, som Jesus har vundet for alle mennesker.\nArkiveret i: Lov og evangelium, Omvendelse Tags: luthersk blog\nDen objektive retfærdiggørelse og nådemidlerne\n26. februar 2009 af Pastor Magnus Nørgaard Sørensen\nLæren om den objektive retfærdiggørelse har både fortalere og modstandere. Jeg er en fortaler for læren om objektiv retfærdiggørelse, men er samtidig ikke enig med alle, der forsvarer denne lære.\nLæren om objektiv eller universel retfærdiggørelse går i hovedtræk ud på, at Gud erklærede verden retfærdig i Kristus, før mennesker kom til tro derpå. Der er ingen tvivl om, at begrebet retfærdiggørelse både i Skriften og i de lutherske bekendelsesskrifter oftest bruges om den subjektive retfærdiggørelse, hvor et menneske ved troen modtager og får gavn af syndernes forladelse.\nSpørgsmålet er altså ikke, hvorvidt en subjektiv retfærdiggørelse er nødvendig, men om, hvorvidt der er en universel retfærdiggørelse, hvor Jesus stedfortrædende har vundet syndernes forladelse og retfærdighed for alle mennesker; samt om Gud har erklæret det ved Jesu opstandelse, eller om Jesus blot har gjort det muligt, at synderne kan forlades.\nDet skal siges, at jeg heller ikke er enig md alle, der forsvarer den objektive retfærdiggørelseslære. Der findes en udgave af denne, som nedtoner nådemidlerne som dét sted, hvor syndernes forladelse uddeles virkeligt og effektivt. De bliver reelt blot til information om en historisk objektiv retfærdiggørelse. For mig at se må den objektive retfærdiggørelse forsvares, netop for at forsvare nådemidlerne. I den amerikanske diskussion om emnet i den gamle norske synode, var det da også et spørgsmål om absolutionen, der førte til diskussionen om objektiv retfærdiggørelse. Ifølge pitisterne kunne man nemlig ikke forlade menneskers synder med sikkerhed.\nForsoningen på korset\nBaggrunden for den objektive retfærdiggørelse er, at Jesus har sonet Guds vrede med sit stedfortrædende liv og sin lidelse og død. Jesus har båret verdens synd og Guds vrede. Han har fuldbragt forsoningen på korset og dér sonet Guds vrede over alle verdens synder.\nEsajas 53:5-7 5 Men han blev såret for vore Overtrædelser, knust for vor Brødres Skyld; os til Fred kom Straf over ham, vi fik Lægedom ved hans Sår. 6 Vi for alle vild som Får, vi vendte os hver sin Vej, men HERREN lod falde på ham den Skyld, der lå på os alle. 7 Han blev knust og bar det stille, han oplod ikke sin Mund som et Lam, der føres hen at slagtes, som et Får, der er stumt, når det klippes – han oplod ikke sin Mund. – Her hører vi om Jesu stedfortrædende fyldestgørelse for alle menneskers synder. Al vores skyld blev lagt på Jesus. Frelseren skulle være et offerlam, som bar verdens synd og skyld. Han skulle knuses og såres for vores synder. Det gamle israels troende vidste også, hvordan det skulle ske, når de læste salme 22, som i detaljer beskriver korsfæstelsen og Guds forkastelse af sin Søn på korset.\nOg i det Nye Testamente hører vi, hvordan det blev fuldbragt. Først hører vi Johannes Døberen forkynde det i Johannes 1,29: “Se det Guds Lam, som bærer Verdens Synd!” – Den umiddelbare og logisk konsekvens heraf, er, at synderne ikke længere er på verden, når lammet har båret den eller borttaget den, som ordet også kan oversættes. At Jesus har sonet verdens synd, betyder, at han har båret, eller fjernet den.\nPaulus skriver om forsoningen i Romerbrevet 5:10-11 10 Thi når vi, da vi vare Fjender, bleve forligte med Gud ved hans Søns Død, da skulle vi meget mere, efter at vi ere blevne forligte, frelses ved hans Liv, 11 ja, ikke det alene, men også således, at vi rose os af Gud ved vor Herre Jesus Kristus, ved hvem vi nu have fået Forligelsen. Gud har forligt os, mens vi endnu var hans fjender ved at hans Søn døde. At blive forligt víl sige, at man holder op med at være fjender og bliver venner igen. Mens soningen går forud for retfærdiggørelsen er det svært at se, hvordan man kan være forligt med Gud, hvis ikke Gud har tilgivet ens synder.\nDerfor kan Paulus også taler om forligelsen både som det, Gud har gjort og dét, Gud gør ved ordet i 2 Korintherbrev 5:18-21 18 Men alt dette er fra Gud, som forligte os med sig selv ved Kristus og gav os Forligelsens Tjeneste, 19 efterdi det jo var Gud, som i Kristus forligte Verden med sig selv, idet han ikke tilregner dem deres Overtrædelser og har nedlagt Forligelsens Ord i os. 20 Vi ere altså Sendebud i Kristi Sted, som om Gud formaner ved os; vi bede i Kristi Sted: Bliver forligte med Gud! 21 Den, som ikke kendte Synd, har han gjort til Synd for os, for at vi skulle blive Guds Retfærdighed i ham. Her nævnes forligelsen både som det, der er sket og som det, der sker ved ordet om forligelsen. Og ikke-tilregningen af synd ses som identisk med forligelsen. Den sidste sætning er også interessant, da den netop kobler soningen og retfærdiggørelsen sammen. Kristus får vores synd og vi bliver Guds retfærdighed i ham.\nVi hører også, at Jesus har givet sit liv som en løsesum og dermed forløst os (se f.eks. Matthæus 20,28). Og forløsningen defineres som syndernes forladelse flere steder (Ef 1,7 og Kol 1,1)\nObjektiv retfærdiggørelse i Biblen\nSå den umiddelbare konsekvens af forsoningen/forligelsen/fyldestgørelsen/forløsningen er, at syndernes forladelse er vundet for alle mennesker, før troen. men er det så også den konsekvens, Skriften lærer.\nEsajas 53,11: Fordi hans Sjæl har haft Møje, skal han se det, hvorved han skal mættes. Ved sin kundskab, skal min retfærdige Tjener retfærdiggøre de mange, han, som bar deres Overtrædelser. Her er de mange, som retfærdiggøres de samme, hvis overtrædelser, Herrens tjener har båret. retfærdiggørelsen er den logiske følge af, at Jesus har båret synden – med andre ord: ligger synderne på Jesus, ligger de ikke længere på verden.\nRomerbrevet 4, 25: …ham, som blev hengiven for vore Overtrædelsers Skyld og oprejst for vor Retfærdiggørelses Skyld. Dette vers kan også oversættes med “på grund af..:” i stedet for “for…skyld”. Betydningen er altså enten, at vores synder var dét, der bragte Jesus til korset og retfærdiggørelsen dét, der virkede hans opstandelse, eller omvendt, at vores synder var målet med hans hengivelse og vor retfærdiggørelse målet med hans opstandelse. Uanset hvilken oversættelse, man vælger, så er det den såkaldte objektive retfærdiggørelse, der er tale om. Hvis man bruger vores oversættelse, er meningen, at Gud ved at oprejse Jesus, erklærede verden retfærdig. Hvis man vælger den anden, så var opstandelsen følgen af, at Gud havde erklæret verden retfærdig, og opstandelsen var dermed beviset på det. Selvom kun en af oversættelserne er rigtige, er begge dele sandt. Det er retfærdiggørlesen set fra to sider. Som Guds dom og den retfærdighed, der gælder overfor Gud; eller som Guds offentlige erklæring af den retfærdighed, som allerede var vundet i Guds hjerte.\nRomerbrevet 3:23-24 23 Alle have jo syndet, og dem fattes Æren fra Gud, 24 og de blive retfærdiggjorte uforskyldt af hans Nåde ved den Forløsning, som er i Kristus Jesus… Her skal man være opmærksom på, at troen først nævnes i v. 25, men der knyttes til sonemidlet. Subjektet for “retfærdiggjorte” er altså “Alle” – de samme som har syndet og mistet herligheden fra Gud. Og de retfærdiggøres ved forløsningen i Jesus Kristus, Jesu frelsergerning. I v. 25 og 26 hører vi så, at troen også må til, men det modsiger ikke, at der er en retfærdiggørelsesdom som finder sted før troen, nemlig ved forløsningen i Jesus Kristus, en dom, som gælder alle de mennesker, som har syndet og mistet herligheden fra Gud.\nRomerbrevet 5:18-19 altså, ligesom det ved éns Fald blev for alle Mennesker til Fordømmelse, således også ved éns Retfærdighed for alle Mennesker til Retfærdiggørelse til Liv. 19 Thi ligesom ved det ene Menneskes Ulydighed de mange bleve til Syndere, så skulle også ved den enes Lydighed de mange blive til retfærdige. Retfærdiggørelse i vers 18 er ordet dikaioma, som egentlig er resultatet af en handling. det kan også bruges (i Lukas 1,6 om den standard, hvormed man måler retfærdigheden, dvs. loven). Det bruges dog også flere steder i det Nye Testamente om en retfærdig gerning (bl.a. også Joh. Åb. 15,4). Ordet står her som modsætning til “fald”, men ordet står parallelt med “lydighed” i vers 19. I den nære kontekst bør ordet derfor forstås som en retfærdig gerning (“Theological Dictionary of the New Testament” red. Kittel s. 221-223). Den lutherske kommentator, Stöckhardt, forstår i sin romerbrevskommentar dikaioma som retfærdigheds-tilstanden – altså det at være retfærdig (Stöckhardt, Römerbrief s. 259). I vers 16 er det så i kraft af tilregningen, mens Kristus i v. 18 er retfærdig i kraft af sig selv. På den måde fastholdes parallellen, samtidig med at ordet faktisk betyder det samme i v. 16 og 18. Det er umiddlebart den bedste løsning, synes jeg. Jesus er i sig selv retfærdig i kraft af sin lydighed. Jesu retfærdige gerning = Jesu lydighed, medførte “livets retfærdiggørelse”\n2 Korintherbrev 5:18-21 18 Men alt dette er fra Gud, som forligte os med sig selv ved Kristus og gav os Forligelsens Tjeneste, 19 efterdi det jo var Gud, som i Kristus forligte Verden med sig selv, idet han ikke tilregner dem deres Overtrædelser og har nedlagt Forligelsens Ord i os. 20 Vi ere altså Sendebud i Kristi Sted, som om Gud formaner ved os; vi bede i Kristi Sted: Bliver forligte med Gud! 21 Den, som ikke kendte Synd, har han gjort til Synd for os, for at vi skulle blive Guds Retfærdighed i ham.– Denne tekst kommenterede jeg også ovenfor. Det er interessant, at forligelsen her netop forklares med, at Gud ikke tilregnede verden deres overtrædelser. Forligelsen og ikke.tilregningen er altså to sider af samme sag. Måden, hvorpå Gud gjorde det, var soningen på korset.\nVi hører også, at Syndsforladelsen er i forløsningen i Kristus: Kolosenserbrevet 1:13-14 …som friede os ud af Mørkets Magt og satte os over i sin elskede Søns Rige, 14 i hvem vi have Forløsningen, Syndernes Forladelse… Syndsforladelsen eksisterer allerde i kristus, men når vi har ham, har vi den som vores ejendom. Det forudsætter dog, at den allerde er der, før vi har den i ham. Den eksisterer altså i Kristus allerede før troen.\nVi hører også om den objektive syndsforladelse i Matthæus 26:28 …thi dette er mit Blod, Pagtens, hvilket udgydes for mange til Syndernes Forladelse. Her – i nadverens indstiftelsesord – er der heller ikke tale om, at Jesus blot har vundet muligheden for syndernes forladelse. Ordet “til” er det græske ord “eis” som, når det bruges metaforisk, betegner formål eller resultat (se porter: Idioms of the New Testament s. 152). Jesu blod blev altså udgydt med det mål eller resultat, at syndernes blev forladt hos de “mange”, som her må være alle mennesker. Der er ikke tale om et formål, som blot er en mulighed, men om en virkelighed. Når eis bruges ikke-metaforisk er det om en bevægelse hen til og ind i noget. Altså ikke en diffus bevægelse, som blot har en retning, men en bevægelse, som rent faktisk når sit mål. Derfor bruges det også både om målet og resultatet, når det bruges metaforisk. Jesu udgydelse af sit blod havde altså som mål og resultat, at alle menneskers synder blev forladt. Jesu udgydelse af sit blod var ikke identisk med syndernes forladelse, men resulterede i denne for alle mennesker. Syndsforladelsen kan siges at være Guds svar på Jesu betaling med sit blod.\nI 1 Timotheusbrev, hører vi, at Jesus blev retfærdiggjort, men naturligvis ikke fra sine egne synder, da han var uden synd: 1 Timothy 3:16 Og uden Modsigelse stor er den Gudsfrygtens Hemmelighed: Han, som blev åbenbaret i Kød, blev retfærdiggjort i Ånd, set af Engle, prædiket iblandt Hedninger, troet i Verden, optagen i Herlighed. Jesus blev altså erklæret retfærdig. Romerbrevet 4,25 knytter vor retfærdiggørelse til opstandelsen. Men den var altså også Jesu retfærdiggørelse, hvor Gud erklærede synden for sonet og Jesus benådet og erklæret fri fra alle verdens synder. De synder, som Jesus havde båret, var nu borttaget og opslugt ved Jesu lidelse og død. Og derfor svarede Gud ved at erklære Jesus retfærdig igen – og os i ham. Ligesom Jesus led og døde stedfortrædende, sådan blev han også retfærdiggjort stedfortrædende. Det er samme sag, der behandles her, som ovenfor i Romerbrevet 4,25.\nOg fordi Jesu opstandelse er Guds erklæring af, at verdens synder er forladt, kan Paulus også skrive i 1 Korintherbrev 15:17: Men dersom Kristus ikke er oprejst, da er eders Tro forgæves; så ere I endnu i eders Synder. Jesu opstandelse er altså forudsætningen for, at vores synder er tilgivet. Det er Jesu opstandelse, der virker retfærdiggørelsen og fjerner synden fra den enkelte. For her har Gud svaret på Jesu soningsdød, accepteret den og benådet Kristus og verden i ham. Men det betyder ikke, at alle mennesker frelses, eller at mennesker kan siges at have syndernes forladelse, selvom de ikke tror på evangeliet.\nAf samme grund ses Jesu opstandelse som årsag til genfødelsen, dvs. dét at blive et Guds bar: 1 Peter 1:3-4 3 Lovet være Gud og vor Herres Jesu Kristi Fader, som efter sin store Barmhjertighed har genfødt os til et levende Håb ved Jesu Kristi Opstandelse fra de døde, 4 til en uforkrænkelig og ubesmittelig og uvisnelig Arv, som er bevaret i Himlene til eder.\nUddeling af syndernes forladelse i Biblen\nAt Jesus har vundet syndernes forladelse ved sin lidelse og død, og at Gud har erklæret den ved Jesu opstandelse fra de døde, bevises også af det faktum, at syndernes forladelse uddeles ved nøglemagten: Johannes 20:21-23 21 Jesus sagde da atter til dem: “Fred være med eder! Ligesom Faderen har udsendt mig, således sender også jeg eder.” 22 Og da han havde sagt dette, åndede han på dem, og han siger til dem: “Modtager den Helligånd! 23 Hvem I forlade Synderne, dem ere de forladte, og hvem I nægte Forladelse, dem er den nægtet.” Her er ikke tale om, at syndernes forladelse først kan gives, når man har forsikret sig om, at den, man tilsiger den, tror evangeliet. Det er rigtigt, at man bør sikre sig dette så vidt muligt. Ellers modtager de ikke den syndsforladelse, der gives med nøglemagten. Da ville man aldrig kunne vide sig sikker. Men syndernes forladelse i skriftemålet afhænger ikke af troen. Tværtimod fortrøster troen sig netop til den syndsforladelse, der rækkes objektivt i absolutionen (syndsforladelsen). (Se vedrørende nøglemgaten også Matthæus 16 og 18).\nOgså dåben virker syndernes forladelse og retfærdiggørelsen i kraft af Jesu opstandelse: Titus 3:4-7 enneskekærlighed åbenbaredes, 5 frelste han os, ikke for de Retfærdigheds Gerningers Skyld, som vi havde gjort, men efter sin Barmhjertighed, ved Igenfødelsens Bad og Fornyelsen i den Helligånd, 6 som han rigeligt udøste over os ved Jesus Kristus, vor Frelser, 7 for at vi, retfærdiggjorte ved hans Nåde, skulde i Håb vorde Arvinger til evigt Liv.\nApostlenes Gerninger 2:38 Men Peter sagde til dem: “Omvender eder, og hver af eder lade sig døbe på Jesu Kristi Navn til eders Synders Forladelse; og I skulle få den Helligånds Gave. Dåben giver altså syndernes forladelse, ligesom den frelser, genføder og retfærdiggør.\nOg at nadveren gør det samme, er klart fra indstiftelesesordene, som jeg har citeret ovenfor, samt 1 Kor 10:16-18 16 Velsignelsens Kalk, som vi velsigne, er den ikke Samfund med Kristi Blod? det Brød, som vi bryde, er det ikke Samfund med Kristi Legeme? 17 Fordi der er ét Brød, ere vi mange ét Legeme; thi vi få alle Del i det ene Brød. 18 Ser til Israel efter Kødet; have de, som spise Ofrene, ikke Samfund med Alteret? Ved nadveren får vi del i det en gang fuldbragte offer til syndernes forladelse og får derfor syndernes forladelse, som blev vundet ved Jesu lidelse og død.\nSyndernes forladelse er altså en virkelighed i Kristus og i nådens midler, før troen kommer til og modtager syndernes forladelse, som blev vundet på korset og rækkes i ordet og sakramenterne.\nTilregningen ved tro\nMens ikke-tilregningen og retfærdiggørelsen af synd nævnes som noget, der sker for verden, bruges begrebsparret at tilregne retfærdighed kun sammen med troen i Bibelen (således Rom 4,3; 4,9; 4,22; Gal 3,6). Det begreb bør man derfor være varsom med at bruge om den objektive retfærdiggørelse. Den ældre lutherske dogmatik skelner da også mellem Jesu erhvervelse af en stedfortrædende retfærdighed (dét, vi kan kalde objektiv retfærdiggørelse) og tilregnelsen af denne (imputatio). Mens retfærdigheden og syndernes forladelse eksisterer uden og forud for troen, kan den enkelte ikke siges at være tilregnet Kristi retfærdighed, at være “i Kristus”, uden troen. Og bindeleddet mellem troen og den objektive retfærdiggørlese er nådemidlerne, som reelt og effektivt uddeler syndernes forladelse samt Kristi retfærdighed og samtidig skænker troen.\nLuther og de lutherske bekendelsesskrifter\nEr det også den lutherske kirkes holdning, kan man spørge. begrebet objektiv eller universel retfærdiggørelse er af nyere dato, så det findes ikke i de lutherske bekendelsesskrifter. men sagen er der. Lad os først se et sted hos Luther, hvor læren om, at Jesus har vundet syndernes forladelse på korset og uddeler den i nådens midler, bekendes klart.\nI skriftet mod de himmelske profeter skriver Luther om syndernes forladelse:\nOg også i den Augsburgske Bekendelse lærer vi, at syndernes forladelse eksisterer før troen:\nArt. 4 – Retfærdiggørelsen\nFremdeles lærer de, at menneskene ikke kan retfærdiggøres over for Gud ved egne kræfter, fortjenester eller gerninger, men retfærdiggøres uforskyldt for Kristi skyld ved troen, når de tror, at de bliver taget nåde, og at synderne forlades for Kristi skyld, for hans skyld, som ved sin død gjorde fyldest for vore synder.\nHer er syndernes forladelse og retfærdiggørelsen både troens genstand og en følge af troen. Man skal altså tro, at ens synder forlades for at ens synder forlades, eller med andre ord: ved troen modtager man den virkelige syndsforladelse, som rækkes frem i ordet. At det er sådan, det forholder sig, understreges af artiklen om boden:\nMen boden består egentlig af disse to stykker: det ene er sønderknuselsen eller den angst, som indjages samvittigheden, når man er kommet til erkendelse af synden; det andet er troen, som opstår ud af evangeliet eller ved afløsningen, som tror, at synderne forlades for Kristi skyld, og som trøster samvittigheden og frier fra angsten.\nIgen er der tale om, at troens genstand er, at synderne forlades for Kristi skyld og at man betop ved den tro får syndernes forladelse. Men er der så tale om en blot mulig syndsforladelse og ikke en virkelig syndsforladelse, som rækkes frem i ordet. I artikel 25 om skriftemålet, står der:\nOg folket belæres meget omhyggeligt om tro på afløsningen, hvorom der i tidligere tid var dyb tavshed. Menigmand belæres om at skatte afløsningen meget højt, fordi den er Guds stemme og udtales efter Guds befaling. Nøglemagten æres, og der mindes om, hvor stor trøst den bringer de forfærdede samvittigheder, og at Gud kræver tro, nemlig at vi skal tro denne afløsning som hans røst, der lyder fra himlen, og at denne tro i sandhed opnår og modtager syndernes forladelse.\nHer er tale om en virkelig afløsning eller syndsforladelse i skriftemålet, som man skal tro – og netop den tro opnår og modtager syndernes forladelse. Det er altså troen på dén syndsforladelse, som Jesus har vundet og erhvervet objektivt, og som rækkes virkeligt og effektivt i nådemidlerne, som retfærdiggør den enkelte. Den retfærdiggørende tro er ikke en tro på en halv frelsergerning, som kun har gjort syndernes forladelse mulig. Troen fuldender ikke Jesu gerning på korset, men modtager frugten af den. Den retfærdiggørende tro er heller ikke en tro på en rent historisk objektiv retfærdiggørelse, så troen må kæmpe sig tilbage til korset i tankerne for at få syndernes forladelse, som Karlstadt forestillede sig, og som mange moderne nådemiddel-fornægtere tænker.\nNej, den retfærdiggørende tro er den tro, som modtager den syndsforladelse, der blev vundet på korset, erklæret for verden ved opstandelsen og som virkeligt uddeles i nådens midler. Det er både Biblens og den lutherske kirkes lære. Vil man undlade begrebet universel retfærdiggørelse pga. uheldige associatione, har jeg intet problem med det. Men vil man benægte, at Jesus har vundet syndernes forladelse og retfærdighed for alle mennesker, at Gud har erklæret det ved Jesu opstandelse og virkeligt uddeler syndernes forladelse i nådens midler, da gør man troen til en gerning og ikke blot et modtageorgan for syndernes forladelse. Og da er man ikke længerebibelsk eller evangelisk-luthersk.\nArkiveret i: Dåb, Forsoningen, Læren om frelsen (Soteriologi), Lærepolemik, Nådemidlerne, Nadver, Opbyggeligt, Retfærdiggørelsen Tags: luthersk blog\nEn spade er en spade og brød er Jesu legeme\n7. februar 2009 af Pastor Magnus Nørgaard Sørensen\nSteffen Laursen har på sin blog en informativ artikel om Thomas Aquinas. Desværre roder han sig ud i en indirekte polemik mod den lutherske nadverlære og afslører, at han ikke helt har forstået forskellen på romersk-katolsk og evangelisk-luthersk nadverlære. Han skriver:\nThomas er nok i protestantiske kredse mest berygtet for, at være den der har formuleret den katolske transsubstantiationslære – at brødet og vinen i messen bliver til Jesu legeme og blod, og blot bevarer brødets og vinens “accidenser” (karakteristika, lugt, smag, form osv). Mod det har Luther et eller andet rodet syn med noget både/og, under/med, tja/måske, hmm/men på den anden side\nDet interessante er, at Steffen Laursen forsøger atgøre Luthers syn til det “rodede” syn på sagen og til dét syn, som på en eller anden måde sår tvivl om Jesu legemes og blods sande nærvær i nadverens brød og vin. Samtidigt fremstiller Steffen Laursen det, som om Thomas Aquinas har det simple ogligefremme syn, som man må have, før man kommer på universitetet, illustreret ved overskriften: “en spade er en spade”.\nNu var Martin Luther ikke helt ubegavet. Men nogen filosofisk spekulant var han bestemt ikke. Og netop i nadversynet (og nok i øvrigt de fleste andre ting), forholder det sig lige omvendt mellem de to herrer. Faktum er jo, at for Thomas Aquinas var en spade ikke en spade, men kunne være en spades substans, dens inderste væsen, som ikke er udstrakt i rummet.\nDerfor er der for Thomas Aquinas kun tale om, at brødets og vinens substans forvandles, men ikke at Jesu legeme og blod er rumligt nærværende. Derfor angreb Thomas Aquinas også dem, der mente at have set syner af Jesu legeme og blod på alteret. Det kunne ikke passe, for Jesu legeme og blod var ikke rumligt nærværende. Det var kun Jesu legemes og blods substans, der var nærværende.\nUdover at være det rene spekulation, som omtolker Skriftens simple og klare ord, er dette nadversyn faktisk også et svagere syn på Jesu sande legemes og blods nærvær i nadveren. Det har fået lutherske teologer som Tom Hardt og Hermann Sasse til at sige: “Ja, Thomas Aquinas var en semi-kalvinist” (citat af Herman Sasse i Tom Hardt: Om Altarets Sakrament p. 26).\nOgså den romerske lære om konkomitansen sår tvivl om, hvad der egentlig er nærværende. Ifølge denne lære, som ligger bag den tidligere romerske praksis, at lægfolket kun spise brødet, er både Jesu legemes og blods substans nærværende i både brød og vin, så man kun behøver modtage den ene. det spekulative i den romerske lære kan næppe illustreres klarere end ved denne lære.\nUdover at være spekulation og uklarhed om Jesu legemes og blods sande nærvær, er transubstantionslæren også i modsætning til Pauli ord i 1 Kor 10,16, om at brød er fællesskab med Kristi legeme.Det er altså stadig brød.\nForskellen er altså ikke, at luthersk kristendom hævder et flyvsk uklart tjaah/måske nærvær. Nej, for en lutheranere gælder Jesu enkle og klare ord: brød er Jesu legeme og vin er Jesu blod. Jesu sande legeme og blod er nærværende og forbundet med brød og vin. Jesu legeme og blod må tilbedes, når det er til stede i brød og vin. Ja, den lutherske forståelse af Jesu legemes og blods sande nærvær i nadverens brød og vin var så konkret og virkelig, at man i konkordiebogen måtte præcisere, at man ikke forstod nydelsen af Jesu legeme og blod “på en grov, legemlig, kapernaitisk måde, men overnaturlig og ubegribelig” (Sol. Decl. art. VII pkt. 64), dvs. den opfattelse at man f.eks. knuste Jesu knogler med tænderne.\nOg kommer der en kalvinist, hvad enten det er en reformert eller en romersk og spørger, hvordan det kan ske, at brød og vin på samme tid er Jesu legeme og blod, vil en lutheraner kunne svare med Kingo: Hvordan det sker, det ved jeg ej,/ her har han ikke vist mig vej, / min sans sig ej så højt bør sno, / det er mig nok hans ord at tro. (DDS-1953 nr. 427 v. 6)\nDet hører naturligvis også med til historien, at den lutherske nadverlære på trods af konkordieformlens klare bekendelse blev undermineret af Melancthons fillipistiske tjaah-måske-teologi, som desværre fik indflydelse også senere. Måske skyldes Steffen Laursens forvirring omkring luthersk nadverlære, at dét han har mødt som luthersk nadverlære, har været fillipisme.\nSom det er med nadverlæren er det med resten af den kristne lære: den lutherske kirke forsvarer ordenes simple og ligefremme mening mod filosofiske spekulationer fra både reformert og romersk side. Det er den lutherske kirke, der forsvarer, at en spade er en spade, eller hvad Skriften nu måtte sige, at den er.\n(Jeg kan anbefale at læse Tom Hardts lille bog “Om alterets sakrament” – det var engang tilgængeligt på nettet på engelsk, men er forsvundet igen. Det er en forkortet udgave af Tom Hardts doktordisputats “Venerabilis et Adorabilis Eucharistia”)\nArkiveret i: Nadver Tags: luthersk blog


