HavePlaner og PlanteBegejstring: december 2015\nJeg har samlet en omgang stemningscollager, som jeg håber vil falde i smag og minde alle om, hvor hurtigt - men også rigt - et år i haven er… Så her på havebloggen har jeg i år valgt at fejre det nærtforstående nytår med en kavalkade af året 2015 i haven.\nRigtig dejligt nytår til jer alle. Håber vi ses på havebloggen her i det nye år.\nHer kommer så kavalkade af året 2015 i haven:\nÆrligt talt, så var der ikke megen udendørs havesjov ved januar i år. Gråt og trist - næh ikke engang islygter blev det til i denne januar. Lyspunkter blev primært skabt indendøre med afskårne blomster og andre finurligheder. Man skal jo have stillet sin trang til det grønne…\nTiden hvor forårsbebuderne for alvor begyndte at gøre sig selv synlige i haven. Krukker blev fyldt med lækre, sprøde løgplanter, som kunne nydes både ude og indefra, og huske os på, at foråret nærmede sig. Dog var ingen af disse løgplanter drevet frem i egen have, men købt på planteskole. Sådan er det jo, når man ikke er den heldige ejer af et drivhus...\nLyset fik mere kraft og op ad jorden kom nu vintergækker og krokus. I påsken blev grene pyntet af fine fjer fra perlehøns og de lysegrønne farver begyndte så småt at indtage haverummene. Og så var marts måneden tiden, hvor jeg for alvor kunne begynde at bruge tid i haven til pynterier og havearbejde, uden at frygte at fingerne frøs af. For våde havehandsker er bare ikke min kop te...\nApril blev måneden hvor farverne for alvor begyndte at fylde haverummene ud. Krukker blev i år fyldt med ikke blot blå, men også orange hornvioler, som sendte varme strømme ud i de ellers lettere golde haverum. Tulipantiden blev også skudt rigtigt igang med blomster i hvide og gullige farver.\nSå kom farverne! I maj var haven en sand farveeksplosion med tulipaner i hovedrollen. Det startede som altid blidt tone i tone, men fik herefter et vitalt pift af livskraft og energi med de orange Ballerina-tulipaner. De bare brusede frem og tog en stor del af opmærksomhed…orange kan give virkelig spændende farveoplevelser, når det tilføres andre farvekombinationer. Her varr det de pink, rosa og mørkerøde farver, der fik en ordentlig kæberyster af en “Så er vi igang”-glæde af de orange.\nDenne tid hvor det grønne så smukt lukker haven og står som tæt baggrund for den blomstrende rosen-tid. En mild og næsten romantisk stemning i haven af midsommerens lyse nætter, som leger i havnes lyse toner.\nFerietid, hvor haven er skøn og vital, og hvor den i år blev klippet ned, for at kunne modstå alenetid i sommervarmen…altså den varme der aldrig kom mens vi havde ferie! I ferien besøgte vi blandt andet haven på Solliden, hvor en inspirerende havekonkurrence var i gang (du kan finde indlæg om disse under indlæg fra august).\nPå grund af nedklipningen og den efterfølgende manglende sommer var have noget bagud det forventede, da vi kom hjem fra ferie. Det krævede derfor en portion tålmodighed fra min side, at vente på at blomstringen igen fyldte haverummene ud.\nEr blevet lidt af en favoritmåned i haven, hvor havens mere sentblomsterende planter også dukker frem i bedene. Jorden er nu grund-varm og skøn. Jeg nyder derfor denne tid, hvor solens lys bliver varmere i tonen og så godt klæder de sortmalede rammer om havens rum.\nÆbler smager nu bedst, når de spises frisk fra træ. Ja, sådan tænker vi her, og mange æbler når derfor aldrig at blive plukket til opbevaring. Men det gør nu ingenting. Årets høst har været noget begrænset i forhold til tidligere år, mens blommerne har været i tusindtal. Men hvad gør det? Ikke meget, for det er jo netop dét som havelivet lærer os; ikke at tage noget for givet, men nyde det vi har lige nu og her.\nPå et lille paradisæbletræ var æblerne smukke, røde og runde som altid. Vi får aldrig rigtig brugt dem til noget i køkkenet, men fuglene elsker dem, og de er også vidunderligt smukke at kigge ud på.\nMåneden startede med en mindeværdig tur til Paris. En helt særlig oplevelse at tage på første storbyferie med sine børn. Det vil altid stå som et specielt øjeblik, da de første gang overvældet så Eiffeltårnet, da især den ældste hurtigt følte sig som "Prinsen af Metrosystemet" og da et vennepar sagde “Ja” til hinanden i Byernes By.\nResten af måneden blev desværre præget af stærke bensmerter, som siden viste sig at være en stor diskusprolaps i lænden. Så desværre blev det i år det efterår, hvor tulipan-løglægning 100% blev aflyst. Håber trods alt nogle løg vil give blomster til foråret. Ellers er det bare sådan - man skal jo ikke græde over det der kunne være, men glædes over det der livsvilligt forhåbentligt får kæmpet sig frem.\nEn ufattelig lun november, som heldigvis også bød på lidt sol. Disse skønne stråler kunne nydes i lækroge i haven, mens røde og gule blade miste fæstet på grenene og lod sig dale mod jorden.\nJulehyggen og syslerierne stod højt på prioriteringslisten i denne december. Jeg valgte at sætte fokus på to områder: Det forgyldte og Det naturlige. Og ja jeg tilstår; jeg er lidt pjattet med julen og al den hygge, glæde og stjernestøv den lader dale over hus og have... Uden den ville decembermåned have været sortere end sort, men nu blev måneden fyldt ud af lys og forventning.\nSå endnu engang rigtig Skønt Nytår til jer alle. Husk nu at passe på jer selv og dem I har kær...2016 skulle jo gerne blive et helt igennem fantastisk år - ikke bare i haven.\nNytårsknus fra Katinka\nEtiketter: Haven generelt, Nytårshilsen\nI ønskes alle en forrygende jul fuld af glæde og fryd. Her har julefreden sænket sig over hus og have. Juletræet er i år pyntet af drengene. Et job som har krævet både koncentration og æstetisk fokus…og dybe indåndinger og tro på det bedste fra min side.\nMen julen handler jo om hygge, tillid og glæden ved at være sammen.\nDesværre har jeg tilbragt en del af december måned på hospitalet, da diskusprolaps har slået mig helt til tælling, så nu propper jeg mig med smertestillende piller og konfekt - så går det hele nok indtil kirurgernes dom i januar…\nMen lige nu gælder det bare om, at nyde samværet med dem jeg har kær…Og frydes over et julepyntet hjem...\nFotos fra Entréen hvor forgyldt birkegren og kobberhjerter byder velkommen\nJuletræet pynter i stuen med nyt og gammelt pynt\nPå alle senge hænger kræmmerhuse med gran, for juleaftensdag skal man da vågne op til duften af gran... Og så drikkes der ellers julekaffe (find opskrift her) og spises juleboller (find opskrift her) hele juleaftens morgen... Det er bare sådan en dag hvor man tager den med ro og slækker lidt på principperne, synes vi her i huset.\nElsker at lade julens magi fulde både rum og maver...\nI haven pynter spiseligt julepynt til havens fugle. Se opskrift på kogler her og på kokosæbler her. De vil også være fine at have hængende i de næste vintermåneder.\nSå Rigtig glædelig jul og massevis af kærlige julehilsner fra Katinka\nEtiketter: Jul, Julen 2015\nHvor jeg nyder dem - hønsedamerne. At hente æg, give dem mad (havregrød skaber hønseglæde) lukke dem ud i haven…sætte julelys op til dem i hønsegården - se det giver altså glæde og ekstra mening til havelivet!\nMens der juleordnes i hønsehus og -gård, lunter damerne nysgerrigt rundt og skraber i bedene, så blade flyver om ørerne. Så hyggelige og sjove - og med hver deres personlighed.\nLad mig præsenterer de 4 hønsedamer:\nPutte alias Politi-putte passer på flokken, og brokker sig, hvis nogle optager redekasserne lidt for længe. Eneste høne med gran af selvstændighed…og så er hun ubestridt den klogeste og mest imødekommende høne af dem alle. Hvis man kan tale fornuft med høns, så er hun et godt bud…\nTulle, der er mesterhopperen og nr. 2 i “arvefølgen”. Lidt af en medløber, men en god høne.\nGurli som ofte er lidt udenfor, og måske derfor er en lidt sur høne. Hende skal man hjælpe lidt til at få godbiderne.\nOg så Lionella, som er en strid madamme. En rigtig skrappedulle! Absolut den høne der mest mangler sociale færdigheder, men de er altså svære at træne med en høne;0)\nSå her er tre af damerne på græs. Lionella har ikke fattet, at man ikke skal være skruk i december…ak ak, de skøre høns!\nEtiketter: Haven generelt, Høns\nJeg er ret betaget af lavs grå-grøn-blå farve. Desuden er det et materiale, der ved lidt vand kan vækkes i live igen, hvilket jeg synes er lidt sjovt. Jeg har lavet disse julekugler af lav til en lille rødgran, der står og julepynter ved hoveddøren.\nLavkuglerne er lette at lave og passer til tanken om, at julepynt udendørs skal være af naturlige materialer. Og så vejer disse naturlige julekugler ikke ret meget, så selv en fin rødgran kan have dem hængende uden at måtte bøje sig mod jorden.\nJulekuglerne er lavet således:\nJeg har i hånden foldet lav sammen, så den jordede flade kommer indad og det fine lav vender ud af.\nHerefter er kuglerne blevet omviklet af kobbertråd, til de har fået en fin, rund facon.\nTil sidst er kobbertråden blevet bukket og snoet som øje til ophængning.\nLav er så levende et materiale, at dette faktisk blev brugt til jul sidste år. Det er blevet vandet lidt her i efteråret og derfor blevet blødt og samarbejdsvilligt igen. Og så rejser det sig mellem tråden, så kuglerne får et lidt hyggeligt, pjusket udseende.\nOg naturligvis kan de også bruges indendøre…\nKærlig julehilsner fra Katinka\nKogler med snedrys er lette at lave, men åh så fine at pynte op med udendørs. Her er det et lille cedertræ, som er blevet smykket med de hjemmelavede, kalorie-tunge kogler.\nOpskriften er næsten som med de kokosæbler jeg viste på bloggen i går. Jeg har dyppe koglerne i flydende palmin og drysse dem med kokos umiddelbart efter (se opskriften på æblerne her). Koglerne er dyppet to gange i den lune palmin for at gøre laget tykkere. Desuden er kokos hældt ind i koglerne for at øge effekten af det hvide dyr\nKoglerne er hængt op i groft opbinding, lædersnore og hvid snører, som er fastgjort primært om stilken.\nDet er naturligvis ikke den helt store fodermæssige værdi koglerne har, men jule-effekter er slående, synes jeg.\nEr I også til naturligt julepynt udendørs?\nEtiketter: Fuglemad, Julen 2015, Naturligt julepynt\nÆbler med kokosdrys en lille illusion af hvid jul, men sikke de pynter i haven. De er lette at lave og ser rigtig søde ud, når de hænger røde og runde på træernes grene. En lækkerbidsken for fugle og med fuld drøn på julestemningsbarometeret.\nJeg elsker at pynte op til jul i haven også, men udenfor er det for mig uhyre vigtigt, at pynten er helt naturlig. Ingen glitter eller maling her!\nSådan her har jeg lavet æbler med kokossne:\nVarm palmin op til den bliver flydende. Jeg har valgt at gøre det i en dyb skål i microbølgeovnen. Palminen skal blot blive flydende, men ikke varmere end det, da der så er fare for at æblerne misfarves.\nDup æblerne i den flydende palmin - alternativt kan du pensle plaminen på.\nStil æblerne på en tallerken og drys med kokosmel. For at give illusion om snedrys er det hensigtsmæssigt at stille æblerne med stilken opad og drysse kokos oppefra.\nLad den tørre et køligt sted, så palmin kan tørre og binde kokosmelet fast.\nTryk klamper af metaltråd godt ned i æblerne, og træk smukke bånd igennem.\nNu er æblerne parate til at skabe skøn julestemning i haven.\nI år har jeg valgt at svælge i mørke toner og gyldne blade, og jeg giver her opskriften på, hvordan du også kan skabe smukke, forgyldte blade til dine juledekorationer.\nJeg har i år primært valgt at koncentrerer mig om ranker af efeu. De kan nemlig dreje og sno sig således at resultatet får et lidt tilfældigt look, og dét sætter pris på.\nJeg har derfor plukket ranker og ladet dem tørre en smule i kælderen et par dage inden brug.\nHerefter har jeg - udendørs og på god afstand af alt - først givet dem en guldspray. Jeg har valgt en spray med relativ høj glans, for rigtig at få spil i bladene.\nBladene er blevet sprøjtet af to omgange med tørring imellem. Du kan også vælge at male bladene med guldmaling, men dette vil jeg mest anbefale, hvis du blot skal bruge enkelte blade - med ranker bliver arbejdet med pensel forholdsvis tidskrævende.\nUmiddelbart efter anden omgang guldspray har jeg sprøjtet bladene en smule med kobberspray. Dette har jeg valgt at gøre for at få mere varme i udtrykket og gøre bladene mere interessante. Jeg har sprayet inden guldet tørrede, så farverne bedre har kunnet glide sammen.\nTil sidst har jeg enkelte steder drysset lidt guldglimmer på den endnu våde maling, så glimmeret limede fast.\nOg ja, så er det blot at vente på at bladene tørrer og dunster af - så er de herefter klar til brug som du lyster. Herunder vises bladene brugt om lysekrone (se her), i adventskrans (se her) og på gaveindpakning


