Bundlag i terrarie til skildpadder\nStartside Denne artikel er senest opdateret i maj 2022\nIndholdsfortegnelse: I feltet til højre opregnes overskrifterne i denne artikel\nHygiejnehypotesen, Herunder opregnes først forskellige slags bundlagsmaterialer, der alle er velegnede for indendørs terrarier til europæiske landskildpadder, Det naturlige bundlag (Jord, grus, sand, sten, mv), Pyntebark/barkflis, Træflis/bøgeflis, Kokosfiber/kokoshumus, Akvariegrus, Spagnum/tørv, Skovbund, Bio Zoobstrat, Bundlagsskift, Uegnet bundlag som må frarådes:, Avispapir, Granuleret majs, Hampestrøelse/tørret hamp, Hø, Høvlspåner, Kattegrus/kattestrøelse, Savsmuld, Fugtigt bundlag er vigtigt, Vandtæt bund i terrariet, Hvorfor er det så vigtigt?, Hatchling culture failure, Tobleronetoppe, Små sorte fluer (Pukkelfluer) i terrariet, Særligt om russiske landskildpadder, Konklusion, Bioaktivt bundlag, Bænkebidere.\nI et frilandsanlæg udendørs er valget af bundlag sjældent forbundet med de store overvejelser. Det giver hurtigt næsten sig selv. I naturen går skildpadderne i deres biotoper på bundlag af mange slags i form af jord, grus, sand, sten og utallige blandinger af dette. Så man kan for så vidt bare lade frilandsanlægget indrette på den jordbund, der nu en gang er der, hvor det skal være. Det vil helt af sig selv udgøre et naturligt bundlag for skildpadderne.\nLæs Frilandsanlæg (skildpaddegård).\nMen i et indendørs terrarie er det bestemt ikke ligemeget, hvad man anvender til bundlag. Bundlaget i et indendørs terrarie til landskildpadder er ikke bare et tilfældigt gulv, hvor det ene materiale kan være lige så godt som det andet. Også her, som ved de andre valg man træffer vedrørende sit skildpaddehold, er det hensynet til skildpaddens trivsel og sundhed, der skal gå forud for ejerens bekvemmelighed, og forud for, hvad der umiddelbart forekommer mest praktisk.\nBundlaget er fundamentet for terrariets mikroklima og herunder luftfugtigheden og renheden af luften i skildpaddens helt nære atmosfære og i skildpaddens umiddelbare omgivelser. (En landskildpadde tilbringer jo hele sit liv direkte ovenpå jorden, og den graver sig mere eller mindre ned i den engang imellem). Man skal derfor lige overveje nogle ting, før man fylder noget i bunden af terrariet.\nDu skal nemlig huske på, at i indendørs terrarier vil der sædvanligvis være et helt anderledes tørt miljø og "klima", end i naturen. Også selvom den natur, som skildpadderne oprindeligt kommer fra, kan forekomme at virke nok så varm og tør. Det er den ikke døgnet rundt og slet ikke året rundt! Denne unaturlige tørke i indendørs terrarier skal imødegås. Bundlaget skal altid holdes fugtigt.\nMit øverste indendørs terrarie i august 2005. På dette tidspunkt var bundlaget et 5 cm tykt, velfungerende dække af fugtig barkflis (pyntebark). For at holde på fugtigheden og beskytte træbunden i terrariet var der med tegnestifter monteret et stykke voksdug i bunden. Senere er jeg gået over til at lægge en plastikbakke i bunden af hvert indedørs terrarie. Jeg har gennem årene afprøvet de fleste former for bundlag. Nu anvender jeg kokosmuld udført som bioaktivt bundlag. Læs sidst i artiklen.\nNår man henter materialer og ting ind i sine terrarier udefra, hvadenten der er tale om fra naturen eller forretninger eller andre steder, så er det normalt ikke påkrævet at behandle (sterilisere) emnerne inden brug. Hverken ved at varme det, eller ved at fryse det ned. Nogle koger det og tørrer det bagefter.\nNogle varmlufttørrer det i en ovn. Alt dette er bestemt velment, men faktisk helt unødvendigt. Nogle fryser det ned i nogen tid inden brug. Forudgående ophold i fryseren inden brug har faktisk slet ingen effekt på kim, bakterier og smådyr. Og det er, som sagt, overflødigt.\nJeg behandler for eksempel ikke pyntebark eller barkflis, mv. Jeg behandler heller ikke sand, grus, sten, grene, trærødder, osv, som jeg tager i naturen til mit terrariebrug. Disse ting bliver da ikke pludseligt farlige af, at man bruger dem i åbne skildpaddeerrarier, hvor der frisk luft/luftudskiftning hele tiden.\nDer er heller ingen, der forbehandler tingene i naturen i skildpaddernes hjemstavnsbiotoper, for at skildpadderne skal have bedre livsforhold i hjemstavnsbiotoperne. Ubehandlede materialer fra naturen er iøvrigt en stor hjælp, idet smådyrene (som du ikke ser) faktisk hjælper til med at holde bundlaget rent. Og hvis du ønsker et egentligt bioaktivt bundlag, så er det ret vigtigt! (Læs om bioaktivt bundlag sidst i artiklen).\nMen vigtigste effekt af ubehandlede emner fra naturen: Man skal ikke gøre det indendørs hold så sterilt, at skildpadderne får problemer med immunforsvaret, når de senere bliver sat ud i det fri, hvor intet er sterilt. Faktisk er man mere og mere ved at blive bevidstgjort om, at et liv i alt for sterile omgivelser hæmmer udviklingen af et relevant immunforsvar. At risikoen for at pådrage sig alskens sygdomme derfor øges voldsomt. Dette gælder faktisk alle levende skabninger, også mennesker. Begrebet har iøvrigt et navn: Hygiejnehypotesen.\nFor eksempel har nye undersøgelser dokumenteret, at tarmfloraen, mv, hos mennesker i den vestlige verden i dag indeholder voldsomt færre bakterier og andre vigtige livsfomer for vores økosystem (mennesket er biologisk set ikke et individ, det er et økosystem), end tarmfloraen hos mennesker i "uciviliserede" områder, som for eksempel jungler, regnskove, mv.\nVi lever simpelthen alt for beskyttet og sterilt. Immunforsvaret er derfor mere eller mindre defekt os os. Man mener, at dette ligger bag mange af vores ret nye sygdomstyper, og at dette er grunden til, at vestlige mennesker pådrager sig allehånde infektionssygdomme, når de rejser udenfor EU og USA,mv.\nI min ungdom sagde man kækt: "Man skal have 7 pund skidt om året!" Det ser ud til, at man havde mere ret, end man vidste!\nDette gælder alle levende organismer og da også for skildpadder!\nIøvrigt bliver også for eksempel den varmebehandlede udgave af barkflis, som du køber i dyreforretningerne alligevel nemt hjemsted for små sorte fluer (pukkelfluer, ikke bananfluer), når der er gået nogen tid. Fuldstændig som den ubehandlede.\nHerunder opregnes først forskellige slags bundlagsmaterialer, der alle er velegnede for indendørs terrarier til europæiske landskildpadder.\nDet helt naturlige bundlag: Jord, grus, sand, sten, mv\nJord/grus/sand/sten er det bundlag, de europæiske landskildpadder gennem millioner af år af gode grunde har tilpasset sig i naturen. Jeg har i deres hjemlande set græske landskildpadder (Testudo hermanni boettgeri), bredrandede landskildpadder (Testudo marginata) og mauriske landskildpadder (Testudo graeca ibera) gå i biotoper med vidt forskelligt jordbund.\nJeg har således set dem leve i områder, hvor grunden bestod af jord, af gruset jord, af leret jord, af jord blandet med småsten, af rent ler, af småsten med spredte mindre områder af jord eller grus, af rent grus, af grus iblandet lidt jord, af grus blandet med små og store sten, og også af klippegrund (grundfjeld) med spredte områder med jord og eller grus. På Balkan består grus og sten som regel af kalkgrus og kalksten.