Jobpatruljen i Kolding: Fritidsjobbere havde for lange vagter | Kolding Netavis\nDer var styr på tingene på de fleste arbejdspladser, men også i Kolding og omegn fandt Jobpatruljen eksempler på, at reglerne for unge fritidsjobbere ikke altid overholdes.\nFredag besøgte Jobpatruljen arbejdspladser i Kolding og omegn. Det skete som led i den informationskampagne, der skal give unge bedre forhold på deres fritidsjob.\nJobpatruljen er en landsdækkende aktion skabt af HK og 8 andre fagforbund.\nI Kolding og omegn besøgte patruljen 62 virksomheder, og fik mange gode samtaler med unge i fritidsjob, der for langt størstedelens vedkommende havde gode arbejdsforhold. Det skriver Jobpatruljen i en pressemeddelelse:\n-Vi stødte dog også på en hel del af den type regelbrud, som desværre er udbredte. Unge, der løfter for tunge ting og unge, der får for lange vagter. Er man under 18, må man max arbejde 8 timer i døgnet, og det bør arbejdsgiverne være obs på. I nogle tilfælde er det endda mindre afhængig af den unges alder og om der er ferie/weekend eller skoledag, siger HK Sydjyllands ungdomskonsulent, Angelika Thøgersen, der står i spidsen for den sydjyske del af Jobpatruljen.