Blod på tanden: Ny forening planlægger flere koncerter - sn.dk - Odsherred\n- Jeg er en meget glad formand, siger Anders Munch fra Musik & Kultur i Odsherred.Foto: Per Christensen\nArtiklen: Blod på tanden: Ny forening planlægger flere koncerter\nOdsherred - 02. august 2020 kl. 06:49\nForeningen Musik & Kultur i Odsherred, Mokio, greb chancen i forsommeren og begyndte at arrangere drive-in og senere sid-ned-koncerter i Højby, da folk hungrede efter musik efter corona-nedlukningen.\nDen 13.-15. august slutter Mokio sommersæsonen af med tre koncerter på tre dage - Magtens Korridorer, ItaloBrothers og Stig & Vennerne - i Helenehaven i Højby.\nMen foreningen er allerede i gang med at planlægge indendørs-koncerter og næste års udendørs-sæson i Helenehaven.\n- Vi har allerede planer om to vinter-koncerter indendørs. Den ene har sagt ja - Anders Blichfeldt - til en indendørskoncert. Vi har endnu ikke fundet det rette lokale. Og vi er ved at lægge planer for sommeren 2021 i Helenehaven, siger Anders Munch, formand for Mokio.\n- Vi arbejder på et koncept med dobbeltkoncerter, så vi holder i alt seks koncerter fordelt over sommeren 2021, med to store, danske navne på til hver koncert.\nVi har nogle store navne i kikkerten, men vi vil ikke gå offentligt ud med noget, før vi har holdt evalueringsmøde i bestyrelsen.\nVi mangler lige nogle økonomiske tal i forhold til, hvilke orkestre vi skal vælge til næste år, siger formanden.\nForeningen holder evalueringsmøde midt i august efter de tre afsluttende koncerter.\n- Vi håber selvfølgelig, at vi har lagt coronaen bag os til næste sommer. Men omvendt er vi også bevidste om, at der kan komme nye former for restriktioner, som vi endnu ikke har set. Derfor vil vi heller ikke skrive kontrakter med musikerne, før vi kommer tættere på, siger formanden.\nKom til koncert til halv pris: Sommer-hjælp til Helene Haven\n09. juli 2020 kl. 14:47 Opdateret: kl. 19:36


Tag et førstehjælpskursus og vær klar hvis skaden skulle ske - kunstlivet.dk\nHvis du ikke har taget kørekort, så er det ikke sikkert, at du nogensinde har taget et førstehjælpskursus i løbet af dit liv. Er dette tilfældet, så bør du med det samme få udbedret dette. At have førstehjælpskursus er nemlig vigtigt for både dig selv og verden omkring dig. Der er nemlig ikke noget værre, end ikke at kunne slå til når ulykken virkelig er ude. At måtte se hjælpeløs til i denne situation kan være noget nær traumatiserende – og det er frygteligt at opleve dette, når det så nemt kan undgås.\nFørstehjælpskursus kan tages mange steder. Der er mange private virksomheder, som specialiserer sig i at udbyde autoriserede førstehjælpskurser til interesserede kunder. Men fagfolk som brandmænd, politi og læger er også steder, man kan gå hen, for at få en god gennemgang af den livsreddende førstehjælp. Alle disse fagfolk ved hvordan man skal reagere når uheldet er ude, og de vil kunne lære dig de bedste regler, tips og tricks. Der findes forskellige grader af førstehjælpskurser, og du kan vælge, hvilken mulighed, som du ønsker at benytte dig af.\nLær de vitale ting om redning af liv\nEt normalt førstehjælpskursus varer typisk i omegnen af en dag. Her lærer du de basale, men også de mest vigtige, ting: du lærer hvordan du udfører hjertemassage, du lærer hvordan du skal reagere når du ankommer til et ulykkessted, og du lærer, hvordan du lægger kompres og tager dig af folk, som har været udsat for stress og chok. Alle disse ting er vildt vigtige, og tager du det normale førstehjælpskursus, så er du allerede et godt stykke af vejen til at være et meget bedre menneske. Men ønsker du at kunne endnu mere, så kan du også tage et udvidet kursus og lære endnu mere.\nEt udvidet kursus kan tage op til omkring to dages tid. Her lærer du de samme ting som ovenfor, altså de mest vigtige og alvorlige. Men du lærer også et væld af andre små ting, som kan være nyttige. Du lærer blandt andet at diagnosticere hyppige sygdomme, at behandle insektstik og allergiske reaktioner og redde folk som er ved at drukne. Alle disse ting vil du senere kunne blive glad for at du lærte – for de vil nok være mere sandsynlige at opleve, end et faktisk hjertestop eller en voldsom ulykke.\nForrige Forrige indlæg: Find gode autostole, der kan holde i flere år\nNæste: Næste indlæg: Nye hyndebokse til terrassen


Brug et professionelt inkassobureau - kirstenogsoren.dk\nGrønnere opvarmning med varmepumpe på abonnement |\nMan skal virkelig, virkelig ikke sænke niveauet for hygiejnen i en restaurant! |\nFå hjælp til at slippe af med rygsmerter hos en kiropraktor på Frederiksberg |\n11. januar 2021 Tina Høy\nEr du selvstændig og har ikke tid til bøvlet med de kunder, der ikke betaler deres regning? Måske sidder du i et bogholderi eller andet og har problemer med at få kunder til at betale. Et inkassobureau kan hjælpe virksomheder med at løse problemerne.\nCollectia hjælper alle slags virksomheder\nCollectia, https://collectia.dk/inkassobureau/, har siden 1998, dengang under navnet Transcom CMS A/S, assisteret nogle af Nordens største virksomheder med at få ubetalte fakturaer ind. De er professionelle, effektive og hurtige. De har opkøbt virksomheder i Tyskland, Sverige og Norge.\nDer findes 140 inkassobureauer, og autorisationen foregår hos politiet. Inkassovirksomheder håndterer kunder og debitorer forskelligt. Nogle betjener kun store, mens andre kun hjælper små. De fleste kommunikerer til de dårlige betalere via brev, e-boks, mail, telefon og evt. fysisk fremmøde. De udsender rykkerskrivelser, inkassovarsler mm.\nCollectia hjælper, uanset om I er en stor eller lille virksomhed, og hvor store krav, I har.\nSlip for bekymringerne og få penge ind\nHvorfor betaler kunden ikke? Collectia overtager problemet og kommunikationen med debitor, og for det meste kan de sørge for, at I får jeres penge.\nFor det meste kan en inkassovirksomhed overtage en sag med det samme uden forudgående krav, og I sender bare den ubetalte fakturaer til dem. Herefter overtages kommunikationen helt fra inkassobureauets side. I minimerer jeres omkostninger ved at bruge et inkassobureau, da I får flere penge ind. I undgår også, at kravene forældes. I er sikret, at kunderne behandles professionelt, og I har selv færre bekymringer over ubetalte fakturaer.\nCollectias anderledes vinkel på branchen er, at de ser sig selv som en it-virksomhed med speciale i inddrivelse. De arbejder med digitale betalingsløsninger, big data og kunstig intelligens, som gør dem mere effektive.\nHvis I bliver kunde hos Collectia, får I adgang til deres full-service inkassoløsning. De tilbyder håndtering af alle typer services vedr. salgsfakturaer og debitoradministration som faktura-, rykker- og inkassovarsel, inkassoservice, administration af betalingsaftaler samt retslig behandling.\nCocktailkursus til polterabend?