\nJeg har videre set disse europæiske landskildpaddearter leve helt tilpasset i lyse skovbiotoper, hvor jordbunden udelukkende bestod af nedfaldent, tykt egeløv, der nedenunder var blevet til nærmest spagnum. På samme måde har jeg set græske landskildpadder gå i pinjebiotoper, hvor bunden bestod af et tykt lag nedfaldne fyrrenåle.\nGræsk landskildpadde af vestarten (Testudo hermanni boettgerii) i sandet biotop på bredden af Struma floden i Bulgarien\nSelv i glohede, knastørre sandklitter ved havet har jeg bemærket velfungerende landskildpaddebiotoper for græsk og bredrandet landskildpadde. Skildpadderne levede i rent sand og atter sand.\nDet forholder sig altså således, at græske og bredrandede landskildpadder i naturen er langt større generalister mht valg af biotoper og dermed jordbunden i de valgte biotoper, end hvad mange forestiller sig.\nLille græsk landskildpaddeunge i biotop i varmt strandsand. (På Peloponnes.)\nVælger du derfor jord/grus/sand, eventuelt i indbyrdes forskellige blandingsforhold, kan ingen argumentere sagligt imod dit valg af bundlag. Dog skal du nok undgå visse former af sand. Det meste danske sand indeholder kvarts, som skærer i hornhinderne, hvis/når skildpadderne får sand i øjnene.\nGræsk landskildpadde af vestarten (Testudo hermanni hermanni) i sandet/gruset på bredden af Lago di Baratz på Sardinien.\nTil voksne europæiske landskildpadder (jeg holder ikke selv voksne landskildpadder indendørs) ville jeg nok vælge en blanding af enten jord eller spagnum blandet med grus og eller sand i forholdet 2/3 jord/spagnum til 1/3 grus/sand. Det skal holdes fugtigt. (Se senere.)\nJorden kan du tage fra haven eller andre steder udenfor. Det kan også købes. For eksempel på sten/materialepladser, hvor man normalt kan hente selv små mængder. (Her købes også nemt sand, grus og sten.) Kategorien harpet muld anbefales. Spagnum købes for eksempel i plantecentre.\nTil helt små unger er en blanding af enten jord eller spagnum blandet med grus og eller sand også fint. Det skal holdes fugtigt. Det har jeg tidligere anvendt med fine resultater. Dog bruger jeg af særlige grunde i dag kokosmuld, som holdes fugtigt. (Se senere).\nNogle former for sand indeholder kvarts og andre skarpe ting, som er skadelige for skildpadderne at få i øjnene. Hvis du bruger strandsand, som du selv henter på stranden (tilladt at hjemtage i mindre mængder til eget brug, men ulovligt at hente i større mængder efter de danske miljøbestemmelser), er sandskornene slebet runde af bølgeslagene, og sandskornene har som følge heraf ingen skarpe kanter. Det er derfor fint at anvende til bundlag.\nMen det er ikke ligemeget, hvilken strand, sandet kommer fra. Du skal måske være indstillet på at vaske det igennem før brug. Man kan købe sand og grus til industrielt brug (sandblæsning, bremser til jernbanetog), som har fået afrundet kanterne, så det er også velegnet. Man kan også vælge at købe egentlig akvariegrus (mere om akvariegrus senere).\nHvis du vælger organisk plantemateriale som for eksempel fyrrenåle eller vissent løv, eller måske ligefrem spagnum, er det (efter hvad jeg som nævnt ovenfor har set) heller ikke bundmateriale, der på forhånd kan afvises som fremmed for europæiske landskildpadder.\nJeg brugte for mange år siden forskellige af disse emner fra naturen, herunder også groft strandgrus (noget af det fine strandgrus fulgte uundgåeligt med). Men jeg bruger ikke længere nogen dele af det ovennævnte naturlige bundlag i form af jord/grus/sand, fordi skildpaddeungerne bliver grå og triste at se på, hvis bundlaget holdes tørt, og bundlaget derfor støver voldsomt.\nStøv er iøvrigt skadeligt for skildpaddens luftveje, og tørt bundlag er desuden i det hele taget meget uhensigtsmæsigt, (dehydrering, mv) jfr. senere.\nNår bundlaget holdes fugtigt, hvad det absolut skal (læs om det senere), bliver skildpadderne smurt ind i det, når de graver sig ned i bundlag indeholdende jord. Skildpadderne bliver derfor hurtigt triste at se på (hvis bundlaget rummer forskellige jordblandinger), når resterne af bundlaget bagefter bliver siddende på skjoldet og tørrer.\nI mine indendørs terrarier er der af gode grunde ikke tæt beplantning, der ligesom i naturen (og i et tæt beplantet frilandsanlæg) kan tørre skildpaddeungernes skjolde rene og polere dem flotte, når de bevæger sig gennem vegetatione. Derfor forlod jeg igen dette bundlag.\nHvis du anvender jordblandinger som bundlag, kommer der let små sorte fluer (Pukkelfluer -ikke bananfluer). Læs om dette fænomen senere. Jordblandinger kan også anvendes til bioaktivt bundlag, hvis du ønsker et sådant bundlag. Læs herom sidst i artiklen.\nSom bundlag anvendte jeg tidligere i mange år findelt pyntebark/barkflis. Det fungerede fint.\nKøb det for eksempel i plantecentrene. Fås også i dyreforretningerne. Det findes i en grov udgave til havebrug og i en finere udgave til pottebrug. Jeg brugte selvfølgelig den fine udgave til pottebrug.\nHvis du køber barkflis til krybdyr i dyreforretningerne, får du en varmebehandlet udgave. Det er da sikkert fint, men jeg har aldrig haft problemer med, at barken ikke var behandlet. Der er bare en enorm prisforskel. Det skal som alle bundlag til landskildpadder holdes fugtigt (læs om det senere). Brug for eksempel en lile børnevandkande. Det er erfaringsmæssigt ikke nok at spraye.\nDu skal ikke lade dig skræmme af, at de enkelte stykker barkflis kan virke store i forhold til små skildpaddeunger. Barkflis kan jo være meget groft i strukturen. Landskildpaddeunger har kun godt af at skulle bruge benene voldsomt for at bevæge sig rundt i terrariet. Det giver en tiltrængt motion og styrker benmusklerne.\nDa jeg brugte pyntebark som bundlag, vandede jeg pyntebarken med en lille vandkande, for at gøre og holde den fugtig. (En forstøver dur ikke. Fugten herfra fordamper meget hurtigt!) Denne fugtige pyntebark holder en hel vintersæson, og der fyldes derfor kun frisk pyntebark i kasserne en gang om året, nemlig lige før skildpaddeungerne tages ind i oktober.\nI løbet af vinteren begynder den fugtige pyntebark at lugte som en efterårsskov i stille vejr, og det er jo ikke så værst.\nDer kommmer let små sorte fluer (pukkelfluer -ikke bananfluer) i forbindelse med dette bundlag. De kommer, uanset om der er tale om varmebehandlet materiale, eller ej (læs om dette fænomen senere). Jeg vender dog ikke tilbage til igen at anvende bøgebarkflis eller anden barkflis til bundlag for mine små landskildpaddeunger.\nJeg har også tidligere i en årrække anvendt bøgeflis/træflis som bundlag. Det fungerede også rigtigt godt for mig.\nDet skal holdes fugtigt, og er lige så nemt at holde fugtigt som pyntebark. (Læs om fugtigt bundlag senere).\nBarkflis fås i sække i de fleste dyreforretninger, på reptilmesserne og på nettet. Jeg vandede det med en lille vandkande, ligesom når jeg skulle holde barkflis/pyntebark fugtigt som bundlag.