Kvinder og satire for 100 år siden | Roskilde Bibliotekerne\nBlæksprutten 1915, forside\nDa kvinderne fik stemmeret i 1915 gik det ikke ubemærket hen i datidens satiretegninger. Blæksprutten 1915, det humoristisk – satiriske årshæfte, havde kvindernes takkeoptog på forsiden. Her kan man se optogets unge kvinder i hvide enkle kjoler og gående med dannebrogsflag. De ældre kvinder, som havde kæmpet for kvindernes ligestilling i mange år, er også repræsenteret. Til venstre ses to ældre damer i mørke kjoler – de indflydelsesrige valgretsforkæmpere Jutta Bojsen-Møller og Mathilde Bajer.\nBlæksprutten 1915, s. 6.\nDatidens satirehæfter var lavet af mænd og til mænd. Formålet med satiren var at gøre grin med alt og alle – dog blev der sjældent sat spørgsmål ved kønnets ligestilling. Kønsrollerne var traditionelle og feministerne måtte indtage pladsen som mandhaftige og ikke attraktive. De blev ofte tegnet med stram frisure, stålbriller, pibe og iført maskulint tøj.\nSatirehæfter havde en guldalder i forbindelse med kvindebevægelsen fremgang i Danmark. Og i 1915 var emnet ofte kvindevalgretshistorie, men et andet benyttet emne var datidens mode. Satiretegningerne lavede parodier på hatte, skørtefaconer, tournurer, korsetter – og de første reformdragter, som både fysisk og symbolsk forstand skulle sætte kvinderne fri af det patriarkalske samfund stramme bånd.\nSvikmøllen 1915, Tegning: Thor Bøgelund\nSatiren over den organiserede kvindebevægelse og dens forkæmpere satte kvindernes nye rolle på dagsorden og hermed var den med til at bane kvindernes vej væk fra skyggen og ud i det offentlige rum.