Et lille bord ved landevejen... | Information\nEn enkelt lærke høres under den høje blå himmel, mens Henning Nielsen står og kigger på det lille bord med salg af friske skrabeæg, han har stillet op ude ved landevejen.\nDet beskedne bord kan blive mange danske bønders svar på globaliseringens udfordringer.\nLige nu står de brune æg pænt stablet i æggebakker og koster én krone stykket. Kunderne skal bare lægge pengene i en gammel postkasse, som hænger på siden af bordet.\n"Det bord her," siger Henning, "det har kostet mig ca. en 50'er. Men det er her, at jeg tjener mine penge. Her kan jeg sælge alle de æg, som mine 300 høns lægger. Ja, og flere til for den sags skyld."\nGårdvandringen begynder i hønsehusene, hvor 300 brune høns gokker sig, mens de går rundt på frisk halm. Det afgørende er at have rene æg," siger Henning og samler en håndfuld nylagte æg sammen, inden vi fortsætter til staldbygningerne omme bag stuehuset. Her har Henning 250 grise. Men selv om de snart er seks måneder gamle og dermed oppe på fuld slagtevægt, så er det en dundrende underskudsforretning. Afregningsprisen fra Danish Crown står langt fra mål med Hennings udgifter.\n"Hver af grisene har vel kostet mig 150-200 kr., når lastbilen fra Danish Crown's nye slagteri inde i Horsens henter dem. Siden nytår har jeg tabt ca. 45.000 kr. på mine grise," siger Henning.\n"Det har fået mig til at spekulere. Og nu tror jeg, at jeg har fundet ud af, hvad mange danske bønder kan gøre ved globaliseringen," siger Henning, der må bidrage til familiens indtjening via sit halvtidsjob som politibetjent i Horsens.\nOm Danmarks jord\nHennings svar på globaliseringens mange udfordringer til danske bønder lyder besnærende enkel: Opgiv industrilandbruget og den tilhørende voldsomme udpining af jord og dyr. I stedet skal bønderne satse på lokalt salg af friske produkter, altså lokalisering frem for globalisering.\n"Se her," siger Henning, mens vi går tur bag staldbygningerne. Omme bag gården kan man se ud over grønne og rapsgule marker, der bølger sig ned mod Horsens Fjord ude i horisonten.\n"Her har vi noget af Danmarks allerbedste landbrugsjord," siger han og smuldrer en klump fed muld mellem fingrene. I seks lange rækker stikker kartoffelplanter bladene op af jorden. De første kartofler vil være klar om et par uger, og så skal de ud på bordet ved landevejen.\n"Der er flest penge i de tidlige sorter. Kunderne betaler gerne op til 20 kr. kiloet for nyopgravede kartofler her i forsommeren," siger Henning og peger på andre rækker med spirende løgplanter og ærter. De skal også ud på bordet, når deres tid kommer.\nDe små grønne spirer er nemlig ifølge Henning en del af fremtiden for dansk landbrug. "I stedet for at satse på ensartet masseproduktion skal vi bønder have mange forskellige slags produkter. Og frem for alt skal vi opbygge vores egne markeder og sælge produkterne uden om de store detailkæder," betoner han.\nOm at sætte sig spor\nHenning er opvokset på et lille husmandsbrug ved Østbirk nær Horsens. Både hans forældre og bedsteforældre var bønder, og siden drengeårene har det stået klart for Henning, at han også skulle være bonde:\n"Jeg har altid vidst, at jeg ville lave noget med mine hænder. Og jeg har også altid haft et ønske om at sætte nogle spor," som han siger.\nI første omgang gik vejen dog via Horsens Handelsskole og senere Politiskolen i København, hvor Henning som elev bl.a. oplevede de heftige gadekampe i forbindelse med 'Slaget om Byggeren' på Nørrebro. For 23 år siden flyttede han sammen med sin kone Susanne til en mindre gård med 10 tønder land. Tre år senere overtog de så den nuværende gård ved Glud med udsigten ud over Horsens fjord.\n"Nu har vi ca. 70 tønder land, og det er en passende størrelse med masser af muligheder. Men det har været og er fortsat op ad bakke at være bonde. Om man kan leve af sin gård eller ej, afhænger først og fremmest af hvor stor gæld, man har sat sig i," siger Henning.\nGæld og generationsskifte er emner, han er meget optaget af. Først og fremmest er han voldsomt forarget.\nOm at være gældsslave\n"Jamen, der er da eksempler på planteavlere, der har over 1.000 tønder land, men som ikke kan leve af driften alene," siger han.\n"Tag nu min lille gård her: Den er i dag vurderet til syv - syv! - mio. kr. Jeg sidder i dag med en gæld på halvanden mio. kr., og det kan lige slæbe sig igennem. Men hvis man sidder med en gæld på 17 mio. kr., så kan du aldrig nogen sinde tjene afdragene hjem. Du kan kun håbe på, at ejendommen stiger til 25 mio. kr."\n"Vi ser en voldsom prisudvikling på landbrugsjord, hvor mange bønder satser på at belåne friværdien, når ejendomspriserne stiger. Så køber de endnu større produktionsanlæg, så de kan producere endnu mere til stadig lavere priser, og så får de endnu større gæld. Alt for mange bønder er gældsslaver."\nIfølge Henning drejer udviklingen nedad "i en rigtig dårlig spiral", som tvinger bønder med høj gæld til at producere mere og mere. Konsekvensen er bl.a., at der hver eneste dag i gennemsnit nedlægges syv-otte landbrug i Danmark. Og hvis renten stiger bare et par procent, så vil store dele af landbruget, der har satset på nul-rentelån, ramle sammen næsten fra den ene dag til den anden.\n"Der foregår en enorm strukturforandring her ude på landet, som stort set er upåagtet alle andre steder i kongeriget," som han konstaterer.\n"Det er så kompliceret og omfattende, at næsten ingen politikere tør røre ved det. Men som bonde føles det helt tosset, at man kan bruge et helt liv på at bygge en gård op, og så skal det bare forvitre, når man ikke selv kan længere, fordi ens børn ikke har råd til at overtage gården."\nOm et sammenbrud\nDet nuværende landbrugssystem er ifølge Henning kollapset: "Det er totalt brudt sammen økonomisk, socialt og kulturelt. Da jeg var dreng, var der flere end 100.000 bønder til at forvalte Danmarks natur. Så betød det mindre, om der var en enkelt eller to, som opførte sig tosset, fordi der var så mange andre til at rette op."\nI dag øjner Henning andre tendenser med masser af indbyggede konflikter, hvor en sær herremandsmentalitet dukker op på ny. Som illustrativt eksempel peger han på en banal uenighed mellem den lokale godsejer og resten af de omkringboende om en adgangsvej til fjorden.\n"Det er en vej, som har været benyttet i mere end 100 år, når folk ville ned og bade. Men nu har han fjernet den. Hvis han så bare havde 50 tønder land, så kunne man jo køre uden om. Men når han i stedet har 700-800 tønder land, så bliver det jo noget af en omvej."\nLandbruget er ikke længere samfundsgavnligt. Og derfor burde systemet heller ikke overleve en eneste dag, mener Henning.\n"Det moderne industrilandbrug udpiner alt. Der er simpelthen ikke mere at komme efter."\nSelv om importindtægterne fortsat ruller ind og får systemet til at halte videre, så er det ifølge Henning kun en stakket frist:\n"Enhver kan se, at Danish Crown har mistet pusten. Værdien af landbrugseksporten falder, selv om den målt i mængder stiger og stiger. Og i takt med at man udflytter produktionen af pølser osv., så forsvinder også arbejdspladserne."\nOm troløse forbrugere\n"Jeg påstår ikke, at det lokale salg af friske produkter også er en løsning for de helt store bedrifter. Men jeg er sikker på, at det vil blive det for os småbønder," siger Henning og nævner andre producenter, der sælger fra borde ud til samme landevej: En bonde i nærheden sælger honning, en anden sælger økologisk saft, mens en tredje sælger ost fra sit gårdmejeri.\n"Forbrugerne i dag efterspørger gode fødevarer, hvor der er lagt kvalitet i produktet. Det er de interesseret i, det ser man hele tiden. Men hvis du kun producerer for profit, så bliver dit produkt også dårligt. Som bonde er du nødt til at brænde for det, du laver."\nHan giver ikke så meget for de undersøgelser, der viser, at selv om forbrugerne i ord efterspørger kvalitetsvarer, så er det alligevel de billigste tilbud, der ender i indkøbskurven:\n"Ja, pokker tror da, at forbrugerne vælger det billige. For de har jo ofte ikke noget andet valg. Det er netop derfor, at vi skal sælge vores produkter uden om indkøbskæderne. For de er kun interesserede i at presse prisen. Alt andet end de laveste priser er flintrende ligegyldigt for dem."\nHvis Hennings model skal slå igennem, kræver det et opgør med de mastodonter, som andelsselskaberne har udviklet sig til.\n"Da bønderne for mere end 100 år siden stiftede andelsselskaberne, var det for at højne kvaliteten og for at kunne sælge produkterne på lige vilkår. Men i dag er andelsselskaberne nærmest en klods om benet," mener han.\nLokalt salg af frisk grisekød kan ikke lade sig gøre, når Henning samtidig er andelshaver i Danish Crown (DC). Han må f.eks. ikke sælge to-tre af sine grise til den lokale slagter, fordi han er forpligtet til at overlade hele sin griseproduktion til DC. Derfor overvejer Henning enten at opsige sin kontrakt med DC eller helt stoppe med at opdrætte grise.\n"Det går jeg så og overvejer i øjeblikket. Lokal kødproduktion er lidt mere kompliceret end grønsager," siger Henning og tilføjer, at han "jo ikke bare kan save en skinke af en gris, når der kommer en kunde forbi."\nSlagtning skal foregå i egnede og godkendte faciliteter af hensyn til bakteriefare mv. Så Henning snakker af og til med den lokale slagter, men endnu har han ikke besluttet sig for, hvad han gør. Eller om han inderst inde tror nok på, at han selv kan opbygge et marked med grisekød, som han har gjort det med æg og grønsager.\n"Jeg er bonde og ikke gambler," som han siger.\nOm svaler under loftet\nPå vej tilbage gennem staldene peger Henning på nogle landsvaler, som er ved at bygge rede under loftet.\n"Det hører sig til på en bondegård, synes jeg. På en industrigård kan de slet ikke komme ind i staldene."\nDe fleste af Hennings grise går i båse, som er indrettet i en gammel kostald. Det er ifølge Henning en fordel, fordi der er træloft og dermed ventilation. I en nyere, tilstødende staldbygning fra 1964 er loftet lavet af isoleringsplader, men det bliver nemt for varmt.\nI hver grisesti står otte-ti grise. De bliver urolige, rejser sig og bjæffer næsten som hunde, når vi kommer nærmere.\n"Her går de på strøelse på fast gulv. Hvis jeg bare ville følge minimumsreglerne, kunne jeg sætte næsten dobbelt så mange grise i hver fold, og jeg kunne nøjes med strøelse i halvdelen af folden. Resten kunne så være tremmegulv. Men det kan jeg simpelthen ikke få mig selv til."\nDet irriterer Henning, at hans Antonius-frilandsgrise "bare bliver pølet sammen med alt det andet industriflæsk". Og selv om han dyrker og blander sit grisefoder selv, har det altså været penge lige op af lommen at opdrætte grise.\n"Det er gjort så billigt, som det overhovedet kan lade sig gøre på en gård som min, men alligevel er der hverken penge til strøm, til vedligeholdelse af staldene endsige arbejdsløn," siger Henning og fortæller om et ældre naboægtepar, som nu er stoppet med at have grise.\n"De orker det ikke længere, hvis de tilmed skal knokle gratis," bemærker han.\nOm en dødsdømt branche\nOmkring halvdelen af alle svineproducenter i Danmark kører med røde tal, fortæller Henning. Han er ikke i tvivl om, at den igangværende strukturforandring frem mod færre og større bedrifter vil accelerere: "Jeg skal da ikke uden videre dødsdømme en branche. men det minder meget om f.eks. skibsværfterne, hvor de mindre effektive blev opslugt af de mere effektive. Men det skal godt nok være rigtigt skidt, før en bonde opgiver sin gård. Mange af dem er jo store som supertankere og lige så svære at vende," bemærker Henning og tilføjer, at danske svineproducenter tidligere har fået midlertidig luft, fordi der har været udbrud af svinepest hos konkurrenter.\n"Jeg bryder mig bestemt ikke om, at indkøbschefen hos Dansk Supermarked skal bestemme, hvad jeg skal dyrke - eller hvad danskerne kan spise. Jeg ser så mange lokale tegn på, at forbrugerne gerne vil noget andet. Inde i Kolding er der netop åbnet en butik, der sælger lokale produkter fra forskellige gårde. Vi ser den samme efterspørgsel i de større byer efter torvehaller, der sælger friske varer."\nSelv har han fået indregistreret 'Bondens eget' som et godkendt varemærke:\n"Det kan Poldanor med sit billige bacon fra Polen da ikke hamle op med," bemærker han.\nOm at være ydmyg\nNår Henning viser rundt på sin gård og med sin dæmpede stemme fortæller om sine mange overvejelser og visioner, virker det hele såre fornuftigt. Men hvad siger så hans naboer?\n"Ja, de fleste har jo gået på landbrugsskole, hvor de har lært at holde op med at tænke," smiler han.\n"På landbrugsskolerne lærer kommende landmænd at tænke som driftsledere. De kan kun se den stort anlagte produktion med masser af ensartede produkter, som skal konkurrere på verdensmarkedet. De ser simpelthen ingen alternativer," siger Henning, der mener, at "hele højskoleånden, hvor bønderne taler om andet end 'hvor meget' og 'hvor hurtigt', er stærkt savnet."\nSelv er han blevet bestyrelsesmedlem i foreningen Frie Bønder-Levende Land, der ønsker at fremstå som et modstykke til industrilandbruget. Foreningen er ifølge Henning ikke en decideret protestbevægelse, men dog opstået efter sammenlægningen af husmændene og de danske landboforeninger i fællesorganisationen Dansk Landbrug.\nSom bestyrelsesmedlem blander Henning sig ofte i den offentlige debat. Således langer han i en forsideartikel i ugeavisen 'Landbrug Syd' voldsomt ud efter danske svinebønders exodus til Østeuropa. Avisen er netop kommet med posten.\n"Imperialisme af værste skuffe," mener Henning, der hellere ser mere effektive måder at hjælpe de polske bønder på: "Det en række af de store svineproducenter gør, er udelukkende at mele deres egen kage. Når personer i landbrugstoppen afviser 'at dele med de polske bønder', som de siger, så skal Frie Bønder være modstykket."\n"Jeg opfatter mig selv som et meget jordbundent menneske, og jeg vedkender mig, at jeg er demokratisk opdraget. Jeg tror kun, at vores demokrati kan overleve, hvis vi har de her diskussioner."\nRundvisningen på gården er overstået. Inden Henning går ind og laver en sildemad med friske spejlæg, kigger han ud over sine marker. Ned mod fjorden, hvor vandet glitrer i solen.\n"Vi skal bygge på de bedste traditioner fra de danske husmænd: Vi skal have mere ydmyghed, og her mener jeg ikke ydmyghed over for de mægtige i samfundet, men over for vores dyr, vores kunder. Ja, over for tilværelsen i almindelighed," som han siger.\n"For det bedste ved at være bonde er jo, at man er sin egen herre. Det kan jeg da også mærke, når jeg trækker i politiuniform og går på arbejde inde i Horsens. Vagthavende har da sværere ved at koste rundt med mig, fordi jeg er min egen herre her. Det har vi tit snakket om," siger han og går ind for at spejle sine æg.\nDanish CrownDansk LandbrugPolitiskolen


Purpurstumpbille - Margarinotus purpurascens - Felthåndbogen\nMargarinotus purpurascens (læst 582 gange)\nFamilie: Stumpbiller (Histeridae)\nKendetegn: Længde: 3,5-5 mm. Følehornene og benene er rødbrune eller brunlige. Kroppen er sort og har på hver dækvinge et stor rød plet, der er adskilt fra siderandene.\nKroppen er bred, ret oval og temmelig hvælvet. Oversiden (undtagen bagkropsspidsen) er ret blank og fint punkteret. Forskinnebenene har 5 eller 6 tænder på ydersiden. Følehornene har en knopformet kølle. Pronotum har langs side- og forranden en sammenhængende fordybet stribe. Hver dækvinge har 6 tydelige længdestriber, hvoraf de to inderste er forkortede. Den inderste længdestribe når frem til omkring midten, den 2. inderste er normalt noget kortere. Bagkropsspidsen er ikke dækket af dækvingerne og har ret kraftig og tæt punktur.\nVariation: Sjældent kan dækvingerne være ensfarvet sorte.\nForveksling: Eksemplarer med ensfarvet sorte dækvinger ligner adskillige andre stumpbiller, men de rødplettede eksemplarer er lette at genkende.\nTveplettet Stumpbille (Atholus bimaculatus) er den eneste aktuelle forvekslingsmulighed. Den har også rød tegning på dækvingerne, men her når den røde tegning helt ud til dækvingespidsen og siderandene. Desuden er tegningen anderledes formet, og den sorte tegning er trekantet. I øvrigt når 2. inderste dækvingestribe næsten frem til spidsen.\nDet er dog værd at nævne at der er to rødplettede arter, som må betragtes som værende uddøde i Danmark, da de ikke er fundet her i ca. 100 år eller mere, nemlig arterne Måneplettet Stumpbille (Margarinotus bipustulatus) og Fireplettet Stumpbille (Hister quadrinotatus). Pletternes form hos disse arter er væsentligt anderledes. Desuden når kun de 3 yderste rygstriber helt frem til dækvingernes rod.\nI felthåndbogen kan du læse mere om: Tveplettet Stumpbille\nBiologi: Den lever i møg, ved ådsler eller i rådnende plantedele. Men den er en aktiv flyver og kan træffes vidt omkring\nLevested: I skov samt i diverse åbne naturtyper.\nLog på for at se et kort over Naturbasens observationer af Purpurstumpbille.\nHvornår ses den? Kan findes det meste af året, men primært april-juni.\nDenne beskrivelse er skrevet/redigeret af en til flere personer baseret på en 1. udgave skrevet af Mathias Holm d. 02-03-2018. Beskrivelsen er senest redigeret af Mathias Holm d. 02-03-2018.