\nPå samme måde som barkflis får fugtig træflis med tiden den samme behagelige lugt som en efterårsskov.\nDette bundmateriale blev også kun skiftet en gang om året. Dette skete hvert efterår, når en ny indendørs sæson startede.\nJeg har hørt at nogle skildpaddeholdere, som holdt deres landskildpadder på bøgeflis, at de skal have oplevet, at deres skildpadder forspiste sig på bøgeflisen, og måtte til dyrlæge.\nJeg har aldrig selv haft problemer med at anvende (fugtigt) træflis til mine små landskildpaddeunger.\nDer er dog oplysninger om, at træflis kan sætte sig fast i halsen på landskildpadderne, når de har spist af det. Dette problem har jeg aldrig selv oplevet.\nJeg vender dog ikke tilbage til igen at anvende bøgeflis eller anden træflis til bundlag for mine små landskildpaddeunger.\nDer kommmer let små sorte fluer (pukkelfluer -ikke bananfluer) i forbindelse med dette bundlag (læs om dette fænomen senere).\nHvis skildpadden forspiser sig på bundlaget, er det som regel af en særlig grund: Du skal dog lige gøre dig klart, at skildpaddens eventuelle spisning af ufordøjelige emner kun lader sig gøre problemfrit, såfremt skildpadden udelukkende fodres med det korrekte, fiberrige foder.\nDet er faktisk fibrene, der "bringer" emnerne gennem skildpaddens tarme og ud igen. Hvis skildpadden fodres med de alt for "sædvanlige" fiberfattige og næringsrige foderemner i form af supermarkedsgrønt, mv, (kan ses på den våde og splattede afføring), bliver de ufordøjelige foderemner ofte i skildpadden og giver den tarmslyng!\nKokosfiber/kokoshumus/kokosmuld/cocopeat/ (Samme produkt - mange navne)\nGennem mange år har jeg efter mange eksperimenter med forskellige typer af bundlag brugt kokosfiber som bundlag i terrarierne. De ovenfor omtalte bundlag af træflis eller pyntebark havde jeg sådan set ikke dårlige erfaringer med, men jeg er nu gået over til kokosfibre som bundlag i mine skildpaddeterrarier.\nKokosmuld har en PH-værdi på 5-6, hvilket må anses for udmærket. PH-værdien i spagnum er for eksempel 3,5-4,5, hvilket faktisk er for surt!\nKokosmuld har i årevis af herpetologer været anvendt til bundlag i for eksempel regnskovsterrarier, hvor man har brug for et bundlag, som er nemt og behageligt at arbejde med, som nemt kan gøres og holdes fugtigt, og som er i stand til meget længe og vedholdende at holde på fugten. (Brug en lille børnevandkande til hyppig vanding af bundlaget).\nDet er vigtigt, at skildpadderne holdes på fugtigt bundlag. (Læs herom senere).\nDet har også vist sig, at på et bundlag af kokosfibre holder de små skildpaddeunger deres skjolde helt rene. Hvis man bruger for eksempel jord eller spagnum som bundlag, vil dette materiale lettere klæbe til/tilsmudse skjoldene.\nJeg har meget gode og positive erfaringer med kokosmuld. Dette bundlag skifter jeg kun en gang om året i mine små terrarier. Det fungerer tiptop som bundlag i et indendørs terrarie til europæiske landskildpaddeunger.\nJeg kender efterhånden en hel del skildpaddeoldere og avlere, der med godt resultat anvender dette materiale som bundlag til indendørs hold af landskildpadder. Mange blander det op med grus eller jord inden anvendelsen. Jeg bruger det rent.\nKokosfiber funger også fint, hvis man ønsker et bioaktivt bundlag. Læs om dette senere i artiklen.\nForskellige udgaver af kokosfiber.\nKokosfibre fås som knastørt materiale, pakket som stænger, plader eller "bricks". Det lægges i vand og svulmer herved op til et 6-8 gange større rumfang, og kan nu anvendes direkte.\nDet fås i udgaver fra meget fint til ret groft og trevlet. Alle finheder kan anvendes. Jeg tror, at jeg er mest tilfreds med den grove. Jeg har købt mit på reptilmesser og på nettet. Det fås også i dyreforretninger. Se senere.\nI de senere år har det også kunnet købes i Ikea og lejlighedsvis i supermarkeder som f. eks. Lidl og Aldi. Det sælges også under betegnelsen kokossubstrat og cocopeat. Der fås efterhånden også mange udgaver af cocopeat i plantecentrene. MEN:\nNB! ADVARSEL om gødningsberiget kokosmuld. Jeg kan ikke afvise, at det kokosmuld, som du køber i supermarkederne, Ikea og plantecentrene (det er jo beregnet til planter) er tilsat gødning. Nogle gange står det på indpakningen, at der er tilsat gødning. Nogle gange gør det altså ikke, selvom der rent faktisk er tilsat gødning! Vil du være på den helt sikre side, så hold dig udelukkende til kokossubstrat til reptiler.\nDet forholder sig jo sådan, at skildpadderne graver sig ned i bundlaget, og det er jo her den fugtige kokos. Når de opholder sig dernede, absorberer de fugt gennem huden og gennem kloaken. Det er jo ikke til at vide præcis hvilken slags ammoniak, kemiske stoffer (nitrat og nitrit) iøvrigt, mv, som tilsat gødning indeholder. Formentlig vil skildpadden optage skadelige og giftige stoffer gennem den fugtige gødede kokos.\nDer har været rigtig mange "uforklarlige dødsfald" blandt landskildpadder og landskildpaddeunger i terrarier og vinterhi-kasser i de senere år. Disse skildpadder har gået på bundlag af kokosmuld fra Ikea og byggemarkeder. Forklaringen er åbenbart forgiftning fra industrielt gødningsberiget kokosmuld?\nKokosmuld uden tilsat gødning køber du i udgaver direkte pakket til reptiler (Skildpadder) på reptilmesser, i dyreforretninger og på nettet. Se messekalender her: https://reptilmessesyd.dk/messekalender\nDer kommmer let små sorte fluer (pukkelfluer -ikke bananfluer) i forbindelse med dette bundlag. Læs om dette fænomen senere.\nKokosfiberblokke klar til at blive gennemvædet.\nNyklækkede marginataunger på bundlag af fugtig kokosfiber.\nKokosfiberbundlag er nemt at grave sig ned i for skildpaddeungerne. Og op igen!\nEn enkelt vinter for år tilbage afprøvede jeg akvariegrus som bundlag. Jeg anvendte en sortering med korn på 1-3 mm.\nDen type, som i mine gamle akvariedage for år tilbage blev betegnet som udvasket flodgrus.\nValget af denne type akvariegrus skyldes ønsket om at undgå emner/korn med skarpe kanter, som for eksempel kvarts.\nGrunden til, at jeg nu forsøgte mig med grus, skyldtes en tro på, at jeg ved at vælge dette bundlag frem for træflis ville undgå de små sorte fluer (ikke bananfluer, men mindre), der uundgåeligt følger med, når man anvender det nødvendige fugtige, organiske bundlag. (Læs om små sorte fluer senere).\nAkvariegrus (udvasket groft flodgrus) som bundlag. Fugtigt!\nOgså akvariegrus fungerer fortrinligt som bundlag, men jeg har bemærket, at de neglelakpletter, som jeg anbringer på skildpaddeskjoldene for at kunne identificere hver enkelt skildpadde, let slibes af i gruset, som skildpadderne jo graver sig ned i. Og der kommer (næsten) lige så mange af de små sorte fluer, som når der anvendes træflis og barkflis.\nDet har også vist sig, at hvis/når de små unger havner på ryggen, er de ikke i stand til at vende sig selv tilbage i samme omfang som for eksempel på et bundlag af barkflis eller kokostrevler.