Geografiske farver på Rødhusgaarden - Hanbo Bladet\nGeografiske farver på Rødhusgaarden\nAf Hanbo Bladet den\t 29. juni 2018 LOKALT\nAnne Vilsbøls værker vises frem på Rødhusgaarden.Privatfoto\nLørdag eftermiddag 7. juli invitere Galleri Rødhusgaarden til fernisering på en separatudstilling med billedkunstner Anne Vilsbøll, som viser Geografiske Farver.\nI værkerne fokuserer Anne Vilsbøll på den indflydelse, som et lands kultur har på iagttagerens oplevelser, forholdet mellem subjektet og verden. Det er et tilbagevendende emne i hendes mangeårige kunstneriske praksis.\nI begyndelsen af 80’erne skrev Anne Vilsbøll:\nOmgivelserne har farve, dyrenes farve er omgivelsernes farve, dyrene beskytter sig selv med omgivelsernes farve, mennesket gør det samme.\nEthvert geografisk sted skaber på grund af dets geologi, klima og lys bestemte socio-kulturelle kontekster i brug af farver.\nNår man lever midt i sin egen kulturs farver ser man dem ikke altid, fordi de er en naturlig del af en selv – de er en selv.\nNår en kultur er fremmed for en selv, ser man farverne. Farver forandrer sig, bevæger sig og lever og er i høj grad med til at definere et steds identitet.\nAnne Vilsbøl er til stede ved fernisering, hvor der også er musikalsk underholdning med tenor Bo Kristian Jensen, uddannet ved Oberlin Conservatory of Music i Ohio samt ved Opera Akademiet ved Det Kongelige Teater, samt pianist Jacob Beck, uddannet på musikkonservatorier i Odense, Århus, Hannover samt New York.\nUdstillingen vises i juli og august.