Dades: Grønne obligationer er kommet for at blive\nDades har opført en boligudlejningsejendom på Laurentsvej i Bagsværd, der er finansieret med grønne obligationer. Og de grønne obligationer er ikke bare en døgnflue.\nFlot ser det ud, det grønne tag, der dækker ejendommen på Laurentsvej i Bagsværd. Men ejendommen er ikke bare grøn ovenpå – den har også et grønt fundament. Dades, som er det ejendomsselskab, der står bag ejendommen, har nemlig fået den finansieret med grønne obligationer i Nykredit.\nByggeriet er det første, Dades har finansieret med grønne obligationer, men står det til administrerende direktør Boris Nørgaard Kjeldsen, bliver det ikke det sidste.\n"Min vurdering er, at grønne obligationer er kommet for at blive i Dades-regi. I hvert fald de steder, hvor det er helt oplagt fx nyopførte boligbyggerier og erhvervsejendomme. Dem vil vi fremadrettet finansiere med grønne obligationer, hvis prissætningen fortsat er attraktiv", siger Boris Nørgaard Kjeldsen og fortsætter:\n"Vi har lagt vægt på at tage de grønne obligationer som finansiering, dels for at støtte op om den grønne omstilling og dels fordi prisen nu er konkurrencedygtig med traditionelle obligationer."\nUd over finansieringen af ejendommen i Bagsværd er Dades også i færd med at foretage andre belåninger af ejendomme med grønne obligationer.\nGrønne tage er meget populært blandt lejerne. Det er noget, de lægger stor vægt på. Selvom du bor i højden har du noget grønt at kigge ud på.\nBoris Nørgaard Kjeldsen, administrerende direktør i Dades\nSolceller og grønne tage\nPå afstand kan man ikke se, at ejendommen i Bagsværd har grønne obligationer i ryggen. Til gengæld kan man se, at taget er beklædt med grønne planter, og at der er grønne gårdmiljøer og solceller. Og de grønne elementer er i høj kurs hos beboerne i ejendommen; Især det grønne tag, som ikke bare fungerer som regnvandsopsamling, men som også giver den høje etageejendom et hyggeligt udtryk.\n"Grønne tage er meget populært blandt lejerne. Det er noget, de lægger stor vægt på. Selvom du bor i højden har du noget grønt at kigge ud på," siger Boris Nørgaard Kjeldsen.\nDades er et af Danmarks største ejendomsselskaber, og beskæftiger sig med investeringer i butikscentre, erhvervsejendomme og boligejendomme.\nGrønne obligationer vinder frem\nI Sverige har man længe været tunet ind på grøn finansiering, men det er først for nylig, at man i Danmark for alvor er begyndt at få øjnene op for de grønne muligheder.\n”Efterspørgslen efter grøn finansiering startede hos vores store kunder i Sverige, men nu kan vi mærke, at efterspørgslen også er kommet i Danmark,” siger Jakob Wind-Hansen, underdirektør i Nykredit.\nOg det giver god mening. For den eneste forskel, der er på en grøn obligation og en traditionel, er, at den grønne bliver givet til ejendomme, der har et energimærke A eller B eller en række andre certifikater. Og så er der en lidt bedre pris, fordi investorerne gerne vil have grønne obligationer ind i deres portefølje.\nGrønne obligationer i Nykredit\nNykredit har etableret et Green Bond Framework, som bygger på ICMA’s Green Bond Principles. Frameworket definerer, hvilke grønne aktiver, der kan danne baggrund for udstedelsen af grønne obligationer.\nI dag er det primært større ejendomskunder, der aftager grønne obligationer, og ejendommene skal have energimærke A eller B eller tilsvarende certifikater for at blive finansieret med grønne obligationer.\nNykredit er med en samlet volumen på ca.7 mia. kr. den største danske udsteder af grønne realkreditobligationer øremærket til finansiering af energivenlige ejendomme i Danmark og Sverige.\nNykredits Green Bond Committee har ansvaret for at vedligeholde og løbende forholde sig til eventuelle opdateringer af Nykredits Green Bond Framework.\nLæs mere om Nykredits grønne realkreditobligationer


En fælles datapulje til hele virksomheden | Telenor Erhverv\nEn fælles datapulje\nNår I tegner et BusinessAll abonnement, får I adgang til en fælles datapulje, der er baseret på jeres forbrug over et helt år, så I altid kan give jeres medarbejdere høj fleksibilitet og den rette datamængde. Forskellige medarbejdere har forskellige behov. Dataen hos dén, som er mindre aktiv online, kan automatisk udnyttes af medarbejderen, som har en jobfunktion, hvor der er brug for større datastrømme. På den måde placerer vi sammen jeres data, der hvor det giver bedst mening for jer.\nVi opgør kun den aftalte datapulje én gang om året, så I altid får fuld valuta for alle jeres gigabytes.\nEnkelt fugleperspektiv på virksomhedens dataforbrug, som kan fordeles ud på alle jeres medarbejdere.\nI kan selv dele data ud på enkelte medarbejdere eller grupper, så I kan opfylde behovene, når de opstår.\nEn fælles datapulje til alle\nI får én fælles datapulje til alle i virksomheden. Den årlige datapulje beregnes ud fra forventet behov per medarbejder.\nVi har selvfølgelig taget højde for, at der kan være udsving i jeres databehov fra måned til måned. Derfor opgør vi kun den aftalte datapulje én gang om året, så I altid får fuld valuta for jeres gigabytes.\nEfter 12 måneder opgøres det totale dataforbrug, og eventuelt overforbrug afregnes.\nAlt data under samme tag\nI kan vælge op til to ekstra datasimkort til alle jeres medarbejdere. Det vil sige, I kan trække på den samme datapulje, når I fx bruger tablet eller PC ved siden af jeres telefoner.\nI kan også bruge jeres datakort i udlandet på samme vilkår som I Danmark, så længe I rejser til et land, der er med i Go Blue og samtidig har en profil med Go Europe og/eller Go World data.\nFuld valuta for jeres gigabytes\nJeres faste rådgiver hjælper med at skalere datapuljen ud fra jeres ansattes behov. I datapuljen finder I to typer profiler, som jeres ansatte kan kobles på, enten Go World eller Go Europe.\nAlt efter rejseaktivitet og opgavetype, kan I dele dét abonnement ud, der giver bedst mening for den enkelte i virksomheden.\nI kan får et overblik over mulighederne med Go World og Go Europe her\nOneScreen Business giver jer et overblik over jeres abonnement, og I kan selv tage styring på jeres dataopsætning og følge forbruget af den samlede datapulje igennem hele året. Dermed sikrer I, at der ikke bruges mere data end den aftalte datapulje.\nI har altså fuld kontrol, når pludselige behov opstår, til enten at fratage eller tildele en medarbejder data. BusinessAll tager også automatisk højde for den samlede datamængde, når medarbejderantallet stiger eller falder. Så er I altid fuldt opdaterede.\nLæs mere om OneScreen Business her.


Formand Stine Kirk Jensen og næstformand Tobias Simonsen sender en spejderhilsen, om året der gik.\nStine Kirk Jensen og Tobias Simonsen, der sammen udgør formandskabet, i KFUM-Spejderne takker her for det forgangne år. Et år, der på mange måder har været præget af COVID-19.\nStine Kirk Jensen kigger tilbage på Landsmødet i 2020:\n''Landsmødet i september måtte desværre afbrydes. Heldigvis lykkedes det på en vellykket måde i december at gennemføre sidste del - denne gang virtuelt. 2021 bliver et spændende år med fortsatte samarbejder med de andre spejderkorps i Spejderne, og så arbejder vi videre med 'Vi rækker ud' sammen med alle jer grupper og distrikter. Vi glæder os til at se, hvad det bringer med sig.''\nTobias Simonsen ser tilbage på, hvordan vi har måtte finde nye måder at lave spejderarbejde på:\n''I hovedbestyrelsen har vi gennemført online lejrbål, der skulle inspirere til, hvad man kan lave under coronaen men også for at huske hinanden på, hvad en ægte spejderånd og fællesskabet omkring bålet, det betyder. De online lejrbål kommer til at fortsætte ind i 2021.\nVi har i 2020 haft fokus på at være lokale kraftcentre. For nogle har det været at fokusere på at være gode ledere, og for andre har det været at samarbejde udadtil eller lave fællesspisninger. I de kommende år skal vi styrke fortællingen om os selv og fortælle, hvorfor vi gør, som vi gør. Det giver meget tit rigtig god mening at samarbejde med andre.''


Bayern-legende kritiserer Kovac-taktik\nDen tidligere Bayern-spiller Stefan Effenberg kritiserer træner Niko Kovac for at bruge for meget rotation. Det er for tidligt i sæsonen, mener Effenberg.\nBayern München led sæsonens første nederlag fredag, da klubben tabte til Hertha Berlin.\nDet har fået Bayern-legenden Stefan Effenberg til at kritisere træner Niko Kovacs taktiske dispositioner, hvor han mener, der bliver brugt for meget rotation.\n- Rotation er OK, men kun i perioder. Der findes faser i sæsonen, og i sådan en fase står Bayern i nu, hvor man må tilsidesætte rotationen og i stedet stille med den stærkeste opstilling, udtaler Effenberg ifølge Bild til Sport1.\n- Man kan indføre rotation, når man går julen i møde og når spillerne bliver indkaldt til landsholdsfodbold, da de så har brug for hvile. Det kan jeg forstå, men der står vi ikke nu, hvor FC Bayern nogle gange ændrer fem, seks, syv spillere, fortsætter Effenberg.\nKritikken kommer efter Bayern München led sæsonens første nederlag fredag til Hertha Berlin. Nederlaget betød blandt andet, at rivalerne fra Borussia Dortmund har overtaget førstepladsen i Bundesligaen efter seks spillerunder.\nEffenberg mener ikke, at fredagens nederlag er udelukkende negativt for klubben.\n- Du skal mærke modgang for at indse, at du bliver nødt til at investere mere. Og det vil spillerne gøre nu. Nu ved spillerne, at det ikke er nok at præstere på 80 procent. De må helt ud over grænsen, hvis de vil vinde. Denne erkendelse kommer først, når du har oplevet et nederlag, som det mod Hertha Berlin, udtaler Effenberg.\nBayern München er nu ét enkelt point efter Dortmund, der på førstepladsen har 14 point efter seks spillerunder.


DEBAT: Stadsbiblioteket som bibliotek og kulturhus - Det grønne område\nDEBAT: Stadsbiblioteket som bibliotek og kulturhus\nDorthe Minna Hansen, kandidat til KB (S)\nJA(!) til at kulturen alt for længe har været nedprioriteret i Lyngby-Taarbæk Kommune. Vi har brug for et samlingssted for kunst og kultur. Et kulturhus med stort K, der inviterer til samvær, oplevelser, debat, nytænkning og borgerdrevne aktiviteter.\nEt kulturhus skal i mine øjne ligge centralt og være let tilgængeligt. Det gør Stadsbiblioteket, oven i købet med en meget smuk beliggenhed ud mod Mølledammen og med udsigt til Lyngby Kirke. Dertil har biblioteket mange uudnyttede kvadratmeter både indendørs og udendørs, som ’venter’ på at blive bedre og mere visionært brugt i forhold til borgernes ønsker og behov. Og nu hvor vi har afviklet vores aktiviteter i det tidligere kulturhus, står vi og mangler en koncertsal. Hvad nu hvis bibliotekets foredragssal kan udbygges til en endnu større koncert- og foredragssal. Der er ubenyttet udeareal til det.\nI forvejen er der planer om at intensivere moderniseringen og renoveringen af Stadsbiblioteket. Kommunalbestyrelsen godkendte i foråret udarbejdelsen af en fremtidsanalyse, der nu foreligger, og som skitserer forskellige ideer til at aktivere arealer til nye formål, øge tilgængeligheden og åbne biblioteket mere op for brugerne.\nMen skal vi ikke gå skridtet videre og sammentænke Stadsbiblioteket med endnu mere kultur og medborgerskab? Altså skabe rammer for netværksplatforme, hvor idérige borgere, kulturfolk, erhvervsliv og politikere mødes på tværs. Skabe rammer, der understøtter frivilligheden og stimulerer iværksættergenet. Det er oplagt at indtænke Vidensbyen, Frivilligcentret, kirken med flere.\nStadsbibliotekets kælderetage kunne blive til brugbare lokaler for borgergrupper. Terrassen rundt om bygningen, pladsen ud mod hovedgaden, bibliotekstorvet, haven ved Frivilligcentret, alt sammen kunne integreres i en helhed og blive et attraktivt byrum for aktiviteter. Medborgerskabsugen og Ældreugen tilbage i maj beviste, hvor velegnet pladsen er til arrangementer.\nDet er naturligvis vigtigt at have blik for Stadsbibliotekets i forvejen meget fine kvaliteter og bibeholde de hyggelige og afdæmpede biblioteksafdelinger, som i dag bruges flittigt, ikke mindst Svalegangen.\nStadsbiblioteket roses for sin service og kulturoplevelser for børn og voksne. Men det har potentiale til mere.\nPubliceret: 08. September 2017 09:00\nBREAKING NEWS: Ingen får løn i Lyngby Boldklub onsdag - klubben ikke solgt, men der er håb\nKulturuge: Hele verden rundt på Trongårdsskolen\nKonkurrence: Vind turpas og kom gratis til ’Vinter i Tivoli’\nForårets første point: Zlatan-scoring gav Lyngby Boldklub det ene point mod Silkeborg\nEn aften i selskab med forbrydere\nTo tyve stjal make up i Føtex for 17.818 kroner\nFlere designerstole stjålet fra villa i Hjortekær\nEndnu en butikstyv snuppet i Magasin\nNY UDSTILLING: Den store Gestus på Sophienholm\nOplev litteratur i det fri\nUdenlandske håndværkere tilbyder igen deres arbejdskraft


Philip Seymour Hoffman vil hellere se en anden som Batman-skurk | Filmz\nPhilip Seymour Hoffman vil hellere se en anden som Batman-skurk\nDer har været utallige rygter omkring efterfølgeren til årets mega-hit “The Dark Knight” – et af disse var, at den Oscar-vindende skuespiller Philip Seymour Hoffman skulle påtage sig rollen som den luksuriøse skurk Pingvinen i det næste kapitel i Christopher Nolans version af Batman-universet.\nSkuespilleren har tidligere selv vist interesse og udtalt sig til pressen om, at han meget gerne ville medvirke i filmen, da han selv er en stor Batman-fan. Dette lader imidlertid nu til at have ændret sig.\nHoffman siger nu, at han ville foretrække at se en anden skuespiller påtage sig rollen som den legendariske skurk.\n”For at være helt ærlig, så ved jeg ikke, om jeg ville være nogen særlig god Pingvin. Jeg tror, at jeg egentlig er mere interesseret i at se en anden gøre det,” udtaler han.\n9. nov 2008 22:04 Kilde: contactmusic.com kasperfmn\n#1 filmz-TheNthDoctor 12 år siden\n= "De ville ikke give mig det beløb jeg mener, at jeg er værd - så fuck dem"\n#2 filmz-Raul1001 12 år siden\njeg håber ikke at pingvinen er med. Hvis Christopher Nolan laver en 3´er :P\nLuk røven Philip... du vill evære perfekt :)\n#4 filmz-TheNthDoctor 12 år siden\n#2: Pingvinen er da en genial figur? Og vi har jo fået gangster-fjender i de to første også, så hvorfor ikke? Pingvinen er en gangsterboss i Gotham, der driver flere bordeller og spillebuler - han er ikke en mærkelig mutant, der har vokset op i kloakken, som Tim Burton så ham.\n#5 xct 12 år siden\nNolan har flere gange sagt at Pingvinen ikke vil være en skurk i hans film.\n#6 kasperfmn 12 år siden\n#5 I film branchen siger de så mange ting :)\n#7 filmz-LBA 12 år siden\nLad nu Christopher Nolan være og lad ham restituere ovenpå succesen med "TDK". Den tredje film skal nok komme, men der er ingen grund til at forhaste projektet, så det bliver et makværk.\nFinanskrisen rammer Lionsgate 9 Nov 2008