\nGruset er simpelthen for løst til, at skildpadderne kan få fast anlæg til deres ben, når de prøver at vende sig. Desuden vejer fugtigt akvariegrus i den nødvendige mængde voldsomt meget. Og det er vigtigt, at bundlaget holdes fugtigt (læs mere om dette senere). Udgiften til indkøb er også betragtelig, når mine 4 indendørs terrarier skal fyldes op i bunden. Akvariegrus er ret dyrt. -Så jeg vendte tilbage til kokosfiber igen!\nSpagnum er efter mine erfaringer i grunden ikke så ringe som bundlag, og jeg har tidligere anvendt det uden problemer. Jeg holdt det selvfølgelig fugtigt. Det er vigtigt , at skildpadderne holdes på fugtigt bundlag. (Læs mere om fugtigt bundlag senere). Spagnum til bundlag i terrarier til skildpadder skal være i den udgave, der kaldes ugødet spagnum.\nJeg har brugt både gødet og ugødet spagnum, og mine skildpadder har været helt ligeglade, om der var tale om det ene eller det andet. Jeg har måske bare været heldig, så vil du være helt på den sikre side, så vælg ugødet spagnum.\nDet forholder sig jo sådan, at skildpadderne graver sig ned i den fugtige spagnum. Når de opholder sig dernede, absorberer de fugt gennem huden og gennem kloaken.\nDet er jo ikke til at vide præcis hvilken slags ammoniak, mv, som tilsat gødning indeholder. Måske vil skildpadden optage skadelige og giftige stoffer fra den fugtige gødede spagnum. Der har været en del "uforklarlige dødsfald" blandt landskildpadder i terrarier og vinterhi-kasser i de senere år. Måske forklaringen er forgiftning fra industrielt gødningsberiget spagnum som bundlag?\nDet er en god ide at blande spagnum med grus og/eller sand, når man anvender det som bundlag til skildpadderne.\nDet oplyses af mange skildpaddeholdere, at hvis man bruger spagnum som tørt bundlag, dannes der voldsomt meget støv, der sætter sig i skildpaddernes øjne og luftveje.\nMen det skal jo bestemt heller ikke være tørt. Det skal holdes fugtigt! (Brug en lille børnevandkande). Det oplyses yderligere rundt omkring, at skildpadderne kan finde på at spise af det, og dette har angiveligt nogle gange medført kedelige resultater som for eksempel tarmslyng. Jeg har aldrig haft problemer i den retning.\nLad mig slå fast med det samme: Det kan ikke undgås, at der smutter noget af bundlaget med ned, når skildpadden æder af det foder, der lægges i terrariet. Det er også helt naturligt, at skildpadden ind imellem æder direkte af bundlaget. I naturen æder skildpadderne også ind imellem direkte af jord, grus og småsten, mv, som de færdes på.\nHvis en skildpadde i fangenskab skulle æde så meget af terrariets bundlag, at det ender med forstoppelse og for eksempel tarmslyng, er det som udgangspunkt skildpadden og skildpaddeholdet, der er noget galt med, ikke bundlaget. (Med mindre der er valgt et helt uegnet bundlag).\nDu skal dog lige gøre dig klart, at skildpaddens eventuelle spisning af ufordøjelige emner kun lader sig gøre problemfrit, såfremt skildpadden udelukkende fodres med det korrekte, fiberrige foder. Det er faktisk fibrene, der "bringer" emnerne gennem skildpaddens tarme og ud igen. Hvis skildpadden fodres med de alt for "sædvanlige" fiberfattige og næringsrige foderemner (kan ses på den våde og splattede afføring), bliver de ufordøjelige foderemner ofte i skildpadden og giver den tarmslyng!\nDer kommmer let små sorte fluer (ikke bananfluer) i forbindelse med dette bundlag (læs om dette fænomen senere).\nSpagnum fungerer fint i et bioaktivt bundlag. Læs mere om dette sidst i artiklen.\nMan skal dog være opmærksom på, at spagnum udgør et meget surt bundlag, fordi ph-værdien i spagnum er meget lav. PH-værdien i spagnum er for eksempel 3,5-4,5, hvilket faktisk er for surt! (Kokosmuld har for eksempel en PH-værdi på 5-6, hvilket må anses for udmærket).\nHvis du har mulighed for det, kan du hente dit 100 % naturlige og velfungerende bundlag til små landskildpadder i skoven.\nFind en skovbund under meget gamle løvtræer. Skub de helt løse tørre blade bedst muligt væk. Herefter graver du med en graveske, lille skovl, og lignende, de således frilagte øverste 5-10-15 cm skovbund af, og tager det med hjem.\nSkovbunden fordeles i bunden af dit terrarie ligesom andet bundlag. Dette bundlag skal selvfølgelig som alle andre bundlag til europæiske landskildpadder holdes fugtigt (brug en lille børnevandkande).\n(Læs mere om fugtigt bundlag senere). Bundlaget dufter som, ja, skovbund! Der kommmer let små sorte fluer (ikke bananfluer) i forbindelse med dette bundlag (læs om dette fænomen senere).\nSkovbund fra naturen fungerer fint i et bioaktivt bundlag. Læs mere om dette sidst i artiklen.\nDu kan også købe dit helt naturlige bundlag færdigblandet til brug.\nDer findes et produkt, som udgør et fix og færdigt bundlag lige til at hælde ud i terrariet.\nBiosubstrat bestående af en færdigblandet skovbund (frønnet træ fra løvtræer, bark, tørre blade mv.\nOgså dette bundlag skal selvfølgelig holdes fugtigt. (Brug en lille børnevandkande).\nBio Zoobstrat fungerer også meget fint i et bioaktivt bundlag. Læs om dette sidst i artiklen.\nBio Zoobstrat købes blandt andet over nettet.\nSom ovennævnte Biosubstrat findes der yderligere et fix og færdigt bundlag, som du kan købe i handelen, hvis du ikke selv vil hente naturligt bundlag ude i naturen/haven.\nDette bundlag markedsføres direkte til landskildpadder.\nProduktet hedder Tortoise bedding og forhandles i Plantoramas forretninger.\nLad være med at skifte bundlag hyppigere end højst hvert halve år! (Med mindre der sker noget, der gør det nødvendigt. Som for eksempel, at bundlaget skulle være begyndt at skimle igennem meget kraftigt.)\nSom nævnt skifter jeg selv kun bundlag i mine indendørs terrarier en enkelt gang om året. Det sker, inden ungerne tages ind fra haven om efteråret.\nBundlagsskift er en torpedo under skildpaddernes tryghed ved omgivelserne.\nEnhver ændring i deres miljø og omgivelser stresser dem og nedsætter deres immunforsvar. Risiko for våde næser.\nlæs bobler i næsen.)\nAlt det tilvante, herunder lugtene, bliver totalt ændret på et øjeblik. Bundlagsskift må aldrig ske efter et øjebliks inspiration og velmenende trang til bessermachen. Når et bundlag er skiftet, skal der gå mange måneder, før dette gentages.\nTykkelsen af bundlaget var oprindelig 10 cm i mine terrarier. Nu nøjes jeg med en tykkelse på ca 5 cm. Dette i høj grad nødvendiggjort af, at højden på mine plastikbakker, som rummer bundlaget i mine terrarier, kun er 5 cm. Denne tykkelse synes at række til helt små unger. Hver dag fjerner jeg med en stor pincet skildpaddernes faste, mørke afføring. De barkflisstykker/bundlagsstykker/områder af bundlag, som skildpaddernes hvide urinsyre har sat sig på, fjernes ligeledes.\nUegnet bundlag, som må frarådes:\nAvispapir bruges faktisk af mange skildpaddeholdere til bundlag. Avispapir har den fordel, at det absorberer fugten i skildpaddernes efterladenskaber, og det er nemt og hurtigt at skifte ud.\nAvispapir kan derfor synes at være tillokkende ud fra et hurtigt hygiejnisk synspunkt. (Og anbefales derfor af nogle dyrlæger, der kun tænker i hygiejne og ikke i naturligt daglig hold og pasning i rigtigt milø). Men bortset fra til syge skildpadder, bør det ikke anvendes i større omfang.