Maj Invest Update | Nr. 143 - maj 2018\n143. udgave - 22. maj 2018\nGlobal økonomi er på vej mod en periode med lidt svagere vækst. Selve fundamentet i opsvinget er intakt, men de meget store lageropbygninger, som vi har set det sidste halve år, vil medføre en mindre opbremsning i industriproduktionen de næste 6-9 måneder.\nGlobal økonomi er på vej mod en periode med lidt svagere vækst. Selve fundamentet i opsvinget er intakt, men de meget store lageropbygninger, som vi har set det sidste halve år, vil medføre en mindre opbremsning i industriproduktionen de næste 6-9 måneder. Hertil kommer, at den stigende rente og stigende oliepris rammer privatforbruget, som derfor i de næste måneder vil vokse lidt langsommere. Figuren viser væksten i detailsalget baseret på de seneste 3-6 måneders data. Som det fremgår, er væksten lige nu tæt på 0 pct. Det seneste tal for april måned viste en vækst på ca. 1 pct. p.a.\nSamtidig med dette har præsident Trump næsten opbrugt alle økonomisk politiske ”virkemidler”. Der er gennemført enorme skattelettelser, offentlige investeringer er initieret, og statsunderskuddet er vokset. Det har medført, at omsætningen og ikke mindst indtjeningen i de amerikanske koncerner er steget. En gennemgang af de seneste kvartalsregnskaber viser, at toplinjen er vokset med omkring 8 pct. p.a., og at indtjeningen pr. aktie er steget med 20 pct. p.a. Det forventes samtidig, at indtjeningen i de amerikanske koncerner vil fortsætte med stigningstakter omkring 11 pct. p.a. i de kommende kvartaler. Det er ”too good to be true” og baseret på historiske erfaringer næppe muligt. Som følge af de store produktionslagre og det tilhørende fald i produktionen i løbet af 2018 er det mere sandsynligt, at toplinjen kun vokser 2-5 pct., og at indtjeningen vokser med 5-7 pct. i de næste tre kvartaler. Dette vil kunne overraske mange investorer og derfor også kunne ramme aktiemarkedet.\nI EU har vi set mange af de samme tendenser i de seneste måneder. Tysk industri har tabt lidt eksportmomentum, dels fordi euroen er blevet så dyr, og dels fordi væksten i den globale handel er aftaget. Der er næppe tvivl om, at EU er i pæn vækst, men tempoet er blot aftagende og ikke helt som forventet. Figuren viser den kvartalsvise vækstrate i EU. Væksten på 0,4 pct. er set med en europæisk målestok stadig meget pæn, særligt fordi arbejdsstyrken er stagnerende, hvorfor det er udtryk for en stigende produktivitet.\nFordelen ved den lidt svagere udvikling i væksttempoet er, at ECB måske fortsætter sin meget lempelige pengepolitik, og at vi derfor ikke behøver frygte en stigning i styringsrenten i EU hverken i 2018 eller 2019.\nHelt anderledes er det i USA. Her er vækstforventningerne stadig intakte. Arbejdsmarkedet er præget af mangel på arbejdskraft, stigende lønninger og i enkelte sektorer er der klare tegn på løninflation. Det er en udvikling, som centralbanken er meget opmærksom på. De signalerer åbent, at der skal ske væsentlige stramninger i pengepolitikken. Den toneangivende obligationsinvestor Jeffrey Gundlach mener, at den 10-årige statsrente kan stige til 4 pct. i løbet af 2018/2019 og helt op mod 6 pct. i de følgende år. Chefen for J.P. Morgan, den største amerikanske bank, Jamie Dimon ser renten stige op til 4 pct., og han udtrykker stor bekymring om, hvilke konsekvenser det får for obligationsmarkedet, at Fed nu gennemfører QE-salgsprogrammer.\nI figuren er vist udviklingen i den amerikanske og den tyske 2-årige statsrente. Det er bemærkelsesværdigt, at den amerikanske rente nu ligger mere end 3 procentpoint højere end den tyske. Det forklarer i øvrigt også, hvorfor kapitalen lige nu strømmer til USA og derved styrker dollaren. Udviklingen i renten viser med al tydelighed, at mange amerikanske investorer tror på ”evig vækst”. Den historiske erfaring er, at man i en konjunktursituation, hvor der er pres på arbejdsmarkedet, oplever stramninger i pengepolitikken, der typisk medfører rentestigninger på helt op til 2-3 pct.\nDenne stærke vækstforventning kan også aflæses i markedet for virksomhedsobligationer. Når virksomhederne oplever vækst, vil det jo give virksomhederne en bedre finansiel situation og dermed også en stærkere rating. Det betyder, at renten på high yield-virksomhedsobligationer fortsætter på det nuværende lave niveau. Der er åbenbart ingen frygt for recession blandt obligationsinvestorerne, men derimod en sikker tro på, at de gode konjunkturer varer for evigt. Figuren viser, hvordan udviklingen har været på markedet for amerikanske højrenteobligationer. Grafen viser rentespreadet, dvs. forskellen på statsrenten og virksomhedsrenten for højrenteobligationer.\nPå aktiemarkedet ser vi et spejlbillede af dette. Investorerne tror på højkonjunkturen med lav inflation og lave renter. Det betyder, at man leder efter de aktier, som kan vokse mest muligt. Fokus bliver derfor ikke så meget på nuværende indtjening, men derimod på fremtidig indtjening. Her bruger man ofte udviklingen i omsætningen som indikator for en virksomheds fremtidige værdi. Hvis en virksomhed kan vise toplinjevækst eller være gearet til fremtidens disruption, anses det som et kvalitetsstempel, der giver markant bedre værdiansættelse.\nDe klassiske nøgletal i aktiemarkedet i form af price earnings og egenkapitalforrentning er gledet i baggrunden og i mange sammenhænge erstattet af omsætningsvækst og mål for evnen til at bruge nye distributionskanaler. Dette kan aflæses i de forskellige aktieindeks, der viser hvilke kategorier af aktiemarkedet, som klarer sig bedst. I 2017 og 2018 har de såkaldte vækstaktier ført an. I figuren er vist, hvordan indekset for vækstaktier har udviklet sig i forhold til indekset for valueaktier. De seneste tre år er vækstaktier steget med næsten 25 pct. mere end valueaktier, og den relative værdiansættelse er næsten på niveau med det, man så i 1999.\nMan skal dog huske, at dette alene er en relativ prisfastsættelse. Det er i dag sådan, at mange aktier handler til samme P/E-værdier som i 1999, men dengang var renten i USA på 6 pct., hvor den i dag kun er 3 pct. For en langsigtet aktieinvestor er aktiemarkedet derfor ikke overvurderet i dag.\nI Maj Invest udarbejder vi en aktieindikator, som illustrerer, hvorvidt man kortsigtet skal købe eller sælge aktier. For en langsigtet investor er den bedste strategi at købe og beholde aktier. Det er for dyrt og svært at tilpasse sin portefølje hver måned. I stedet kan man med fordel forfølge en strategi, hvor man løbende sparer op. Når markedet er attraktivt, kan man én gang årligt supplere sin portefølje med nye aktieinvesteringer. For tiden bør man være lidt tilbageholdende. Aktierne er kommet lidt højt op, og der er flere faktorer, som tyder på, at aktiemarkedet kan få det svært de næste måneder. Maj Invests aktieindikator kan svinge mellem indeks 0 og indeks 50.\nDen er baseret på en vurdering af økonomisk vækst, renteniveau, P/E-værdier, huspriser og den såkaldte Warren Buffett-ratio. Hvis indikatoren er høj (som i marts 2009), er det et signal om, at aktiemarkedet er billigt. Hvis indikatoren er lav (som i 1999), er det et signal om, at markedet er dyrt. På denne baggrund er det vores anbefaling, at man som investor fastholder en aktieandel lidt under det målepunkt, man har fastsat.\nOg husk, ingen kan forudse, hvad der sker i fremtiden. Derfor skal man altid sikre sig en risikospredning og en god likviditet i sin portefølje. Det er efter min vurdering fortsat attraktivt at have en placering i aktiemarkedet, særligt valueaktier, hvis man er langsigtet investor.\nFå Maj Invest Update her


En ambivalent beslutning - simone jespersen\nEn ambivalent beslutning\nEmnet har boblet længe mellem Søren og jeg. Vi har skulle tage en svær beslutning. En af de beslutninger, hvor man ikke helt ved, om man har gjort det rigtige. En af de beslutninger, hvor vi som par på den ene eller anden måde er gået på kompromis med vores forhold. Ikke fordi nogen af os har lyst til det, men fordi det er blevet nødvendigt.\nForklaringen på det, der gør det hele lidt svært, bunder i, at Søren i starten af året fik bekræftet, at han kunne blive forlænget på sit arbejde i Toronto indtil sommer. Der var ingen tvivl fra hverken Søren eller jeg. HAN SKULLE GØRE DET. For det er en mulighed, man ikke får særlig mange gange, og som man må gribe, hvis den kommer. Selvfølgelig skulle han gå med det. Men selvom vi begge var sikre på den beslutning, så begyndte tvivlen alligevel at dukke op. En tvivl der gav en del roderier i mit lille hoved.\nDer blev snakket en del om det emne. Længe. For hvad gør man som par, når den ene får en mulighed, som den anden ikke kan tage del i? Opgiver den ene person drømmen frem for den anden? Og for hvilken pris?\nSkulle jeg blive i Canada ved Søren, eller skulle jeg tage hjem til Danmark? Det tryggeste valg som par ville klart være, at vi jo selvfølgelig skulle blive sammen. For det gør man vel i et seriøst forhold, som man vil pleje og tage sig af? Man står sammen i medgang og modgang. Man støtter hinanden. Og man forlader vel ikke den anden person på den anden side af jorden? Eller gør man?\nEfter et halv år i Toronto har jeg kunne mærke på mig selv, at det er ved at være tid. Tid til at komme hjem i min egen lejlighed. Hjem til alle mine egne ting. Hjem til de personer, jeg savner rigtig meget. Selvsagt, er det en ambivalent følelse. For så snart jeg er tilbage i Danmark og får udfyldt det rum af savn, så opstår der et nyt hul i mig, hvor jeg mangler Søren.\nMed min bogudgivelse i starten af marts og med mit arbejde i Aalborg, var beslutningen alligevel ikke så svær fra min side. Jeg skulle tilbage til Danmark. Også selvom det ville betyde, at jeg tog væk fra Søren i Canada. At vi skulle være adskilt over flere måneder.\nHeldigvis har vi prøvet det før. At mærke savnet, som på mange måder er næsten uudholdeligt, men som også bekræfter en unik kærlighed til hinanden.\nFørste gang var i starten af vores forhold. Søren tog 6 måneder til Sydkorea for at studere på universitetet i Seoul. Det var hårdt for et nyforelsket hjerte. Men det var en rejse, Søren allerede havde planlagt lang tid før, jeg overhovedet var inde i billedet. Så selvfølgelig skulle han afsted. Men 6 måneder er lang tid. Også selvom jeg besøgte ham halvvejs. Det var to fremmede kroppe, der mødte hinanden i lufthavnen, og som skulle lære at kende hinanden på ny.\nMen vi klarede de 6 måneder med utaknemmelig tidsforskel mellem Danmark og Sydkorea. Helt ligesom vi klarede den, da jeg var halvanden måned på universitetet i Stockholm. Eller da Søren var en måned i Thailand med sine kammerater. Og endnu engang da jeg var halvanden måned på Caminoen.\nVi har klaret den før, og selvfølgelig klarer vi den igen.\nVi er et par, der giver hinanden plads. Ikke fordi vi er lige glad med, hvor den anden befinder sig, men fordi vi giver hinanden plads til at kunne vokse som to selvstændige mennesker. Noget der i sidste ende smitter positivt af på vores forhold.\nOgså selvom det er, og altid vil være, en ambivalent følelse i kroppen at tage væk.\n13. februar 2020 at 17:14\nUh jeg kender det alt for godt. Jeg har boet 8.500 km fra min kæreste i snart 7 måneder og med 3,5 måneder tilbage. Det har været vanvittigt svært til tider, men jeg har heller aldrig lært så meget om mig selv. Pøj pøj med hjemrejsen! Jeg håber vores kære Aalborg tager godt imod dig <3


Voksdug er in igen - NyhedsXpressen\nVoksdug er in igen\n11/08/2012 Frederik Gansø Hus og have 0\nKan det ikke være mere eller mindre ligegyldigt, hvad der er for et mønster på den voksdug, bemærkede min mand, da vi forleden dag sammen var på en mindre omgang shopping som forberedelse til den forestående ferie i vores sommerhus.\nVi var enige om, at vi trængte til en ny voksdug til spisebordet i sommerhuset, og som så mange mænd har min gemal det sådan, at han er nærmest fløjtende ligeglad med, hvordan sådan noget ser ud, bare det er praktisk i brug.\nMen jeg er ikke ligeglad, så jeg ledte efter en voksdug fra Poul Pava – gerne fra serien, han kalder ”Hele verden mangler blomster”. Det fandt jeg også, og da jeg spurgte min mand om farvevalget, svarede han helt som ventet, at det skulle jeg afgøre. Det gjorde jeg så, og han protesterede heldigvis ikke, selv om det vist var forretningens dyreste voksdug.\nNoget anderledes er det for min bedre halvdel, når det gælder køkkengrej, for han holder meget af at lave mad – ikke mindst ude i vores sommerhus, for så er der god tid til forberedelserne.\nDerfor var han helt anderledes interesseret, da vi skulle finde en ny stegepande til sommerhuset. Den gamle har efterhånden kendt bedre dage, så vi havde besluttet at købe en ny. Han studerede isenkræmmerens udvalg af pander grundigt, og her betød funktionerne for de forskellige pander meget for ham.\nDet endte med, at han valgte en Jamie Oliver stegepande med en rund markering i midten, så man kan se, når den er tilpas varm.\nRengøring for dummies