Ung læs, lix 5 - Kirsten Ahlburg\nUNG LÆS LIX 5\nNedenstående bøger er en serie for unge på 13-17 år med meget store læsevanskeligheder. Serien er på lix 5, men med aldersvarende indhold. Dette har været meget efterspurgt i mange år, og seriens første bog “Blå blink” har været afprøvet på en skole med stor succes. Serien hedder Ung Læs, og bøgerne appellerer til målgruppen med spændende collagefotos. Der er ingen illustrationer i bøgerne. Serien er udkommet på forlaget Elysion. Pris kr. 85,- pr. stk.\nhandler om David og Otto, der er brudt ind i et hus for at stjæle. De må flygte, da de hører nogen ankomme. De løber ud og gemmer sig. Men ejerne af huset har en hund. Mon de bliver fanget? Pris: 85 kr.\nLæselyst.dk: Kirsten Ahlburg har netop udgivet bogen “Blå blink”. Den første bog i serien Ung Læs (letlæst for unge). Og lad det være sagt med det samme: Jeg er henrykt!! Det er SÅ svært at lave en tekst til netop denne målgruppe. Dét at bogen skal være letlæselig og samtidig have et fængende indhold er på ingen måde en nem opgave. Det lykkedes i dén grad for Kirsten Ahlburg. Som læser er man “hooked” fra første til sidste side. Der er dømt spænding og drama – og bogen giver også anledning til efter-refleksion.\nBogen handler om drengen David, der har ladet sig overtale af Otto til at begå et indbrud, for at komme let til penge. Alt hvad der kan gå galt, går imidlertid galt – og mere til. Læs den!\nLektør Jeanette Pejtersen: Meget fin, letlæst og spændende historie om to unge, der har rodet sig ud i noget kriminelt. Selv om det er en forholdsvis kort tekst, er der masser af indhold og action. Det er meget fint, at teksten er sat op i korte afsnit, som gør den meget overskuelig at læse. Forsiden er fængende og passer godt til indholdet. Der findes ikke andre ungdomsbøger i denne sværhedsgrad med samme emne.\nBogvægten.dk, Birte Strandby: Højt spændingsniveau, korte sætninger og endnu kortere linjer. Det er godt klaret at få proppet så meget handling ind i bogen med de strikse betingelser for læseligheden.\nhandler om Otto, der prøver at lokke David med på at kaste sten ned på en motorvej. Det gælder om at ramme bilerne. Mon David kaster en sten? Og mon Otto rammer en bil?\nLektør Ingelise Blom Hansen: Hvornår er man en god ven? Hvornår skal man sige stopog om et stort emne. Teksten lægger op til diskussion om, hvad der er rigtigt og forkert, men også om hvordan man kan sige fra. Bogen omhandler et aktuelt emne fra sommeren 2016. Selv om temaet er højaktuelt netop nu, vil bogen også være aktuel på sigt.\nBogvægten.dk, Birte Strandby: Der er fint gang i spændingen, og drengenes konflikter er vældig godt beskrevet med få ord. Så i en enkel, lille bog får man spænding, action, samvittighedskvaler og en ganske lille udviklingsrejse. Det kan kun virke motiverende på læselysten.\nLæselyst.dk: Kirsten Ahlburg har skrevet en ungdomsbog, der er let læst med et meget aktuelt indhold. Bogen handler om det dilemma David står i. Skal han vise Otto, at han tør? Og hvilke konsekvenser vil episoden få for deres venskab?\nBogeventyrer, Sophie Amalie Eslund: Meget let læst bog om David og Otto, som er bedste venner. Teksten er meget simpel, men alligevel formår forfatteren at sætte sig ind i, hvordan det er at stå på en motorvejsbro med en sten i hånden – nok inspireret af sidste års uhyggelige trend. Jeg synes, at det er fantastisk, at der så kort tid efter nogle begivenheder, kan udkomme en bog, der tager fat i det. Fin bog til unge, der ikke læser så godt, men som er interesserede i kriminalitet, valg, dilemmaer og venskab.\nBogbotten.dk, Jacob Kragh: I 2016 var der i Danmark en mindre bølge af sten, der blev kastet ud fra motorvejsbroer. Det virkede både uhyggeligt og afstumpet for mange. Og dette højaktuelle emne har Kirsten Ahlburg brugt i den tæt på fremragende “Kast nu den sten” om vennerne David og Otto. Bogen er fortalt næsten udelukkende i korte hovedsætninger og med et lixtal på fem. Alligevel er dramaet og intensiteten intakt. Det er meget imponerende at lave en historie, der rammer aktualiteten, de unges hverdag og samtidig ikke taler ned til de læsere, der har svært ved ordene. Intenst og aktuelt drama. Bogen vil egne sig glimrende til unge, der har svært ved at læse, og til stærkere læsere, der vil have en godt fortalt og hurtigt læst novelle.\nhandler om David, der er på vej hjem. Pludselig farer to klovne frem fra en busk. Den ene har en økse. Den anden har en kniv. David bliver bange. Han løber. Mon de fanger ham?\nLektør Sanne Mendel: Hårrejsende og spændende bøger i serien Ung Læs. Virkelig spændende og uhyggelige bøger som er meget underholdende. Køb kan klart anbefales.\nBechsbooks.dk: På trods af at bøgerne er meget lette og vil kunne læses af børn i 1. – 2- klasses niveau, så er emnerne i bøgerne rettet mod unge. De flotte forsider, som helt sikkert vil fange målgruppe, signalerer også tydeligt, at bøgerne er tiltænkt de ældre børn/unge. Bøgerne kan læses for at få en god historie, men de vil også egne sig til videre diskussion. De lægger meget godt op til en god debat om, hvad der er det rigtige at gøre. Endnu engang kan jeg bliver overrasket over, hvor meget handling man kan få med i en så kort og letlæst bog. Der vil helt sikkert være nogle læsesvage unge, som vil få glæde af denne Ung læs serie.\nLæselyst.dk: Jeg har tidligere udtalt mig begejstret om de to første bøger i serien. Jeg er lige så begejstret for de to næste bøger. Kirsten Ahlburg tager fat i aktuelle emner og formår at bygge en fortælling op med spænding og stof til eftertanke for de unge læsere. Ikke nogen let opgave, når det samtidig skal være med lavt lix.\nhandler om Otto, der hader skolen. Han kan ikke se, hvad han kan bruge den til. Efter et skænderi med sin lærer tager han en stor beslutning. Han vil sætte ild på skolen. Så er den væk. Helt væk!\nBechsbooks.dk: På trods af at bøgerne er meget lette og vil kunne læses af børn i 1. – 2- klasses niveau, så er emnerne i bøgerne rettet mod unge. De flotte forsider, som helt sikkert vil fange målgruppe, signalerer også tydeligt, at bøgerne er tiltænkt de ældre børn/unge. Bøgerne kan både læses for at få en god historie, men de vil også egne sig til videre diskussion. De lægger meget godt op til en god debat om, hvad der er det rigtige at gøre. Endnu engang kan jeg bliver overrasket over, hvor meget handling man kan få med i en så kort og letlæst bog. Der vil helt sikkert være nogle læsesvage unge, som vil få glæde af denne Ung læs serie.


Toggle navigationBesøg Zoo ÅbningstiderPriser, billetter og årskort Det sker i ZooTemadage i ZooParkering, handicapforhold og FAQKort over ZooI Zoo med børnSpis i ZooKontaktÅrskort log indOm Zoo Forskning og naturbevarelseKlima og miljøAvlssamarbejdeVidenskabelig stabProjekter i verdenNyhederZoo-tvPresserumDyrehold i ZooTræningForvaltning af dyrebestandenBerigelse og naturlig adfærdOrganisation, mission og visionJob, elever og studerendeKontaktMøder og selskaber SelskabslokalerDen Arktiske RingElefanthusetSommerfuglestuenZebrastuenKonnild'sSelskabsmenuerJulefrokostBrunchFrokostMiddagReceptionBarnedåbKonfirmationBryllupBegravelse/bisættelseMødelokalerLunden og SneppenZebrastuenAuditorietSommerfuglestuenSvalen og KolibrienMødepakkerDagsmødeHeldagsmødeEftermiddagsmødeFormiddagsmødeKonferencelokalerKontakt og bookingOplevelser Tæt på dyreneDyrepasser for en dagOplevelser med kryb og kravlMød giraffenMød pingvinerneFå besøg af Zoos dyrOplevelser for børnZoocampI Zoo med børnBørnefødselsdagOplevelser for grupperGuidet turDyst i ZooOplevelser med kryb og kravlZoo efter lukktidPolterabendForedragForedrag til virksomheder og grupperForedrag til privateFirmaarrangementFirmafestLej Zoo for en aftenKontakt og bookingUndervisning og kurser Skoletjenesten ZooTeambuildingKommunikation i flokkenMod fælles målForandringer og nye udfordringerKurserKend dine grænserFå besøg af Zoos dyrFobibehandlingProfessionsrettet efteruddannelseNaturvejlederStøt Zoo Giv donationBliv sponsorFra dig til dyreneOpret testamenteLogin for fondeWebshopwww.zoo.dk bruger cookies til statistik og målrettet markedsføring. Når du bevæger dig videre, accepterer du vores brug af cookies. - Acceptér Læs mereÅrskort log indLog ind på dit årskort her, og opnå medlemspriser på arrangementer og mere.Årskort log ind DovendyrToggle navigationDovendyrFacts om DovendyrNavn: DovendyrVidenskabeligt navn: Choloepus didactylusVægt: 4-9 kgHøjde: 60-85 cmLevealder: 20-30 årDrægtighed: 5-6 månederAntal unger: 1 stk.Fødselsvægt: 200-300 gramKønsmoden: 1-2 årFøde: Blade, blomster, frugt, knopper og skud.Art: PattedyrAlger i pelsenDovendyret bevæger sig så langsomt, at det ikke ville have store overlevelseschancer, hvis dets eneste beskyttelse mod rovdyr var flugt. Dovendyret benytter derfor en effektiv camouflage: I dovendyrets pels vokser der grønne alger, der giver dovendyret den samme grønne farve som regnskovens grønne blade. Hårene i dovendyrets pels er forsynet med en længdegående fure, hvor algerne har fin plads til at gro. Dovendyrets pels er også speciel på andre måder: Modsat de fleste pattedyr vokser dovendyrets pels fra bugen mod ryggen. Det er praktisk, da dovendyret tilbringer størstedelen af tiden hængende i grenene med ryggen nedad. Regnen kan derfor let løbe af pelsen.\nDovendyret er perfekt tilpasset et liv i træernes toppe. Her tilbringer det størstedelen af livet og kommer kun ned på landjorden, når det er tvunget til at bytte træ eller for at komme af med afføring. Det gør dovendyr kun ca. to gange om ugen, for også fordøjelsen hos dette dyr er meget langsom! Når dovendyret skal sove, finder det en gren, det kan hvile på, eller det hænger sig i fødderne med hovedet ind mod kroppen. Selv fødslen foregår i træerne. Ungen kravler straks efter fødslen op på hunnens mave, og her tilbringer den de næste ni måneder. Den slipper kun sit tag engang imellem, når den selv finder blade og anden føde. Kom i julestemning i ZooDecember byder på stemningsfuld julehygge i Zoo. Mød fx rensdyrene, vær kreativ på juleværksted og meget mere. Se programmet her.NyhedDen røde panda er tilbagePandaanlægget har stået tomt et par måneder, men nu er en rød hunpanda fra Frankrig flyttet ind.NyhedFlodhesteungen kønsbestemtDen fire dage gamle flodhesteunge har haft besøg af dyrlægen. Han kunne bl.a. konstatere, at det er en hun.Nyhed400 fugle vaccineretZoos dyrlæger har vaccineret knap 400 fugle mod influenza.Copyright © 2015 København Zoo.