\nAvispapir danner et uønsket, forkert og knastørt miljø. Skildpadderne dehydrerer, huden falder af i store flager og rygskjoldene får endnu lettere tobleronspidser i det tørre miljø.\nMange har haft problemer med, at skildpadderne fik problemer med vejrtrækningen på grund af det meget fine støv, der dannes i tørt avispapir.\nDesuden ser avispapir da også rædselsfuldt ud i et indendørs terrarium, hvis man nu holder skildpadder også af æstetiske årsager! Og det gør vel i grunden de fleste?\nIøvrigt er det ikke til at anvende aviser som fugtigt bundlag. Det bliver til pap mache. Skildpadderne kan også finde på at æde papiret, og blandt andet tryksværten er vist ikke særlig sund. Jeg ville aldrig selv anvende avispapir som bundlag, heller ikke til syge skildpadder. Hvis en skildpadde er syg, er det vel ikke særligt fordelagtigt for helbredelsen, at man anbringer den i et totalt kunstigt, unaturligt og helt fremmed miljø, hvor selv raske landskildpadder hurtigt risikerer at blive syge? Jeg fraråder det derfor til daglig brug.\nOgså dette materiale bruges af en del landskildpaddeholdere til bundlag. Men det kan af gode grunde slet ikke anvendes som fugtigt bundlag. Det går i opløsning og forrådnelse, når det fugtes, hvad et bundlag til europæiske landskildpadder jo skal.\nSom tørt danner det et uønsket, forkert og knastørt miljø, hvor skildpadderne dehydrerer voldsomt. Som tørt støver det og kan give skildpadderne problemer med vejrtrækningen. (Læs mere om dette under avispapir ovenover)\nDesuden æder skildpadderne meget gerne af det. Da granuleret majs i det store hele består af protein og kulhydrat, er det direkte skadeligt som foder. Så granuleret majs dur slet ikke til bundlag for landskildpadder!\nDenne strøelse har i mange år været brugt til heste. Det har fremragende egenskaber til at opsuge og dæmpe lugten af urin og afføring. Desuden bruges det mere og mere til strøelse og bundlag ved hold af fjerkræ og små pattedyr. Der er derfor ikke noget at sige til, at anvendelsen af hampstrøelse i de senere år har bredt sig til indendørs hold af skildpadder.\nDer oplyses imidlertid om rigtig dårlige erfaringer med det, når der er tale om skildpadder. Taverne og stænglerne splintrer, og der fortælles om øjenskader, fordi de små spidse stykker sætter sig fast i øjnene.\nDer fortælles endvidere om kvælninger, fordi de spidse ender sætter sig fast i halsen, og der fortælles om dødsfald, fordi de skarpe spidser punkterer fordøjelsessystemets slimhinder og går igennem mavevæggen.\nSkildpadderne kan jo ikke lade være at spise af hampestykkerne!\nSom tørt danner hampstrøelse et uønsket, forkert og knastørt miljø, hvor skildpadderne dehydrerer voldsomt. Det støver og kan give skildpadderne problemer med vejrtrækningen. (Læs mere om dette under avispapir ovenover)\nPå samme måde som hø og halm kan hamp iøvrigt heller ikke holdes kunstigt vådt uden at skimle. Og bundlaget i et indendørs anlæg til landskildpadder skal jo holdes fugtigt!\nHamp må altså frarådes som bundlag til indendørs skildpaddeterrarier.\nHø er som bekendt græs (og tildels lidt urter -kan ikke undgås) som er tørret. Halm er restprodukt (fortrinsvis strå) fra kornhøsten. Halm indeholder megen cellulose, og bør overhovedet ikke komme i nærheden af skildpadder.\nHø brugte jeg tidligere i overnatningskasserne ude i drivhusene i mit frilandsanlæg. På grund af luftfugtigheden (selvom luftfugtigheden i drivhusene ikke er så høj, som ude i "det rigtige fri", er den altid højere end indendørs i stuerne) holder høet sig blødt, tørt og "rent" i overnatningskasserne helt uden at støve. Høet ædes desuden gerne af skildpadderne. (Især nyhøstet hø fra græsplænen).\nMen til bundlag i indendørs terrarier er hø (og slet ikke halm) bestemt ikke så anvendeligt. Det bliver knastørt i den tørre varme luft, der kendetegner moderne boliger, og begynder at samle støv og at støve. Det skaber et uønsket, forkert og knastørt miljø, hvor skildpadderne dehydrerer voldsomt. Det støvede miljø kan desuden give skildpadderne problemer med vejrtrækningen. (Læs mere om dette under avispapir ovenover).\nHalm og hø kan vanskeligt holdes kunstigt fugtigt (som bundlag jo skal være) ved tilførsel af vand uden at skimle. Svampesporerne fra skimmelsvampen sætter sig desuden i lungerne, og skildpadderne pådrager sig let livsfarlige lungesygdomme. Hvis hø bliver meget vådt, begynder det at ligne ensilage (og at lugte). Hø og halm må altså frarådes som bundlag til indendørs skildpaddeterrarier.\nHøvlspåner er faktisk ikke meget bedre som bundlag end avispapir. Som tørt materiale danner høvlspåner et uønsket, forkert og knastørt miljø, hvor skildpadderne dehydrerer voldsomt. De tørre høvlspåner støver, og kan give skildpadderne problemer med vejrtrækningen. (Læs mere om dette under avispapir ovenover).\nNogle skildpadder kan finde på at æde af høvlspånerne, hvis de ikke får optimalt foder. Og høvlspåner kan som hamp sætte sig fast i svælget.\nHvis høvlspånerne gøres til fugtigt bundlag, nedbrydes de hurtigt, og skimmelsvampen breder sig hurtigt.\nHøvlspåner må altså frarådes til indedørs landskildpaddeterrarier.\nUmiddelbart forekommer kattestrøelse at være et indbydende produkt at anvende som bundlag. De mest almindeligt forekommende udgaver af kattestrøelse består af moler og/eller andre lerforbindelser, der fremtræder som små kugler/kumper.\nFormålet med kattestrøelse er at absorbere kattens efterladenskaber hurtigt og effektivt og således bekæmpe den karakteristiske kattelugt.\nKattegrus er særdeles eftektivt, når det drejer sig om at tørre omgivelserne ud på få øjeblikke. Denne effektive egenskab er faktisk direkte farlig skildpadden, der dehydrerer omgående, hvis den sættes på et bundlag af kattegrus.\nEndnu værre går det, hvis skildpadden æder af bundlaget. (Også uforsætligt kan der smutte kattegrusstykker med ned, når skildpadden spiser foderemner, der ligger på kattegruset.)\nSå sker der en opsvulmning og dehydrering i fordøjelsessystemet, som er meget problematisk. Kattegrus kan ikke anvendes som bundlag, hvis det vandes igennem for at få et fugtigt bundlag. Det skifter fuldstændig karakter, og bliver til vådt ler. Så er det da for den sags skyld bedre at bruge "rigtig" lerjord, men det er bestemt ikke hensigtsmæssigt i indendørsterrarier!\nKattegrus må frarådes som bundlag.\nSavsmuld bruges af mange landskildpaddeholdere, og ses især ofte taget i brug i dyrehandlernes udstillingsterrarier, hvor der ses landskildpadder til salg. Savsmuld er for løst til, at skildpadderne kan få ordentlig fodfæste. De kan slet ikke vende sig selv tilbage, hvis/når de vælter om på ryggen. Nogle skildpadder kan finde på at æde af savsmulden, hvis de ikke får optimalt foder.\nSom tørt materiale danner savsmuld et uønsket, forkert og knastørt miljø, hvor skildpadderne dehydrerer voldsomt. Den tørre savsmuld støver, og kan give skildpadderne problemer med vejrtrækningen. (Læs mere om dette under avispapir ovenover).