Bent fra Bygma fejrer jubilæum | Tønder | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Tønder - Bent fra Bygma fejrer jubilæum\nBent Bjørnskov Madsen har rundet 25 år som ansat hos Bygma Tønder.Pressefoto\nBent fra Bygma fejrer jubilæum\n12. august 2017 kl. 08:00\nDirektør for Bygma Tønder, Bent Bjørnskov Madsen, kan fejre 25 års jubilæum.\nTønder: 1. august var en særlig dag for Bent Bjørnskov Madsen.\nDenne dag kunne han nemlig fejre sit 25 års jubilæum hos Bygma Tønder. Og det er 25 år, der har budt på masser af faglige udfordringer.\nDa han startede i 1992 var det som kørende sælger hos Jepsens Trælast i Bredebro, og kom efter nogle år til Tiedemans Trælast i Tønder. Begge forretninger var under samme ejerskab som nu, og fik først senere navnet Bygma. I 2003 blev Bent udnævnt til salgschef, og allerede året efter overtog han direktørposten i Bygma Tønder.\nBent Bjørnskov Madsen husker tilbage på starten i Tønder.\n- Bygningerne var lidt ramponerede, og lageret lå på 1. sal, så alt træ skulle fragtes derop. Der var meget manuelt arbejde. Men det var også en god tid, hvor kunderne kom ind og hentede varerne og der var tid til en tår kaffe og en snak, fortæller Bent Bjørnskov Madsen i en pressemeddelelse.\n- Da telefaxen kom, var det nærmest en revolution. Nu kunne man sende tilbuddene, hurtigere end postvæsenet kunne bringe dem ud, og jeg husker også den første kunde, der kom ind med sin mobiltelefon på størrelse med en akkumulator til en bil. Herfra begyndte man at arbejde på en anden måde - og jeg skal love for at det er gået stærkt de sidste 10 år.\nI dag bor Bygma Tønder på Håndværkervej 1, og forretningen blev i 2015 ændret til én stor butik med detail- og håndværkerafdeling under ét.\nArbejdsllivet er som et skakspil\nBent Bjørnskov Madsen finder stadig udfordringer og spænding i sit arbejde som direktør for Bygma Tønder.\n- Det er ligesom at spille skak. Det er et spil, man kæmper for at vinde; man forsøger at forudsige modpartens træk og det giver stor personlig tilfredshed, når man vinder. Det handler om at yde den bedste service og at være kvik med leverancen, konstaterer Bent Bjørnskov Madsen.\nBent Bjørnskov Madsen bor i Aabenraa sammen med sin kone. Parret har to døtre på 19 og 23 år, og fritiden bliver brugt på at cykle mountainbike, rejser og sommerhuset i Løjt. /beskj


VM 2018: Finland tromlede chanceløse sydkoreanere – Faceoff.dk\nVM 2018: Finland tromlede chanceløse sydkoreanere\nFinland – Sydkorea 8–1 (2-0, 3-1, 3-0)\nFinland uddelte en ishockeylektion af de store, da Sydkorea lørdag eftermiddag blev ekspederet ud af isen i Herning med et svigende nederlag på 8-1. Dette efter 60 minutters ensidig ishockey, hvor der aldrig var tvivl om udfaldet, hvor finnerne fik scoret hele tre gange i undertal og hvor Sebastian Aho fik gjort positivt opmærksom på sig selv med fire points fordel på to scoringer og to assists.\nEn stolt og traditionsrig ishockeynation krydsede lørdag eftermiddag klinger med en ny størrelse i A-VM regi, da Finland stod overfor oprykkerne fra Sydkorea.\nSelvom Sydkorea har forbedret sig og er gået meget frem på det seneste, ikke mindst op til OL-turneringen på egen is, så lignede det på forhånd en næsten umulig opgave for sydkoreanerne. Finnerne var i VM-finalen så sent som i 2016 og stiller med et slagkraftigt mandskab, som udover syv spillere fra NHL også tæller en række stærke profiler fra såvel KHL som den hjemlige SM-Liiga.\nPå den sydkoreanske holdopstilling er der formentligt ikke mange navne, der vækker hverken genklang eller opsigt hos det brede hockeypublikum. Man har ganske vist seks nationaliserede canadieren på holdkortet, men truppen består næsten udelukkende af spillere fra Asia League, som har haft det lidt svært på det seneste, hvor både økonomi, omstruktureringer og individuelle forhold, i især de japanske klubber, har betydet, at ligaen er blevet lidt udvandet og i denne sæson kun har bestået af 28 grundspilskampe, hvilket har gjort det svært at skabe økonomi i turneringen.\nFinland med to undertalsmål på to minutter\nHelt som ventet dominerede Finland fra første faceoff. Finnerne kørte på i et helt andet gear end sydkoreanerne, der havde mere end svært ved at følge med. Finnernes første store mulighed stod Pekka Jormakka for, da han efter små to minutter firsttimede tæt under mål. Forsøget gik dog lige i skinnerne på den sydkoreanske keeper Matt Dalton.\nMinuttet efter rendte finnernes Sakari Manninen ind i en dobbeltudvisning for en høj stav. Troede man, at Sydkorea dermed ville få lidt luft, eller måske endda skabt en chance eller to, ja så blev man hurtigt klogere.\nFinnerne benyttede således lejligheden til at score hele to gange i undertal på kun lige godt to minutter, uden at Sydkorea egentligt fik skabt chancer i modsatte ende.\nSebastian Aho satte 1-0 målet ind efter en situation, hvor sydkoreanerne var lidt overmodige i overtalsspillet og derfor blev overløbet totalt, da finnerne hurtigt vendte spillet. Teuvo Teravainen sendte Aho af sted i et undertals-break away og her eksekverede den talentfulde og eksplosive forward sikkert, da pucken blev lagt ind under Dalton.\nMålet til 2-0 havde samme ophavsmænd, men med omvendt fortegn. Her var det Sebastian Aho der var arkitekten bag scoringen, da han med en fiks pasning bag om ryggen på sig selv fandt Teuvo Teravainen, der sendte pucken helt op i det fjerneste hjørne.\nEn kold spand vand i hovedet på sydkoreanerne, der dermed havde fået en noget voldsom og skånselsløs velkomst til det fine selskab i A-gruppen.\nEfter otte minutters spil indkasserede Sebastian Aho en udvisning for at sende pucken ud over glasset og i de efterfølgende sekvenser var det faktisk igen finnerne, som kom frem til den største målchance, da Mikael Granlund var tæt på at finde Mikko Rantanen ved fjerneste stolpe. Sydkorea slap dog med skrækken ved denne lejlighed, men fik stadig intet skabt selv fremad banen.\nSydkorea manglede ganske enkelt både fysik, fart og ikke mindst timing i spillet, for på nogen måde at kunne komme til at true de dominerende finner bare det mindste. Men sydkoreanerne slap med 2-0 på tavlen efter første periode og det var nådigt sluppet baseret på spil, chancer og afslutninger.\nFem mod fire, fem mod fem og fire mod fem\nDer var ikke meget nyt under solen i anden periode, hvor Finland stadig sad tungt på tingene. Det mest bemærkelsesværdige var måske, at finnerne i anden periode formåede at score både i spil fem mod fire, fem mod fem og fire mod fem og altså dermed kom op på hele tre undertalsmål i løbet af to perioder.\nFørste finske mål faldt i overtal efter otte minutters spil, hvor sydkoreanernes Bryan Young havde fået raget en udvisning til sig for en hooking. Igen var det Sebastian Aho der var på spil for finnerne, da han havde sidste stav på et veleksekveret power play. 3-0, uden Dalton i målet havde en chance for at nå forflytningen.\nLangt hen af vejen var kampen en ensidig forestilling, hvor finnerne meget af tiden havde power play-lignende tilstande, trods spil fem mod fem.\nFinnerne kom på 4-0 efter 12 minutters spil og igen var det Sebastian Aho, der var manden bag scoringen – denne gang dog i oplæggerens rolle, da han selv satte et par sydkoreanere, inden han serverede pucken på et sølvfad for Veli-Matti Savinainen, det let kunne sætte bladet på og sende pucken ind i det tomme mål bag Dalton. I situationen var der egentligt tre sydkoreanere omkring Savinainen, men ingen havde øje på KHL-spilleren, der derfor let kunne udbygge den finske føring.\n39 sekunder senere formåede sydkoreanerne dog at få udlignet, da Michael Swift blev sendt af sted i et break away, hvor den finske keeper Harri Sateri ikke nåede at få lukket af langs isen og derfor måtte se pucken glide under sig og fortsætte ind i målet.\nEt minut før pausen blev det også 5-1 til finnerne, da Janne Pesonen fik sat Markus Nutivaara perfekt op til afslutning ved fjerneste stolpe. Den var heller ikke i den forbindelse ikke nogen hindring for finnerne, at man faktisk spillede i undertal. Tre undertalsmål i løbet af to perioder, ganske imponerende og finsk føring på 5-1 forud for tredje periode.\nDen finske maskine fortsatte ufortrødent\nHeller ikke i tredje periode viste finnerne nåde. Efter seks minutter blev det således 6-1 til finnerne, da en returpuck fra sydkoreanernes keeper sikkert blev sendt op i nettaget af Saku Maenalanen.\nMindre end et minut senere blev det også 7-1 til Finland, da Mikko Rantanen med et snævert træk fik spillet Kasperi Kapanen helt fri til en forholdsvis let scoring.\nDer var tæt på ingen gejst at spore hos sydkoreanerne og det var der sådan set ikke noget at sige til, for der var tydelig klasseforskel i alle spillets facetter.\nFinnernes sidste scoring blev sat ind efter 14 minutters spil, da Janne Pesonen udbyggede til 8-1 efter en scoring fra en umulig vinkel, som gik ind via Dalton i det sydkoreanske mål.\nEn ensidig forestilling var slut. En finsk magtdemonstration mod et sydkoreansk mandskab, der ikke fik ydet meget modstand. Finnerne vandt skudstatistikken i dagens kamp med hele 45-9!\nSKODA PRÆSENTERER: Dagens modstander – USA\nVM Galleri: FIN – KOR