Cirkulæreskrivelse om anvendelse af opbrudt asfalt til vejbygningsformål m.v. - retsinformation.dk\nCIS nr 14005 af 15/07/1985 Gældende\nCirkulæreskrivelse om anvendelse af opbrudt asfalt til vejbygningsformål m.v.\nTil samtlige kommunalbestyrelser,\namtsråd og Hovedstadsrådet.\nEfter drøftelse med Miljøstyrelsen har Asfaltindustrien ladet foretage en undersøgelse af den mulige stofudvaskning fra opbrudt asfalt.\nPå baggrund af bl.a. denne undersøgelse har Miljøstyrelsen foretaget en vurdering af forureningsrisikoen ved anvendelse af opbrudt asfalt i forbindelse med bygge- og anlægsarbejder, herunder vejbygning m.v.\nDet er herefter Miljøstyrelsens opfattelse, at anvendelse af opbrudt asfalt til almindelige bygge- og anlægsarbejder ved vejbygning m.v. ikke er omfattet af miljøbeskyttelseslovens § 11. Det vil sige, at det ikke er nødvendigt at indhente tilladelse efter miljøbeskyttelsesloven, når opbrudt asfalt anvendes til bundsikring og befæstelse af veje, stier, pladser og lignende, uanset om disse forsynes med vandtæt bærelag/slidlag eller ikke.\nDerimod kræves der godkendelse i henhold til miljøbeskyttelseslovens kapitel 5, hvis der etableres permanente eller midlertidige deponier af opbrudt asfalt, idet sådanne anlæg er omfattet af punkt 1 på bilaget til miljøbeskyttelsesloven. Indgår sådanne deponier af opbrudt asfalt i større bygge- og anlægsarbejder, f.eks. dæmninger ved vej- og brobyggeri, er disse deponeringer ligeledes godkendelsespligtige efter miljøbeskyttelseslovens kapitel 5.\nBaggrunden for kravet om godkendelse i disse tilfælde er dels, at der her er tale om store materialemængder på et begrænset område, som uanset, at der kun forventes små udvaskninger pr. volumenenhed, alligevel kan medføre en grundvands- eller overfladevandsforurening, dels at der ved sådanne deponeringer også må tages hensyn til blandt andet støj- og støvgener.\nDen ovenfor nævnte undersøgelse er foretaget ved, at der på lagre for asfalt, som er opbrudt og indsamlet med henblik på oparbejdning i en ny asfaltproduktion, er udtaget prøver. Disse prøver er blevet nedknust og herefter udvasket ved rotering i en glasflaske sammen med syntetisk regnvand. Ved udvaskningen er 1 kg opbrudt, nedknust asfalt vasket med 2 liter syntetisk regnvand. Udvaskningen er foretaget i 3 x 24 timer, og efter hver 24 timers periode er det syntetiske regnvand erstattet med nyt, og der er analyseret på vaskevandet.\nFælles for alle prøver er en faldende stofkoncentration i vaskevandet over forsøgsperioden. Stofkoncentrationerne har været stærkt varierende fra prøve til prøve, men har alle ligget inden for følgende koncentrationsintervaller:\nPhenol                       mindre end 0,1 - 1,8 myg/l\n2-methyl-phenol              mindre end 0,1 - 0,4 myg/l\n3-methyl-phenol              mindre end 0,1 - 0,7 myg/l\n4-methyl-phenol              mindre end 0,1 - 0,5 myg/l\nTotal Organisk Kulstof, TOC             4   -30 mg/l\nPAH                          mindre end 1 myg/l\nTotal tjære                  mindre end 50 myg/l\nDet kan ikke udelukkes, at der for andre asfaltprøver vil kunne findes koncentrationer over den ovenfor anførte øverste koncentrationsintervalgrænse, især hvis der er tale om gamle vejbelægninger med et højt tjæreindhold, men i almindelighed kan intervallet efter Miljøstyrelsens skøn anses for dækkende for faktisk forekommende forhold.\nDa der ved den udførte udvaskning er tale om en væsentlig kraftigere påvirkning af materialet, end dette vil blive udsat for ved almindelig anvendelse eller deponering, kan de ovenfor anførte koncentrationer anses for at være over grænsen for, hvad man normalt kan forvente at finde ved en sådan anvendelse/deponering.\nVed udarbejdelse af godkendelser efter miljøbeskyttelseslovens kapitel 5 kan de i ovenstående tabel anførte værdier benyttes som retningsgivende, eller godkendelsesmyndigheden kan kræve udført tilsvarende undersøgelser af repræsentative prøver fra det aktuelle område.\nDenne cirkulæreskrivelse erstatter Miljøstyrelsens cirkulæreskrivelse af 2. april 1985.\nSuzanne Arum Veltze


Ferieregler Tinglev Indhold - PDF\nFerieregler Tinglev Indhold\nDownload "Ferieregler Tinglev Indhold"\n1 Ferieregler Tinglev Indhold Ferieordning generelt...2 Sommerperioden...4 Vinterperioden...5 Feriegrupper Rotation... 6 Afspadsering... 7 det er muligt at søge afspadsering gennem feriesystemet...7 Ferienumre\n2 Ferieordning generelt Ferietavle Ferietavlen består af en kvadreret tavle, hvor ferienummeret indtegnes når der søges ferie. Ferienummeret indtegnes af feriekontrollen. En dato på grøn baggrund angiver at datoen er en lørdag. En dato på rød baggrund angiver at datoen er en søndag eller en helligdag. En vandret blå streg angiver at der er tale om skolernes sommerferie. En lodret grøn streg angiver skillelinien mellem jul og nytår. Ferienormen er indtegnet med en rød streg på ferietavlen. Indtegning over stregen = indenfor norm. Indtegning under stregen = udenfor norm. Al ferie skal generelt være søgt indenfor norm. Feriekalenderen Feriekalenderen skriver man sig med navn, på den dato man har lagt ferieansøgningen i feriekassen. Feriekontrollen kvitterer udfor pågældende navn, når ansøgningen er skrevet på ferietavlen. Ferienummer Alle Lkf ved depotet har et ferienummer. Ferienummeret er det samme som skabsnummeret. Feriegrupper Alle Lkf ved depotet er inddelt i feriegrupper, hvorefter der søges ferie til sommerferievalget og vinterferievalget. Feriegrupperne roterer indbyrdes efter en nærmere fastsat rotationsnøgle. Til vinterferievalget søges der i modsat rækkefølge som ved sommerferievalget samme kalenderår. Ferieinddeling Ferieåret inddeles i 2 perioder. Sommerperiode 1.5 til 30.9 Vinterperiode 1.10 til 30.4 I hver periode gør særlige regler sig gældende. Reglerne er beskrevet under hver sin periode i feriebogen. 2\n3 Ferieansøgning ved sommerferievalg & vinterferievalg Ferieansøgningen - udfyldes og lægges i ferie kassen. Ferieansøgningen behandles af feriekontrollen. Følgende rubrikker skal udfyldes med: DSB-id Te(xxx) Navn Navn Tjenestested Tjenestested Tur Turnummer eller Res. Skab Ferienummer Tjenestefrihed fra til Dato for første og sidste feriedag Dato Dato for aflevering Underskrift Underskrift Sletning af ferie Sletning af ferie foregår via ferieplan på intranettet Ferie søgt under sommerferievalget eller vinterferievalget, kan kun slettes såfremt særlige forhold gør sig gældende, og foregår gennem den lokale feriekontrol. Søgt ferie kan slettes op til 14 dage før første feriedag. Bytning af ferie De to ferieperioder som ønskes byttet, skrives på en seddel sammen med navn og ferienummer. De to Lkf der ønsker at bytte ferie, udfylder hver en ferieansøgning på de to ferieperioder de har byttet sig til. Det hele afleveres samlet i feriekassen. Det er ikke muligt at bytte ferie søgt under den fri søgning. Feriesøgning Ønskes der fri for en nattjeneste, søges der fri på datoen for tjenestens start. Søgning af enkelte feriedage og ferieperioder udover sommer- og vinterferievalg, sker ved brug af Ferieplan på intranettet. Ansøgningen skal foreligge senest 14 døgn før ferien ønskes. Der kan tidligst søges 90 døgn før ferien ønskes. Ved søgning af flere sammenhængende dage, skal første dag i perioden, ligge inden for 90 døgns grænsen, fra ansøgningsdagen. Annullering af søgte feriedage, sker ved brug af Ferieplan på intranettet. Ved delvis annullering af ferieperioder, skal dette ske i omvendt datorækkefølge, startende med sidste ansøgte feriedag. Ønske om annullering skal foreligge senest 14 døgn før afholdelsen. 3\n4 Sommerperioden Sommerperioden starter den 1. maj og slutter den 30 september. Sommerperioden er inddelt i et sommerferievalg og den fri søgning. Sommerferievalget begynder hvert år den 2. januar. Den fri søgning begynder hvert år den 3. februar. Sommerferievalget Til sommerferievalget opdeles feriegrupperne i undergrupper efter en nærmere fastsat rotationsnøgle. Undergrupperne skiftes til at søge først hvert andet år, øverste undergruppe søger først de lige kalenderår. Søgedatoen for den undergruppe man er indplaceret i, fremgår af opslag ved ferietavlen. Hver undergruppe er tildelt 1 søgedag. Efter første søgerunde er der en anden søgerunde, men i omvendt rækkefølge. Er man forhindret i at søge ferie på den tildelte søgedag, kan man få en anden til at søge den ønskede ferieperiode for sig. Det er stadig den enkeltes eget ansvar at der bliver søgt korrekt ferie. Søges der ikke ferie på den tildelte søgedag, er der muligheden for at søge ferie ved sommerferievalget for den pågældende søgerunde forspildt. Den fri søgning begynder den 3. februar. Til sommerferievalget kan der i første søgerunde søges 1 ferieperiode på enten 2 eller 3 uger. I skolernes sommerferieperiode kan der dog kun søges 1 ferieperiode på enten 1 eller 2 uger Skolernes sommerferieperiode er markeret med blåt på ferietavlen. Skolernes sommerferieperiode strækker sig over 7 uger, den begynder en lørdag, og slutter en fredag Hele ferieperioden skal være inden for normen. I anden søgerunde kan der søges 1 ferieperiode på 1 uge Ferieperioden skal begynde en lørdag og slutte en fredag. Hele ferieperioden skal være inden for normen. Søgt ferie er bindende, såfremt ikke særlige forhold gør sig gældende. Bytning af ferie er tilladt, men kun mellem søgte perioder fra den 1. maj til 30. september. De byttede ferieperioder skal være af samme længde. Bytning skal ske gennem den lokale feriekontrol Ved sommerferievalget skal der foretages indtegning i feriekalenderen Samt på en særlig feriesøgeliste, der er fremlagt ved ferietavlen. Er der ikke foretaget indtegning på den særlige feriesøgeliste, kan ansøgningen betragtes som ugyldig. Der skal søges minimum 3 ugers ferie i sommerferievalget. Den fri søgning Når sommerferievalget er overstået, frigives de resterende feriedage mellem den 1. maj og den 30. september, der herefter kan søges af alle. Søgning af feriedage under den fri søgning foregår via ferieplan over intranettet. Den fri søgning begynder den 3. februar 4\n5 Vinterperioden Vinterperioden begynder den 1. oktober og slutter den 30. april. Vinterperioden er inddelt i et vinterferievalg og den fri søgning. Vinterferievalget begynder hvert år den 1. maj. Den fri søgning begynder hvert år den 3. juni. Der skal i vinterperioden søges 1 ferieperiode på minimum 7 dage. Ferieperioden skal være mærket vinterferie Såfremt der ikke søges en periode mærket vinterferie tildeles én af feriekontrollen. Vinterferievalget Til vinterferievalget opdeles feriegrupperne i undergrupper efter en nærmere fastsat rotationsnøgle. Søgedatoen for den undergruppe men er indplaceret i, fremgår af opslag ved ferietavlen. Hver undergruppe er tildelt 1 søgedag. Er man forhindret i at søge ferie på den tildelte søgedag, kan man få en anden til at søge den ønskede ferieperiode. Det er dog stadig den enkeltes eget ansvar at der bliver søgt korrekt ferie. Søges der ikke ferie på den tildelte søgedag, er der muligheden for at søge ferie ved vinterferievalget forspildt, og der kan først søges igen ved den fri søgning den 3. juni. Til vinterferievalget kan der søges 1 ferieperiode på minimum 7 dage. Hele ferieperioden skal være indenfor normen. Ferieperioden skal begynde en lørdag og slutte en fredag. Ferieperioden kan søges frit mellem den 1. oktober og den 30. april, undtaget herfra er dog perioden omkring jul & nytår. Ingen kan under vinterferievalget søge både Jul og Nytår, dato der ikke må overskrides, er markeret med en grøn lodret markering på ferietavlen. Søgt ferie er bindende, såfremt ikke særlige forhold gør sig gældende. Ved vinterferievalget skal der foretages indtegning i feriekalenderen, samt på en særlig feriesøgeliste, der er fremlagt ved ferietavlen. Er der ikke foretaget indtegning på den særlige feriesøgeliste, kan ansøgningen betragtes som ugyldig. Den fri søgning Når vinterferievalget er overstået, frigives de resterende feriedage mellem den 1. oktober og den 30. april, der herefter kan søges af alle. Søgning af feriedage under den fri søgning foregår via ferieplan over intranettet. Den fri søgning begynder den 3. juni. 5\n6 Feriegrupper Rotation Gruppe A Gruppe A Gruppe A 1 John Schmidt 5 Errol Vestergaard 9 Alice Ehlers 2 Thomas K Ørregaard 6 Dion Bjurner 10 Claus Kaffka 3 Jørgen Boutrup 7 Per E Nielsen 11 Brian Petersen 4 Allan Paag 8 Michael L Kubiak 12 Christian Sørensen Gruppe B Gruppe B Gruppe B 1 Frede Dahl 5Ledig (36) 9 Bent Kremmling 2 Hans M Petersen 6 Knud Aa Poulsen 10 Anker Terp 3 Peter Jepsen 7 Ledig (17) 11 Asbjørn Ægidius 4 Kim E Nielsen Ledig (47) 12 Svend Christiansen Gruppe C Gruppe C Gruppe C 1 Keld Grønlund 5 Ledig (58) 9 Finn Orbesen 2 Bogi Nybo 6 Allan H Jensen 10 Ledig (48) 3 Jesper R Pedersen 7 Ledig (27) 11 Ib M Holm 4 Jan Eichner 8 Torben R Due 12 Ledig (28) Gruppe D Gruppe D Gruppe D 1 Helmut Hartmann 5 Ledig (68) 9 Dorte Lorenzen 2 Dan B Knudsen 6 Henrik Lauritzen 10 Ledig (69) 3 Bent E Hansen 7 Ledig (49) 11 Steen Jørgensen 4 Henrik B Sørensen 8 Erling V Tychsen 12 Ledig (29) Gruppe E Gruppe E Gruppe E 1 Børge C Hansen 5 Ledig (30) 9 Michael Hansen 2 Ledig (10) 6 Bjarne Adolphsen 10 Ledig (50) 3 Leif Rasmussen 7 Ledig (40) 11 Alex Jakobsen 4 Ledig (20) 8 John H Christensen 12 Ledig (60) 2 grupper frem, derefter 7 pladser frem. Eks. A1 til C8, B6 til D1 eller E7 til B2. 6\n7 Afspadsering det er muligt at søge afspadsering gennem feriesystemet 7\n8 Ferienumre Alfabetisk Nummerorden Adolphsen Bjarne Christian Sørensen Bjurner Dion A S Henrik B Sørensen Boutrup Jørgen Frede H Dahl Christensen John H Finn Orbesen Christiansen Svend Brian Petersen Dahl Frede H Jan H Eichner Due Torben R Ehlers Alice E Dion A S Bjurner Eichner Jan H Børge C hansen Grønlund Keld Steen Jørgensen Hansen Bent E Erling V Tychsen Hansen Børge C Bent E Hansen Hansen Michael John Schmidt Hartmann Helmut Michael Hansen Holm Michael I Peter Jepsen Jakobsen Alex Jensen Allan H Leif Rasmussen Jepsen Peter Bogi Nybo Jørgensen Steen John H Christensen Kaffka Claus J Michael L Kubiak Knudsen Dan B Henrik F Lauritzen Kremmling Bent Kubiak Michael L Bent Kremmling Lauritzen Henrik Alice E Ehlers Lorenzen Dorte Dorte Lorenzen Nielsen Per E Knud A M Poulsen Nielsen Kim E Bjarne Adolphsen Nybo Bogi Helmut Hartmann Orbesen Finn Michael I Holm Paag Allan Kim E Nielsen Pedersen Jesper R Allan H Jensen Petersen Brian Petersen Hans M Claus J Kaffka Poulsen Knud A M Per E Nielsen Rasmussen Leif Thomas K Ørregaard Schmidt John Svend Christiansen Sørensen Christian Errol V Vestergaard Sørensen Henrik B Jesper R Pedersen Terp Anker Keld Grønlund Tychsen Erling V Vestergaard Errol V Torben R Due Ørregaard Thomas K Asbjørn Ægidius Ægidius Asbjørn Dan B Knudsen 63 Allan Paag 64 Alex Jakobsen 65 Hans M Petersen 66 Jørgen Boutrup 67 Anker Terp 8\nGenerelt: Ferieregler for LPO DSB, Lokalgruppe Fredericia 1: Dette regelsæt er gældende for lokomotivpersonale ansat ved DSB Togdrift med tjenestested i Fredericia. Regelsættet har til formål at sikre,