\nNår savsmuld holdes fugtigt, skimler det hurtigt.\nSavsmuld må altså også frarådes som bundlag i indendørs terrarier til landskildpadder.\nI de senere år er jeg begyndt på noget nyt. Når jeg fodrer med blade fra løvtræer og buske (hyld, troldepil, tjørn, roser, osv), lader jeg de afklippede kviste blive liggende, selvom løvet er spist. Det giver skildpaddeungerne et mere varieret "landskab" at leve i. Det træner benmuskler, osv. -Og det gør det betydeligt lettere for en skildpadde på ryggen at fange noget med benet, som kan bruges til anlæg for at vende sig tilbage på ret køl. Bundlaget er stadig fugtig kokos.\nFugtigt bundlag er meget vigtigt\nBundlaget skal holdes konstant fugtigt.\nDette gælder selvfølgelig alle lags bundlag, hvadenten du anvender, sand, grus, spagnum, barkflis, kokos, osv.\nMed mellemrum hælder jeg lidt vand fra en lille børnevandkande direkte ned i bundlaget (som nævnt har jeg i de sidste mange år anvendt kokosmuld som bundlag).\nDet er ikke nok at spraye. Vandet fordamper lynhurtigt, kommer ikke ned i dybden i bundlaget, og spayning det giver sædvanligvis ikke nok vand fra sig til, at bundlaget kan suge fugten ordnentligt til sig.\nJeg bruger ca 1 liter vand om ugen til hvert af mine små indendørs anlæg, som du ser på billederne øverst i artiklen. Jeg hælder vandet i bundlaget med en lille børnevandkande, som jeg for mange år siden overtog efter min datter. Den rummer ca 1 liter.\nBundlaget skal være så fugtigt, at du kan mærke fugten hele vejen, hvis du stikker en finger ned gennem substratet. -Men der må ikke være så vådt, at der står vand i bunden.\nMen husk: Hvis du anvender fugtigt bundlag, (som du ubetinget bør), skal og må terrariet også af denne grund være helt åbent! Hvis du bruger et helt eller delvist lukket glasterrarium, og anvender fugtigt bundlag, kan bundlaget skimle på grund af fugten. Især træflis skimler, hvis terrariet ikke er helt åbent.\nOg luftfugtigheden bliver iøvrigt alt, alt for høj i det lukkede terrarium, når bundlaget holdes fugtigt som påkrævet.\nMere om vigtigheden af fugtigt bundlag nedenfor.\nVandtæt bund i terrariet.\nSom nævnt er det vigtigt, at bundlaget ikke er tørt. Hvis terrariet ikke er udført af vandfast materiale, som for eksempel plastik eller plexiglas, så skal der anvendes/anbringes en vandtæt bund i terrariet, således at der holdes på fugten fra bundlaget, og således at fugten ikke trænger ud i det materiale, som terrariet er lavet af.\nPlastikbakke til vådt fodtøj.\nTidligere brugte jeg vandtæt voksdug til denne opgave. Det fungerede fint. Det blev fastholdt af tegnestifter.\nMan kan for eksempel også anvende den plastikfolie, som der bruges til havedamme.\nJeg bruger nu i stedet de plastikbakker, som man anvender til at stille vinterfodtøj fra sig i. Jeg har til nogle af terrarierne også anvendt egentlige plantebakker af plastik.\nBakken er anbragt i bunden af terrariet. Nu skal der bare fyldes fugtigt bundlag i.\nHvorfor så vigtigt, at europæiske landskildpaddeunger holdes på fugtigt bundlag?\nMan har konstateret, at europæiske landskildpaddeunger i naturen efter klækningen søger til fugtige områder, langs vandløb, ved søer og damme, hvor de opholder sig (og nærmest gemmer sig), og ellers søger ly under skjulende vækster/bladhang, der giver lidt fugt.\nDer er i hjemstavnsbiotoperne som regel også fugtighed i omgivelserne om natten. Erfaringen viser da også hos holdere af europæiske landskildpadder, at efter at de tog fugtige omgivelser i anvendelse til deres skildpaddeunger, indtræffer der ikke længere pludselige og uforklarlige dødsfald blandt ungerne, hvilket ellers ikke var usædvanligt.\nMåske var der tale om, at ungerne dehydrerede. Under alle omstændigheder bevirker fugten, at bundlaget ikke støver. De små skildpadders luftveje udsættes derfor ikke for det støvede og dermed skadelige miljø, der ellers opstår i indendørs tørre terrarier.\nJeg kan i hvert fald konstatere, at jeg siden 1997 har avlet og opdrættet hundredevis af landskildpaddeunger på fugtigt bundlag, og jeg har kun haft få dødsfald. (Disse unger skulle aldrig have været klækket. Jeg tror, at naturen i væsentligt omfang foretager sine "aborteringer" i ægget under udrugningen, således at det kun er de levedygtige unger, der klækker.)\nJeg mener også, at det er nødvendigt for sundhed og trivsel at anvende fugtigt bundlag ved indendørs hold også af voksne europæiske landskildpadder. Mange skildpaddeholdere beretter om problemer (for ikke at sige luftvejslidelser) hos skildpadder, der holdes indendørs på tørt bundlag.\nDen tørre indendørsluft, og den direkte og kontante varme fra (de uundværlige) varmelamper i terrariet "udtørrer" skildpadderne. Dette ses ofte tydeligt på, at hornpladerne på skildpaddens hoved fremtræder meget markerede og indtørrede, at epitelet (huden) på skildpaddens hals begynder at skalle af og danne større flager samtidigt over hele halsen, osv.\nSkildpadderne vil prøve at løse lidt af denne udtørring ved at drikke mere af vandskålen, men dette er ikke nok\t. Det alt for tørre miljø i et indendørs terrarium kan kun bekæmpes og afbalanceres ved at holde bundlaget fugtigt.\nDer er ingen tvivl om, at de livsnødvendige varmelamper er meget "hårde" ved skildpaddernes hud og skjold. Der skabes en slags "føntørrer"-effekt.\nHold af europæiske landskildpadder på fugtigt bundlag modvirker altså denne udtørring af huden og skjoldet og stabiliserer imod, at dette fænomen udsætter skildpadden og dens hud og skjold for alvorlige sygdomsangreb.\nEuropæiske landskildpadder, der holdes knastørt, vil ofte lide af en voldsom dehydrering, og der kan som nævnt i så fald ses mærkelige hudtab med misfarvning af den ekstremitet, hvor huden falder af, og med alt for store flagrende stykker af indtørret epitel (hud) på lemmer og hals, ofte flere steder på een gang.\nDer kan også ske en forværring af tilstanden som følge af svampeangreb, der medfører tab af skæl og hornplader på ben og hoved. Samt af skjoldplader.\nNår skildpadden er dehydreret, er den åbent bytte for alle slags alvorlige infektioner, også af de indvendige organer.\n(Så der er mange gode grunde til at holde sine europæiske landskildpadder i frilandsanlæg. Udendørs er dehydrering af gode grunde ikke noget problem).\nLæs Vækst og Bobler i næsen og Frilandsanlæg\nSkildpadder, der holdes på tørt bundlag indendørs, har desuden sædvanligvis et trist, mat og støvet udseende, fordi det tørre bundlag støver.\nHvis du ser på billederne af mine små unger i indendørs terrarier med fugtigt bundlag, kan du se, at de er flotte, blanke og skinnende i skjoldet, fordi bundlaget ikke støver.\nBesøgende tror tit, at det er fordi jeg vasker og bader dem. Det gør jeg IKKE! Men et fugtigt bundlag binder simpelthen støvet, således at luften i terrariet forbliver helt ren uden svævende støvpartikler, der sætter sig i skildpaddernes luftveje, og som lægger sig i en grå, mat overflade på skildpaddernes skjold og hud.