MikroTik RouterBOARD wAP - Black Edition - trådløs forbindelse\nMikroTik RouterBOARD wAP Black Edition - trådløs forbindelse\nBlack Edition - trådløs forbindelse\n(Automatisk oversat) WAP er et lille vejrbestandigt trådløst adgangspunkt til dine mobile enheder - perfekt til installation uden for dit hus, i haven, på din veranda eller andre steder, hvor du har brug for trådløs adgang fra din telefon eller computer. Enheden har en 10/100 Ethernet-port, den understøtter 802.11b / g / n trådløse standarder. Det ser diskret og elegant ud. WAP'en er vejrbestandig og kan fastgøres til enhver udvendig væg fra indersiden af etuiet - så det er sikkert fastgjort til dets monteringssted. Den nederste dør kan også sikres med en speciel skrue, som kun kan åbnes af ejeren. Det er også muligt at køre Ethernet-kablet direkte bag enheden, ind i væggen, der er en særlig åbning på bagsiden af sagen. På denne måde tiltrækker enheden ikke opmærksomhed og smelter ind i noget miljø.\nProduktbeskrivelse MikroTik RouterBOARD wAP - Black Edition - trådløs forbindelse\nProcessor 1 x Qualcomm QCA9533 650 MHz\nUdstyr inkluderet PoE injektor, ceiling mounting plate, mounting screws\nDimensioner (B x D x H) 8.5 cm x 3 cm x 18.5 cm\nAntal installerede processorer 1 x Qualcomm QCA9533 650 MHz\nEgenskaber Til vægmontering, vejrfast, monterbar på loft\nOverensstemmelsesstandarder IEEE 802.11b, IEEE 802.11g, IEEE 802.11n, IEEE 802.3at


Sådan forsikrer man sit liv | stiften.dk\nSådan forsikrer man sit liv\nEr det muligt at forsikre sit liv? Og hvad betyder det at forsikre sit liv? Det korte svar er ja, men det kommer faktisk meget an på i hvilken henseende man mener. Der er den type livsforsikring som man kan betale for. Den gør at ens pårørende får udbetalt en sum penge, i tilfælde af at man skulle miste livet.\nOrdet ”livsforsikring” er en underlig størrelse, fordi man i realiteten ikke kan forsikre et liv i den forstand at man ikke kan undgå at miste livet. Men i forsikringssammenhænge kan man få en livsforsikring hos et forsikringsselskab som rankomat, som gør at boet eller de pårørende til den afdøde kan få udbetalt den sum penge der har været indbetalt i livsforsikringen.\nMan kan også vælge at forstå livsforsikring på den måde, at man bruger sit liv på noget der gør én glad og samtidig undgå situationer og ting der har den modsatte effekt. En større følelse af glæde har også en positiv effekt på krop og sind- for eksempel mindsker det stress, hvilket kan betyde at man i sidste ende kan leve længere.\nMennesker der generelt er glade, har et bedre humør og arbejder også bedre. Man kan få flere idéer fordi man har mere overskud til at generere idéerne. Det er altså ikke kun individet der har fornøjelsen af mere glæde. Arbejdspladser og organisationer har også glæde af at et menneske der er i bedre humør, også arbejder mere effektivt. Mere arbejde giver også bedre mulighed for at indbetale større sum penge til ens livsforsikring i tilfælde af at uheldet skulle være ude.\nHvis ikke du er sikker på om du har en livsforsikring, så er det en god idé at tjekke dit forsikringsselskab først. Det er også dem du skal spørge om pris og hvad det koster at have en livsforsikring hos dem. Det er som sagt noget nogle overvejer for at forsikre ikke dem selv, men at forsikre sine nærmeste økonomisk i tilfælde af at det værste ville ske.\nLivsforsikringen kan komme an på din alder, dit helbred og uddannelsesniveau. Det er blot nogle af de afgørende elementer der kan have betydning for din livsforsikring. Men den sum forsikring du gerne vil have udbetalt, spiller naturligvis også en rolle i hvor meget forsikringen koster.\nOfte så kan det være en stressende tanke at efterlade sine nærmeste, hvis man har været med til at forsørge dem økonomisk. En livsforsikring er ikke nødvendig, men den kan også komme den forsikrede til gode, i form af den bekymring, som den er med til at afhjælpe. I sidste ende handler det dog om at leve i og nyde nuet med sine nærmeste.


Find en Luder i Outrup\nKommunalt selvstyre Undervisningssystemet. Prostitueret i Outrup - Generelle betingelser - Privatlivspolitik. Jeg er interesseret i: Massage Escort i regionerne: Jeg er en naturlig smuk, super sød, intelligent, smilende og fræk årige dansk studine. Skal man være flov over at ville købe en luder. Jeg skal da også have et skrald, når jeg alligevel er derinde. Jeg kan personligt ikke selv fortæle om de er gode, men de ser Sq meget godt ud ;- især hende her www.\nDet er ikke en rettighed. Dansk Sex i byen Frejlev - Stort lokalt biogasværk er gået konkurs. Richard skulle hjælpe med olietank. Dog hvis hvis du har en rumlig bil, kan vi mødes i næreheden af mig et diskret sted i din bil. Escort priser er fra kr.\nMarie Kondo - oprydningsrevolution eller undertrykkelse. Christel01 Midtjylland 50 25 39 Jeg søger piger damer fra 18 til 30, jeg har lyst til at slikke fisse i nat, i vil ikke fortryde, med garanti. Luder Knebel - Der er kommet folk til, så brutale, at selv garvede betjente er rystede over deres kynisme. Det er ikke hver eneste aften jeg gider at sidde timevis og diskuttere med hverken dig eller andre. Men for at vende tilbage til det forrige - min pointe er sådan set bare, at er der købere til en vare vil der også være sælgere. Ludere Svenstrup Denne side indeholder henvisnings-links. Rafen kender mistænkeligt mange steder: Knæleren Han har nu ret!.\nFind en Bordel i Ballerup\nDe, som ikke har en partner, hvor en del af dem næppe nogen sinde har haft det eller vil få det. De stiller sig tilfreds med købesex  for de har ikke noget alternativ, fortsætter Charlotte Holst. Whore Ballerup - Fænomenet er ikke nyt, men underbelyst forskningsmæssigt. Thailand har i mange år været kendt som et af de mandlige sexturisters foretrukne rejsemål. Når Rikke i dag ser tilbage på tiden på bordellet, oplevede hun det faktisk lidt som et frirum fra en hektisk hverdag. Hun blev dog også opmærksom på, at ikke alle havde det lige så godt i faget.\nSomaliske børn tilbage i skole. Der er opstået en fejl: Få dagens vigtigste nyheder fra fyens. Escort i byen Gedved - Det store svindelnummer Skatteministeren kræver, at Bech-Bruun betaler millionsalær tilbage i udbyttesag »Da jeg åbner den fortrolige kuvert og sidder og læser, er jeg virkelig forbløffet«. København Kendt arkitekt får afslag på »historisk grimt« og »ikke grønt nok« byggeri i København. Klima »Hvad gør du egentlig selv. Hvis jeg er et forbillede for nogen, så er jeg forhåbentligt et forbillede for, at man ikke skal give en FOX, og at man skal gøre det, som man selv har lyst til lige meget, hvad andre tænker om det.\nLudere i byen Lem St\nMassage Escort i byen Sønder Omme\nProstitueret i byen Vallensbæk Strand