2 af 3 Online: Drejebog til boliginstallationer - Solar school Danmark\n2 af 3 Online: Drejebog til boliginstallationer\nOnline: Drejebog til boliginstallationer 2 af 3\n– Vil du have en gennemgang af boliginstallationer fra bestykning af tavlen med transientbeskyttelse, AFDD og RCD’ere til placering af stikkontakter og naturligvis med en komplet dimensionering af installationerne, så skynd dig at slå et kryds i kalenderen.\nPå kurset ser vi på følgende tre ting:\nBestykning af tavlen\nHvilke stumper skal der proppes i en ny installation? Hvornår skal der transientbeskyttes? Skal vi bruge AFDD’ere – og hvad er det egentlig for en størrelse? Hvornår skal der være mere end én RCD?\nPlacering af stikkontakter og tilslutningssteder\nDer er lavet en smule om på rammerne i forhold til tidligere tiders regelsæt, så hvordan kommer man bedst omkring placeringen af stikkontakter og tilslutningssteder? Hvornår må en dobbelt stikkontakt tælle som to og hvornår tæller den som én? Hvor må stikkontakten sidde på badeværelset?\nHvilke tanker kan ligge bag dimensionering af en simpel boliginstallation med eksempelvis en ladestander til en el-bil og en varmepumpe og hvordan skal man så lave installationen i praksis? Hvilke tværsnit kan anvendes – og er det overhovedet muligt at bruge 1,5mm2?\n2 af 3 Online: Drejebog til boliginstallationer2020-03-262021-07-14https://solarschool.dk/wp-content/uploads/sites/5/2018/06/solar_school_logo_tynd_font-padding.pngSolar school Danmarkhttps://solarschool.dk/wp-content/uploads/sites/5/2020/12/design-uden-titel-24.jpg200px200px\n1 af 3 Online: Jordspyd, jordingsledere og udligningsforbindelserE-learning lovgivning\n3 af 3 Online: Idriftsætning af installationerE-learning lovgivning


BRAKVANDSABORRE PÅ FLUE - Fisk & Fri\njun 8, 2015 | Artikler, Fluefiskeri\nAborren er en fantastisk fisk – og den bliver ikke mindre sjov at fange på fluestangen. Her øser den erfarne aborrefluefisker Tue Blaxekjær af sine erfaringer med de sortstribede brakvandsaborrer.\nTue Blaxekjær er vild med at fiske aborre på flue – og har fået masser af store fisk i hans hjemmevand – Ishøj Havn og St. Vejleå.\nFLUEFISKERI er en effektiv metode til de sortstribede banditter, og fluefiskeriet i Danmarks mange brakke havneområder er et fluefiskeri, hvor alle kan være med. Ofte er det ikke nødvendigt med kast over 15 meter, da aborren som regel er at finde langs sejlrendens skrænter og i områder med strøm. Derfor stiller det ofte ikke de store krav til ens tekniske kunnen.\nSom udgangspunkt kan det meste fluegrej bruges til fiskeriet, men vil man virkelig satse på aborren, kan det godt betale sig at tilpasse grejet efter, hvor fisken står i vandsøjlen. Til vinterens og det tidlige forårs fiskeri bruger jeg udelukkende synkeliner, da aborren på dette tidspunkt står meget tæt på bunden. Når vandet i løbet af foråret bliver varmere, begynder aborren at jage i hele vandsøjlen. Til dette fiskeri bruger jeg et intermediate skydehoved. Alt fra # 4 til 8 kan bruges til aborrefiskeriet, og de fanges på alt fra P&T fluer til kystfluer. Mit udvalg begrænser sig primært til fire forskellige fluer: Pattegrisen bundet på en krog i størrelse 8, Kobberbassen, Honey Shrimp samt en lille kedelig gråbrun rejeflue.\nABORREN OG LUFTTRYKKET. Aborrens svømmeblærer er lukket, hvilket betyder, at den er følsom overfor ændringer i lufttrykket, da den ikke kan lukke luft ind eller ud af svømmeblæren for at justere trykket. Det værste for fiskeriet er vejrskifte fra højtryk til lavtryk. I takt med, at lufttrykket falder, søger aborren mod dybere vand for at udligne trykket. Men da den store dele af året står dybt langs bunden kan den ikke altid finde områder med dybere vand. Det gør, at fisken får det dårligt og bliver træg. Aborren er træt og uden appetit, indtil den har vænnet sig til det nye tryk, hvilket normalt tager én til to dage.\nAborren er et studie i skønhed – og den bliver ikke mindre sjov af at fange på fluestangen.\nDet er derfor, at aborren under et kraftigt lavtryk, ofte er meget vanskelig at få i tale. Her er det en god ide at prøve forskellige fluer og indtagningsteknikker. Ofte er det kun én bestemt flue, farve eller indtagningsteknik, som får fisken til at hugge. I disse situationer har jeg ofte haft god succes med små gråbrune rejefluer fisket ekstremt langsomt med bittesmå ryk.\nNår et højtryk passerer, kan man være heldig at opleve et aborrefiskeri uden sidestykke. Fiskene hugger simpelthen på alt, hvad der serveres for dem. Højtrykket gør, at aborren søger højere op i vandsøjlen for at udligne trykforskellen. Samtidig stiger fiskens appetit voldsomt, hvilket giver alle tiders chance for at opleve et bonanza fiskeri.\nFORÅRET betyder stigende vandtemperaturer, og nu begynder aborren for alvor at røre på sig. Specielt på solrige dage kan man virkelig opleve super fiskeri. I løbet af foråret skifter jeg en del mellem et synkende skydehoved og et intermediate skydehoved. Min forårsfavoritflue er Pattegrisen. Når aborren er i stødet, er det ikke unormalt med fisk i stort set hvert kast. Desværre for fiskeriet, fanger man ofte 10 små aborrer for hver ordentlig fisk. Når der virkelig er gang i den, spiller hverken flueline, flue eller indtagningsteknik den store rolle, da fiskene tager alt og samtidig jager i hele vandsøjlen. Da der desværre er langt mellem dagene, hvor aborren går amok i et gigantisk ædegilde, kan det svare sig at tilpasse grejet til fiskesituationen.\nMange havne i sydøstdanmark byder på et fantastisk brakvandsfiskeri efter aborrer.\nJeg har altid flere forskellige flueliner med, så jeg kan fiske i den dybde, fiskene står. Jeg har flere gange oplevet, at jeg med et synkende skydehoved har været i stand til at fange betragteligt flere fisk end spinnefiskeren ved siden af, når fiskene har stået helt nede på bunden langs skrænterne. Med andre ord kan jeg med synkelinen nemmere fiske fluen, hvor fiskene er samt holde fluen langs bunden i længere tid. Når fiskene står på bunden langs skrænten, falder hugget ofte i det øjeblik, fluen begynder at stige op langs skrænten.\nSOMMEREN kan også byde på et fint aftenfiskeri i sejlrenderne omkring havneindsejlingerne. Her bruger jeg et synkende eller intermediate skydehoved. Favoritfluerne er Kobberbassen, Pattegrisen eller en Honey Shrimp. Jeg koncentrerer mit fiskeri omkring skrænterne fra sejlrenderne mod lavere vand. Et lille tip til at finde disse render er at se på søkort over havne i bl.a. Køge Bugt området og Guldborgsund. Man kan via søkortene danne sig et overblik over dybden i havnene, så man kan finde forskellige stræk, hvor man kan vadefiske tæt på skrænten til sejlrenden. Nogle gange står aborrerne ved bunden af skrænten og venter på, at fødeemnerne bliver ført forbi af strømmen. Andre gange foregår jagten i de fri vandmasser. Her fisker jeg altid med et intermediate skydehoved, som jeg normalt tager ind med små ryk, en pause – og så et langt træk efterfulgt af en pause. Står aborren på bunden langs skrænten bruger jeg et synkende skydehoved og samme indtagningsteknik. Når fisken jager i de fri vandmasser falder hugget ofte under nogle af pauserne i indtagningen, hvilket betyder, at man hele tiden skal holde øje med fluelinen nede i vandet, da hugget normalt kan ses, før det mærkes i stangen. Når fiskene står på bunden falder hugget normalt, når fluen via det lange tag stiger mod overfladen.\nDe iltre aborrer hugger gerne en flue – og når det er koldt, er det ofte helt nede ved bunden, at det foregår.\nNATFISKERI er ikke noget folk normalt forbinder med aborrer. Jeg har flere gange under natfiskeri efter havørred oplevet, at det var en aborre, som tog fluen. Til at starte med var fangsterne tilfældige, da mit natfiskeri efter havørred tit foregår på steder, hvor aborren normalt ikke fremtræder kystnært i stort antal. Men efter disse tilfældige fangster, har jeg fortsat mit målrettede aborrefiskeri efter mørkets frembrud.\nTil natfiskeri efter aborrer bruger jeg et flydende skydehoved med intermediate spids, og her har lidt større fluer vist sig at være effektive. Jeg har fanget aborrer efter mørkets frembrud på Pattegrisen, Brenda og 10 cm lange tobisimitationer. Der er dog væsentligt længere mellem fangster om natten set i forhold til dagsfiskeriet, men snitstørrelsen på fiskene er markant højere. Fiskeriet er helt klart bedst på nætter, hvor både stjerner og måne giver en smule lys.\nI EFTERÅRET søger de store brakvandsaborrer mod ferskt vand. Her fisker jeg med et intermediate skydehoved eller en flydende WF line med sinktip, og favoritfluerne er typisk Pattegrisen eller Kobberbassen. En teknik, som ofte giver fisk, er at kaste fluen ud i et område med strømskel, og så lade den synke, hvorefter man hurtigt tager et par meter ind, så fluen stiger mod overfladen, hvorefter man lader fluen synke igen.\nOm efteråret flytter stimerne af aborrer meget rundt, og man skal ikke tage det for givet, at de er at finde samme sted to dage i træk.\nRasmus Ovesen lander en fin brakvandsaborre på fluestangen.\nVINTERFISKERIET giver ofte flest hug, når der fiskes ultra langsomt. Fiskene står meget stationært og dybt, så derfor er fiskeri med synkeline, det mest givende. Jeg fisker ofte med upside-down fluer, så jeg kan fiske fluen i et tempo, hvor den stort set kravler hen over bunden uden at sidde fast. Fluen tager jeg normalt ind i serier af små 5-6 cm lange ryk med pauser på op til 10 sekunder. Hold øje med skydelinen, da aborren godt kan finde på at samle fluen op fra bunden, hvilket kan ses på skydelinen, men normalt ikke mærkes i stangen. Jeg har tidligere fisket en del med pink glimmerreje og andre provokationsfluer, men fangstmæssigt slår de små naturtro rejefluer provokationsfluerne. En flue, som virkelig har fanget fisk på dage, hvor aborren er træg, er en lille kedelig gråbrun rejeflue bundet på en krog i str. 12.\nMonterer du din Pattegris på et release-takel, giver det en markant højere landingfrekvens end originalfluen, konkluderer Tue Blaxekjær. Hans erfaring er, at det giver flest fisk at montere den lille trekrog forrest på fluen som vist.\nABORRE PÅ RELEASE-FLUE. Jeg har på seks dages fiskeri med release-flue landet omkring 100 aborrer med den største på 1,45 kilo – og det virker fortræffeligt.\nEn af fordelene ved release-taklerne er, at krogens placering er dynamisk, hvilket betyder, at man i modsætning til de normale flueteknikker, frit kan vælge, hvor krogen skal sidde. Rent krogningsmæssigt kan man altså optimere sit fiskeri efter de aktuelle forhold – samt de fiskearter man fisker efter.\nModsat, hvad mange forventer, kan man i nogle tilfælde øge landingsprocenten med release-flue ved at placere trekrogen under den første tredjedel af fluen, i stedet for nede ved fluens hale. Det er som om, at aborren for det meste hugger efter fluens hoved: En forårsdag fiskede jeg med en Pattegris med lang hale. Efter at have mistet et par fisk på fluen, besluttede jeg mig for at prøve at fiske den på release-takel. Jeg fandt skævbideren frem, krogen blev klippet af i krogbøjningen og fluen blev monteret som release-flue.\nMange klipper en del af halen af, inden de begynder at fiske med Pattegrisen, da de mener, at fiskene kun napper i fluens hale, og at det er derfor, de ikke kroger fiskene. Med det i tankerne placerede jeg Owner trekrogen, så den hang under fluen lige efter krogbøjningen, hvilket er cirka en centimeter længere bagud end der, hvor den normalt fiskes på et release-takel. I løbet af den næste time havde jeg 20 kontakter til fisk, hvor jeg fik omkring halvdelen. Med bagtanke på release-taklernes normalt meget høje landingsrater, spekulerede jeg derfor på om krogen nu også sad rigtigt. Jeg flyttede derefter krogen helt op under hovedet på fluen for at se, om det ville hjælpe, hvorefter jeg fortsatte fiskeriet. Jeg havde igen 20 kontakter i løbet af den næste times tid og jeg fik de 19. I løbet af den efterfølgende uge fangede jeg over 100 aborrer på releasefluen, hvor krogen var placeret under fluens hoved. Udover at kroge fisk, hvor jeg faktisk slet ikke mærkede hugget i første omgang, fik jeg stort set alle de fisk som huggede, hvilket giver en landingsprocent på over 90%.\nHvis jeg sammenligner landingsprocenten for almindelige fluer og de samme fluer fisket på release-takel vinder release-fluerne helt klart. Under mit aborrefiskeri med en flue bundet på en almindelig krog har jeg typisk en estimeret landingsprocent på 60-70%. Men resultaterne under det praktiske fiskeri tyder på, at jeg – når jeg fisker med release-takel – også ofte kroger mange af de fisk, som jeg under normale forhold med en krogflue slet ikke ville have registreret hugget fra. Eller sagt på en anden måde – min reelle landingsrate på krogfluerne er nok snarere i omegnen af de 50%, hvilket gør, at man i praksis let kan komme til at underestimere release-taklernes effektivitet.\nTips til flueaborre\nStart med at fiske opsøgende. Aborrerne har det med at flytte meget rundt.\nDybe render med strøm holder ofte fisk.\nVarierer indtagningen af fluen. Nogle dage skal der fart på fluen og andre dage er det lige modsat.\nEr fiskene træge og sløve, skal man skifte flue indtil man finder netop den flue, som fiskene vil have den pågældende dag.\nHvis man kan se stimer af småfisk springe fri af vandet og flygte, er der meget stor sansynlighed for, at stimer af aborre jager i de fri vandmasser. Fisk da med intermediate eller flydeline.