\nBundlaget er lige fugtigt overalt i mine indendørs terrarier til unger. Også under varmelamperne. Og i de små overnatningshuse. Det er nemlig også vigtigt, at bundlaget er fugtigt der, hvor skildpadder sover. Der er jo en begrundelse for det fugtige miljø.\nAt indrette et tørt område, er jo sådan en slags "jamen alligevel!" Hvis du ikke vil/kan gøre bundlaget fugtigt overalt i terrariet, er det vigtigt at sørge for, at bundlaget under alle omstændigheder er fugtigt det sted, hvor skildpadderne sædvanligvis sover.\nHvis du ikke sørger for fugtige omgivelser i dit indendørs terrarie, risikerer du let, at din skildpadde af denne grund ligefrem får gigt!\nFra Turtle and Tortoise owners har jeg hentet nedenstående.\nCassandra Lewis: Hatchling failure syndrome is more common than most are aware of. Majority of cases can be prevented\nMen udover at være påkrævet for helt unge eksemplarer, er fugtigt bundlag (fugtigt miljø) altså også en nødvendighed for europæiske landskildpadder i alle aldre!\nTobleronetoppe i skjoldet\nDer antages efterhånden med ret stor sikkerhed af de fleste, at bukler, spidser eller ligefrem "tobleronespidser" i landskildpaddens rygskjoldplader skyldes, at landskildpadden er vokset op i alt før tørt miljø, således at skildpadden i lange perioder har været mere eller mindre dehydreret. (Måske har de uundværlige varmelamper i indendørs også hold også en del af skylden)\nDet må således antages, at de landskildpadder med bukler/pyramidespidser i rygskjoldet, som også ind i mellem (undtagelsesvist) ses i naturen, er vokset op i knastørre perioder i knastørre områder. (Jeg har dog set europæiske landskildpadder med tilløb til pukler i rygskjoldpladerne i vådområder på Balkan).\nH-J Bidmon og G. Jennemann oplyser for eksempel i "Schildkröten im Focus" nr. 4 i 2006, at fugtige omgivelser (bundlag) meget effekivt modvirker dannelsen af spidstakkede skjoldplader ("Tobleronespidser").\nFugtigt bundlag skal næsten have lige så stor, eller måske endnu større effekt som en af de forebyggende faktorer imod, at skildpaddeungernes skjold vokser sig defekte med pyramidespidser/tobleronetoppe i rygskjoldpladerne, end valg af det nødvendige og rigtige foder under opvæksten.\nMan kan ikke se bort fra det faktum, at landskildpadder ikke alene opretholder deres naturlige væskebalance ved at drikke. Landskildpadder optager også løbende fugt fra omgivelserne gennem huden, hvilket for eksempel tydeligt ses under vinterhi, hvor skildpadderne dehydrerer, hvis de overvintrer i tørt substrat. Men hvor jeg nu og da oplever, at skildpadden ligefrem tager nogle gram på i løbet af vinterhiet. Fordi den absorberer fugt fra det fugtige kokosmuld, som jeg bruger til bundlag i de kasser, hvori jeg anbringer skildpadderne, når jeg lægger dem i hi.\nDet ser bestemt også ud til, at fugtigt bundlag bidrager til at skabe det klima, som ungerne foretrækker, og som de trives i. På fugtigt bundlag ser man normalt ikke ungerne stresse rundt, som når de holdes i (for) tørre omgivelser.\nWeser oplyste allerede i 1988, at tilstrækkeligt fugtigt bundlag er enormt vigtigt for den regelmæssige og glatte vækst af landskildpaddeungernes skjold. Wiesner & Iben oplyste i 2003 om et forsøg med 50 nyklækkede unger af Testudo sulcata. Her viste det sig , at et mere tørt hold på 24,3-57,8 % luftfugtighed, henholdsvis 30,6-74,8 % luftfugtighed, medførte voldsommere dannelse af pyramidespidser i rygskjoldene, end et hold med en luftfugtighed på 45-99 %.\nRichard Fife skriver om et forsøg med rødfodede skovskildpadder. Der var tale om 2 grupper af nyklækkede unger. Den ene gruppe blev anbragt i en plastik box med tør papirkøkkenrulle som bundlag. Den anden gruppe blev anbragt i en tilsvarende box med særdeles fugtig køkkenrulle som bundlag. Boxene blev anbragt ved siden af hinanden og fik identisk foder.\nEfter nogle måneder var forskellen forbavsende. Ungerne i den tørre box var begyndt at danne de typiske "pyramider", som ses hos opdræt i fangenskab. Ungerne i den fugtige box have ingen pyramider overhovedet, og så ud som vildfangede skildpaddeunger!\nJeg har i årenes løb set rigtig mange europæiske landskildpadder, der har været holdt på knastørt bundlag. Ingen af disse skildpadder har haft pæne, glatte og afrundede skjold. -Det kan selvfølgelig skyldes andre ting?, men det bidrager da bestemt ikke til skråsikre argumenter for at holde sine europæiske landskildpadder i knastørre omgivelser.\nOg som nævnt ovenfor: Vigtigt er det tillige at erindre, at i indendørs terrarier vil der sædvanligvis være et helt anderledes tørt miljø og "klima", end i naturen. Også selvom den natur, som skildpadderne oprindeligt kommer fra, kan forekomme at virke nok så varm og tør. Det er den faktisk ikke døgnet rundt og slet ikke året rundt!\nDer skal altså under alle omstændigheder kompenseres for de konstant tørre forhold, som præger indendørs hold af landskildpadder.\nIGEN: Hvis din skildpaddes hoved og hals ser "tørt" ud, og huden og skællene ligesom letter sig lidt i begyndende flager, så er dit bundlag for tørt. Skildpadden går i alt for tørt miljø! Den dehydrerer!\nSmå sorte fluer (Pukkelfluer) og andre dyr i terrariet\nJeg har som andre, der holder landskildpaddeunger indendørs på fugtigt bundlag, konstateret, at der i løbet af vinteren kommer en masse små fluer i og ved terrarierne. Det er ikke bananfluer. De er mindre end bananfluer, og de er sorte. Se billeder af pukkelfluer til venstre.\nBananfluer er som bekendt gulbrune. Men disse uvelkomne små sorte fluer er som regel 2-4 mm store. De hedder Pukkelfluer (Phoridae)\nTil venstre ses eksempel på fluefangere i salgspakning\nDisse små sorte pukkelfluer fluer kommer, hvad enten du har varmebehandlet bundlaget eller ej.\nJeg varmebehandler som nævnt ikke bundlaget. Der er ingen grund til at holde levende skildpadder i et klinisk rent miljø.\nSå er de (og deres immunforsvar) helt uforberedt på at komme ud i naturens flora og fauna med smådyr, bakterier, vira og svampesporer om sommeren. (Hygiejnehypotesen).\nJeg aner ikke, hvor pukkelfluerne kommer fra, men de kommer med usvigelig sikkerhed hver vinter. Jeg gætter på, at de og/eller deres æg måske kommer ind med de vilde urter, jeg henter i naturen til at fodre med.\nFør jeg indrettede bioaktivt bundlag (se længere fremme i artiklen), hængte jeg en gammeldags fluefanger op ved siden af terrarierne. Af den slags, der i min barndom hang i kostaldene ogogså i stuerne på gårdene på landet.\nTil ventre ses udsnit af velfungerende fluefanger\nSådan en fluefanger er meget effektiv og holder antallet af fluer voldsomt nede. Den tiltrækker fluerne med et duftstof, hvorefter de bliver siddende i en kraftig lim.\nDisse effektive fluefangere findes i mange fabrikater, og de kan fås mange steder, blandt andet i byggemarkeder. De ligger rullet sammen i små papcylindere og rulles ud, før de hænges op.