Sådan sparer du op i hverdagen - Studierelevante nyheder - StudenterGuiden.dk\nSom studerende kan det være svært altid at få råd til alle de ting man gerne vil. Selvom du måske arbejder ved siden af dit studie, kan pengene hurtigt forsvinde fra kontoen, og madplanen ender måske tit med at stå på pasta med ketchup sidst på måneden. Det kan også være at du bare går og drømmer om at spare op til fede rejser i din ferie eller lækre restaurantbesøg. Det kan være svært at få råd til det hele på SU, og hvis du ikke synes der er flere knapper du kan skrue på for at spare penge, så kan du også tage et forbrugslån så du eksempelvis kan komme på drømmerejsen. De fleste kan dog nemt finde nogle steder at spare i hverdagen, læs med her, og få nogle tips til netop dette.\nHar du brug for alle dine abonnementer?\nDer findes efterhånden rigtig mange streamingtjenester hvor du kan få opfyldt dit behov for god underholdning. Har du abonnement på flere forskellige tjenester, kan det være en god ide at tage et kig på, om det faktisk er nødvendigt at have dem alle sammen. Har du eksempelvis Viaplay fordi du er i gang med at se en bestemt serie, kan det være du skal overveje at afslutte abonnementet så snart du er færdig, så du ikke smider flere penge end højst nødvendigt efter flere forskellige tjenester. Ofte har de alligevel mange af de samme film og serier.\nEn madplan er en af de bedste måder til at undgå at bruge for mange penge i hverdagen. Er du nede og handle næsten hver dag og finder du først på hvad du skal have at spise til aften når du står i butikken, kan det være svært at undgå madspild og mange impulskøb. Prøv i stedet at lave en madplan og forsøg kun at handle en eller to gange om ugen. På den måde sikrer du dig at du ikke smider mad ud, fordi du havde glemt du havde det, og du slipper også for unødvendige impulskøb som kan blive til mange penge i længden.\nTag et kig på dine forsikringer, dit internetabonnement og andre lignende månedlige udgifter. Der kan være rigtig mange penge at spare ved at skifte til et andet selskab, eller måske bare vælge ting fra som ikke er nødvendige for dig. Undersøg om du kan få forsikring billigt gennem din bank eller fagforening, de laver nemlig tit aftaler med forsikringsselskaber. På den måde kan du hurtigt spare penge, som du kan bruge på langt sjovere ting i stedet.


af Steen Nielsen, mandag 04. marts, 2019, 23:10 (451 dage siden) @ Steff\nHej Steff. Spændende\nLige for ordens skyld så henviser du til "lokaliteten" :\nFerritslevhallen i landsbyen Ferritslev som ligger nord for Langeskov\nMen Langeskov ligger øst for Odense\naf Steff , mandag 04. marts, 2019, 23:27 (451 dage siden) @ Steen Nielsen\nJa sæ´følig, hva´ ved en Køwenhavner om Fyn . Det var Langeskov\nHåber ellers du nød bl.a. videoerne. Når det først er opstillet og kører er det flot og netop størrelsen gør noget ved bl.a. et kørende damplokos drivhjul. Det ser helt naturligt ud. Men det kræver plads.\naf Steen Nielsen, tirsdag 05. marts, 2019, 00:10 (451 dage siden) @ Steff\nJeg bliver lige nød til at rette mig selv (pinligt)\nDet er Rolfhallen i Rolfsted - stadig nord for Langeskov.\nTror det er sengetid\naf Flemming Søeborg, tirsdag 05. marts, 2019, 00:26 (451 dage siden) @ Steen Nielsen\nHva'ba' - Rolfsted ligger da endnu syd for Langeskov, med mindre landsbyen er flyttet i nattens løb (man ved jo aldrig nu om dage med al den centralisering, affolkning og distortion i øvrigt).\nPå den anden side, her på Fyn findes der to Ringe'r, så måske er der også to Rolfsted'er?\nFlemming Søeborg, Odense\naf Bent Larsen, tirsdag 05. marts, 2019, 08:55 (451 dage siden) @ Steff\nDer er fremtid i 3D print, store MZ i spor 1, små Køf i ho i Spor og Baner, og i Rødovere så jeg overdele til KSBs B&W lok. Ligge ved en 3D printer. 4D er det en videreudvikling af 3D ?\naf 4DTrains, tirsdag 05. marts, 2019, 12:13 (450 dage siden) @ Bent Larsen\nJa 4D navnet er tænkt som de 3 Fysiske dimensioner, XYZ om du vil\nog så lyd, røg, lys o.s.v. lige som en 4D biograf\n12553 Indlæg i 1576 emner, 309 registrerede brugere, 26 brugere online (0 registrerede, 26 gæster)\nForumtid: 28/05 2020, 23:09 (Europe/Berlin)


Ledige job - Kontor og økonomi - Økonomi og regnskab - Teknisk Designer | Jobindex\nTil vores økonomi- og finansfunktion søger vi en kollega mere til en spændende stilling, hvor du kommer til at arbejde med en bred vifte af opgaver indenfor økonomiområdet. Stillingen indeholder både opgaver indenfor financial controlling og business controlling. Det hele for at understøtte, at ledelsen kan træffe beslutninger ud fra et korrekt økonomisk grundlag.\nDu bliver en del af et velfungerende team med 4 dygtige og dedikerede kolleger.\nOverordnet fokus er den interne økonomistyring i alle 4 selskaber, og du vil, med reference til økonomidirektøren, bl.a. få følgende arbejdsområder:\nUdarbejdelse af konsolideret månedsregnskab inkl. omkostningsopfølgning og afvigelsesforklaring\nUdarbejdelse af budgetter samt specifikationer/noter\nLede årsafslutninger og dermed også kontakt til udenlandske revisorer


Glarmester Sode - Glarmestre - Ålsgårde\nKevin Gordon Sode\nEllekildehavevej 39, 3140 Ålsgårde\nCVR nr: 39651270\nVinduer + Skydedør\nKevin Sode skiftede gamle terrassevinduer, imod en skydedør fra Willab garden + et stort vindue ca. 2 x 2 m.\nUdskiftning af 2 gamle vinduer til nye fra firma Rationel\nOprettet i cvr nr.: 39651270\n2 nye hoveddøre\nKom som aftalt, lavede pænt og omhyggeligt arbejde. Ryddede pænt op bagefter.\nVi havde i forbindelse med andet arbejde på grunden desværre kommet til at knuse en rude.\nGlarmester Sode kom til hurtig assistance og fik sat ny rude i, så beboerne i huset fik så lidt gene som muligt.\nKan varmt anbefale glarmesteren.\nUdskiftning af vi due i facon\nFik set tætningsbånd på vinduerne\nTak for endnu en god betjening og service. Jeg er mega glad for tætningsbåndene kom på vinduerne, det virker mere tæt nu. Det var det værd, at vente på leveringen. Så kan varmeregningen bare komme an..\nUdskiftet alle vinduer i lejligheden.\nEn stor tak til Glarmester Sode. Lige fra starten har det været en god kommunikation og hurtig feedback. Mine vinduer blev skiftet af to imødekomne og kompetente glarmestre. Tidsmæssigt, passede det til den aftalte tid. Problemer undervejs blev løst professionelt og jeg er meget tilfreds med resultatet. Jeg har allerede anbefalet Glarmester Sode til andre - og vil også gøre det her.\nJeg har fået skiftet alle vinduer i hele huset.\nJeg fik Glarmester sode til at skifte alle mine vinduer i huset til energi rigtige 3 lags fra outline.\nstod og manglede en glarmester op nord på kom hurtigt i kontakt med glarmester sode. så sendte jeg nogle billeder til ham af opgaven.\nhan gav mig en pris ud fra billederne og overholdt dem så alt i alt en rigtig god oplevelse\nArbejdet blev udført til tiden, vinduerne sidder som de skal\nFået sat nye ruder i vores hus\nVi har haft en dejlig oplevelse med glarmester Sode.\nSå ham vil vi anbefale til naboer og venner.\nYderst behagelig oplevelse. Alle aftaler fuldt overholdt, flot arbejde udført hurtigt og effektivt, rimelig pris, virkelig godt arbejde. Kan i højeste grad anbefales.\nFlink og udført arbejde\nEn virkelig god oplevelse. Alle aftaler overholdt, flot professionelt arbejde, reel pris, helt igennem behagelig og venlig glarmester. Vi kan varmt anbefale dette firma og bruger det gerne igen.\nGlasruder i hele huset ialt 32\nGlarmester Sode er en dygtig og meget kapabel person som kan sit håndværk 100%.\nVi er 100% tilfredse med hans arbejde i vort hus.\nVi kan 100% anbefale ham og hans firma.\nhej Jess Larsen\nUdskiftning af vinduer i terrassedør.\nPræcis og punktlig overholdelse af aftale, afhentning og levering. Behagelig og uproblematisk oplevelse.\nVinduer i udestue\nJeg er så tilfreds flot arbejde og meget pligtopfyldende\nHoldt aftale og pris - hurtig levering\nSkiftet punkterede ruder\nSkulle have skiftet 10 punkterede ruder\nVI KLARER ALT MED GLAS\nGlarmester Sode er stedet at gå hen, når du skal finde inspiration og gode råd til en glasløsning i din bolig, butik eller virksomhed. Glarmester Sode er en glarmestervirksomhed drevet af Kevin Sode.\nVi har mange års erfaring inden for faget og har et bredt udvalg af muligheder, når det gælder spejle, vinduer, glasdøre og facader, forarbejdning af glas til bordplader, hylder eller hvad du måtte ønske.\nGlarmester Sode udfører bl.a.:\nLevering og montering af brusevægge, spejle eller hylder\nKontakt mig på telefon: 42 95 94 09, eller udfyld kontaktformularen her på min profilside for et tilbud på din glarmesteropgave.\nKevin Sode // Glarmester Sode\nRing til mig på 42959409 eller skriv en besked