Franks Blog » Blog Archive » von Schalburg kræver Ungdomshuset ryddet\nSnubl over »\nThis entry was posted on mandag, januar 15th, 2007 at 19:38\tand is filed under Nyheder. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\n9 Responses to “von Schalburg kræver Ungdomshuset ryddet”\njanuar 16th, 2007 at 7:38\nSikken et ligegyldigt indlæg.\nBare fordi du kan finde et par sjove navne på listen, så siger din iver jo langt mere om dig selv, end om en ganske fornuftig underskriftsindsamling ðŸ™‚\nEr du helt vild for at komme i Politiken selv?\njanuar 16th, 2007 at 9:40\nJeg synes nu, det siger mere om lødigheden af underskriftindsamlinger på nettet. Men sådan er vi mennesker jo så forskellige.\njanuar 18th, 2007 at 17:01\nGajda….. Nu skal du være sød ved Holger! Du og jeg ved jo, hvordan han var i sin spæde ungdom ðŸ™‚ Han har så meget at indhente!!\nOg alle ved jo, hvor vigtigt det er for Holger at blive fundet….\nJeg må sige, at jeg tror forfatteren til øverste kommentar missede din udemærkede pointe.\njanuar 18th, 2007 at 17:04\nNu har Donning Margrethe II sandelig også tonet rent flag, og skrevet under….\nHolger Sørensen Says:\nfebruar 2nd, 2007 at 6:37\nJeg kan simpelthen ikke huske dig, og det ville da være rart at kunne sættet et ansigt på en, som så vedholdende er ude med ‘riven’ efter en:)\nPS. Jeg morer mig kosteligt over din blog, og føler mig overhovedet ikke forulempet:) Du har da i det mindste humor i modsætning til de personer, som sender mig dødstrusseler.\nfebruar 25th, 2007 at 20:54\nLAME!! det er for åndsvagt det her….\nmarts 1st, 2007 at 11:44\nHURRAAAHHHHHHHH så skete det endeligt………………..!\nmarts 2nd, 2007 at 15:05\nJa, så skete det. Endelig fik Lonnie Devantier, Knud Børge Martinsen og von Schalburg deres ønske opfyldt. Så nu bliver verden sikkert et bedre sted at være.\nnovember 18th, 2007 at 0:20\nManden er nok gået i tænkeboks. Og kommer uden tvivl stærkt tilbage med en eller anden idiotisk plan.\nHan har tidligere udtalt offentligt at hans største drøm er at blive statsminister. Så han giver med sikkerhed ikke op. Og vi skal nok få vores morsommelige klumpe dumpe facist i det politiske spil igen.\nPS. Hvor må det være svært for sådan en militær liderlig facist at falde til jorden som en stor klat ko-lort ðŸ™‚


Kommune vil som den første tælle kød med i sit klimaregnskab | TV 2 Lorry\nFuresø kommune vil som den første kommune i Danmark begynde at tælle kød med i det samlede regnskab over kommunens CO2-udledning.\nBøffer smager godt. Men de efterlader et stort CO2-aftryk.\n08. feb 2019, kl. 18:28\nKlimabelastning er noget, der skal tages seriøst. Det mener man i Furesø Kommune, hvor man nu vil begynde at tælle kødforbruget med i kommunens klimaregnskab.\nI forvejen har kommunen skiftet til elbiler og cykler, sat energirigtige elpærer i gadelamperne og skruet ned for vandforbruget. Men nu er tiden kommet til at kigge nærmere på frikadellerne og hakkebøfferne i de kommunale køkkener.\nquote Når vi har den viden om kød og CO2-udslip, så er det jo naturligt også at fokusere på det\nLene Munch-Petersen (S), formand for Udvalg for natur, miljø og grøn omstilling i Furesø\nFor kød på tallerkenen er en af de helt store klimasyndere, og ved at regne kød med i det samlede regnskab over kommunens CO2-udledning, kan man få et endnu bedre overblik over, hvor meget CO2 der udledes i Furesø.\nIfølge kommunen selv er de den første danske kommune, der nu medregner kød i klimaregnskabet.\n- Det er en naturlig følge af, at vi er opmærksomme på CO2-udledningen i klimaregnskabet, hvor vi har målt energi- og vandforbrug. Men når vi har den viden om kød og CO2-udslip, så er det jo naturligt også at fokusere på det, siger Lene Munch-Petersen (S), formand for Udvalg for natur, miljø og grøn omstilling i Furesø.\nAt Furesø kommune kan være den første i Danmark, der bogfører kødforbrugets klimaaftryk hænger sammen med, at kommunen siden 2013 har arbejdet på at omlægge de kommunale køkkener til økologisk mad.\nDet stiller store krav til kendskabet til de enkelte råvarers oprindelse, og derfor ved kommunen i dag hvor stort et CO2-aftryk, der er for de forskellige fødevaregrupper.\nMed omlægningen til økologi har Furesø skruet op for de grove grøntsager og ned for kødet, og det har allerede betydet, at kommunen i 2017 mindskede sin CO2-udledning med 22 tons i forhold til 2013.\nVil ikke forbyde kød\nMen at kødet skal tælles med i klimaregnskabet betyder ikke, at det er slut med kød på tallerkenen på kommunens plejehjem og folkeskoler.\n- Vi har bestemt ikke nogen politik om, at vi ikke må spise kød i vores kommune. Vi skal bare være opmærksomme på, hvad det betyder og hvilket kød, vi bruger, for det er der jo også forskel på, siger Lene Munch-Petersen med henvisning til, at oksekød forurener langt mere end eksempelvis kylling.\nFuresø kommune håber at kunne inspirere sine borgere til at følge trop i køkkenet for at skåne klimaet.\nFor danskerne er nogle af de mest kødspisende i hele verden, og det gør os også til nogle af de mest CO2-udledende. Den grønne tænketank Concito har fundet frem til, at en gennemsnitsdansker udleder 17 tons CO2 hvert år. Her fylder vores mad godt i regnskabet med tre tons, og madforbruget er derfor ét af de håndtag, man kan skrue på, hvis man vil gøre sit klimaaftryk mindre.\nHer kan du se, hvad en gennemsnitsdanskers årlige CO2-udledning går til.\nFælles forbrug dækker over det offentlige forbrug, der er svært for den enkelte dansker at gøre noget ved. Ting og sager er alle de materielle varer, vi køber foruden fødevarer, der er sin egen kategori.\nDet samme er flyrejser, og selv om fly ikke fylder meget i grafikken for gennemsnitsdanskeren, så koster en flyrejse til Thailand eksempelvis fire tons CO2 i regnskabet. Vil man selv skære ned for sit klimaaftryk, er der altså store gevinster at hente på at forbruge færre varer, spise mindre kød og droppe flyrejsen. Vil du vide mere om, hvordan du får mest mad for klimaaftrykket, så har den grønne tænketank Concito samlet et overblik her.\nHer kan du se et indslag om Furesøs klimaregnskab, som nu også kommer til at tælle kød.\nHer kan du se et indslag om Furesøs klimaregnskab.


Tårnet Af Simon Toyne → Køb bogen billigt her\nDette er en fortsættelse af Sancti-trilogien.\nFra et af de største nye britiske talenter i nyere tid kommer nu en eksplosiv apokalyptisk sammensværgelses-thriller som vil sætte verden på den anden ende.\nVi har siden starten haft fokus på, at nethandel skal være så sikkert, billigt og hurtigt for vores brugere som overhovedet muligt.\nSikkerhed i nethandel anser vi som helt essentiel, og den er naturligvis altid i fokus hos Gucca.dk. Med NETS godkendelse af vores løsning for betaling online, har vi fået den største garanti for, at sikkerheden bag din betaling på Internettet er i orden. Derfor er køb og betaling hos Gucca.dk altid fuldstændig sikkert.\nNår vi skriver 30 dages returret, så er det naturligvis på alle typer produkter. Det medfører ganske enkelt, at hvis du af en eller anden grund alligevel ikke ønsker din vare, kan du naturligvis returnere varerne og få dine penge tilbage. Du kan med fordel tage kontakt til os, før du vælger at returnere dit produkt.\nDet er vigtigt, at du som vores kunde får leveret dit produkt både hurtigt og sikkert. Vi knokler for, at du modtager din forsendelse indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi er lagerførende. Lagerstatus fremgår synligt i webshoppen ved hver vare. Er du i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus, er du velkommen til at tage fat i os.\nNår du handler hos Gucca, er det muligt at vælge mellem mange forskellige muligheder for betaling. Her bør du naturligvis vælge den betalingsform, der passer bedst til dig. Du har altid garanti for en tryg og sikker handel, og det er uanset hvilken betalingsmulighed du foretrækker at vælge. Se hvilke betalingsmuligheder du har hvis du klikker på linket. Husk at pengene først trækkes fra din bankkonto, den samme dag vi sender din vare - hvis du anvender betalingskort.\nSkulle der opstå spørgsmål eller tvivl til Gucca.dk, sidder vi på e-mail eller ved telefonen klar til at hjælpe dig. Du kan ringe eller sende e-mail til os alle hverdage mellem kl. 10-15, og vi tilstræber altid, ikke kun at yde dig den hjælp du efterspørger, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nDu har naturligvis mulighed for at spore ordren, når du køber hos os. Når du har færdiggjort dit køb, kan du gå ind på din egen ordreside. På ordresiden kan du se, hvornår din pakke afsendes fra vores lager. I samme øjeblik forsendelsen er på vej, modtager du information herom via e-mail.\nVores brugere har bedømt Tårnet Bog til 4 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelser\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_krimiogspænding path_bog_tårnet