\nJeg har også tidligere anbragt en elektrisk fluedræber ved siden af mine terrarier til små landskildpaddeunger. Den tiltrækker fluerne med UV-lys og dræber dem med en elektrisk rister. Nu har jeg altså også 5 landskildpaddeterrarier ståede i stuen, og der går en hel del skildpaddeunger her. Så der kom en hel del små sorte fluer hos mig. -Før jeg indrettede bioaktivt bundlag. Læs herom senere.\nDer kommer også tit andre smådyr i det indendørs terrarie i løbet af vinteren. For eksempel bænkebidere, ørentviste, mange forskellige ubestemmelige (for amatører) små biller, regnorme, nøgensnegle, osv. Især hvis man engang imellem sætter en græstørv (alle tiders vinterfoder) ind til skildpadderne. Men når der (som man bør) fodres med indsamlet ukrudt fra naturen, kan det ikke undgås, at der slæbes æg og levende smådyr med ind.\nSmådyrene er harmløse for skildpadderne, der i naturen af gode grunde lever blandt alle slags smådyr. Man skal ikke straks blive nervøs og for eksempel skifte bundlag af den grund. (Hygiejnehypotesen!) Faktisk bidrager mange af disse dyr til at holde bundlaget rent. Også for fluer! De fleste smådyr flytter nemlig ind i bundlaget og lever af flueæggene. Mange af disse smådyr ser du faktisk aldrig.\nDen mest effektive løsning på problemet med de små sorte fluer i indendørs terrarie er imidlertid som nævnt et egentligt bioaktivt bundlag! Læs om dette senere!\nSærligt om russiske landskildpadder\nRussisk landskildpadde (Testudo horsfieldii) kommer tilsyneladende fra meget tørre biotoper i naturen. Det rigtige må derfor være at holde russiske landskildpaddeunger i tørre omgivelser? Det er ihvertfald almindeligt antaget, at det forholder sig således. Men det forholder sig faktisk sådan, at der i de dybe gange, som de russiske landskildpadder graver i deres hede hjemstavnsbiotoper, er ret fugtigt.\nJeg holder mine russiske landskildpaddeunger på samme fugtige bundlag, som mine andre europæiske landskildpaddeunger. Det trives de rigtig fint med! De graver sig ned i det fugtige bundlag ligesom middelhavskildpaddeungerne, og opfører sig i øvrigt ligesom de andre unger, uden at røbe nogen form for mishag med omgivelserne. Deres vækst er forskriftsmæssig og udseendet udvikler sig forbilledligt.\n(Russiske landskildpaddeunger er ikke så disponerede for at danne pyramideformede skjoldplader som de andre 3 europæiskee landskildpaddearter. Dette betyder dog ikke, at russiske landskildpaddeunger ikke kan dehydrere i tørre omgivelser og ved samtidig forkert opfodring kan vokse sig opsvulmede og helt forkerte i skjoldet og ende som vanskabte eksemplarer med papegøjenæb. –Tværtimod.)\nMen resultatet er ihvertfald, at disse "fugtigt holdte" russiske landskildpaddeunger under opvæksten bevarer deres meget flotte, blanke udseende med helt åleglatte og jævnt afrundede skjolde. Så jeg holder de russiske unger sammen med de græske og bredrandede landskildpaddeunger på fugtigt bundlag. Indtil de er kønsmodne kan man udmærket holde unger af forskellige europæiske landskildpaddearter sammen.\nDet er som nævnt en ret fasttømret opfattelse, at voksne russiske landskildpadder kræver tørre omgivelser. Dette hidrører formentlig fra den viden, man har om dens oprindelsesbiotoper, der jo som bekendt er hede og knastørre stepper og skråninger. Men når den russiske landskildpadde graver sig ned og opholder sig i sine huler under jorden, ser det som nævnt anderledes ud. Man har målt 70 % fugt i disse selvgravede huler og gange, som tit er flere meter lange og dybe. I disse skjul opholder den russiske landskildpadde sig under sit vinterhi, under de perioder om sommeren, hvor den går i sommerhi (æstivation), og midt på dagen når den på grund af heden er tvunget til at forlade jordens overflade. Så fugtige næromgivelser er altså en reel del af den russiske landskildpaddes naturskabte livsvilkår!\nMåske er det fordelagtigt i det hele taget at holde de fleste arter af landskildpaddeunger i fugtigere omgivelser end deres forældre? For eksempel anbefales det holdere af leopardskildpadder (der jo kommer fra hede, knastørre biotoper) at spraye bundlaget hver aften for at efterligne den kraftige dugdannelse, disse skildpadder udsættes for om natten i deres hjemstavnsbiotoper. Så meget desto mere skal der vel tænkes på fugt til leopardskildpaddeunger?\nMon ikke europæiske landskildpadder uanset art, både voksne og unger, af helbredsmæssige grunde i det hele taget bør holdes på mindre tørt bundlag indendørs, end mange egentlig går rundt og tror? Ikke således, at bundlaget er drivvådt, men således, at selvom overfladen er tør, så befinder der sig lige under den tørre overflade en klimaregulerende ballast af fugt, der holder miljøet trivselsvenligt og skildpadderne sunde og pæne i den rene og støvfri luft, som skabes af det fugtige bundlag, hvor støvet er bundet! Meget tyder på, at fugtigt bundlag skal tænkes meget mere ind i anlægget af et indendørs terrarie til landskildpadder, end man hidtil har gjort!\nBioaktivt bundlag (Det helt naturligt levende og sunde bundlag!)\nJeg har normalt en hel del små europæiske landskildpaddeunger gående vinteren over i mine små indendørs terrarier. Det har altid medført dannelsen af rigtig mange små sorte fluer, som jeg har bekæmpet som ovenfor beskrevet. Men sommeren 2017 besluttede jeg at afprøve, om et egentligt bioaktivt bundlag måske kunne anvendes til mine små landskildpaddeunger. Var det den endelige løsning på problemet med de små sorte fluer? I forvejen holder jeg jo mine småskildpadder på fugtigt bundlag, så det var jo ikke det store skridt at gøre bundlaget egentligt bioaktivt?\nUnder alle omstændigheder har jeg gennem 30 år stedse holdt mine skildpadder så tæt på naturen selv som muligt, så dette skridt til også at skabe et naturligt levende og sundt bundlag skulle da under alle omstændigheder tages!\nHvad er så et bioaktivt bundlag?\nJeg har copy/pasted fra artiklen om dette emne på den informative hjemmeside http://zooniverse.dk/\n"Et bioaktivt substrat har været brugt af erfarne terrarianere i mange år, mens det blandt mange nybegyndere prædikes som direkte farligt. Som udgangspunkt er det ikke ret meget ude i naturen, som er farligt for vores dyr. Med undtagelse af sprøjtemidler og andre kemikalier, hvorfor man selvfølgelig skal undlade at indsamle materiale steder hvor det kan forekomme.\nBioaktiv betyder at substratet i terrariet er levende, og minder om et lille økosystem som holder sig selv rent, giver næring til planter etc. Det giver et utroligt sund miljø. Det behøver i princippet aldrig eller sjældent at blive rengjort. Det har ingen dårlig lugt, faktisk kan den rigtig blanding give en dejlig duft.\nUnderlaget tilføjes flere organismer som små insekter, bakterier osv. De hjælper med at nedbryde foderrester, urater og fæces, samt den kemi som disse producere. Når urater og fæces nedbrydes undgår man dårligt lugt fra fx ammoniak og nitrat. Det bedste resultat opnås, hvis man kombinerer med levende planter.\nSpringhaler er meget almindeligt brugt og kan hentes ude fra naturen sammen med skovbund, visne blade og halvråddent træ. Men kan også købe dem i små kulturer.\nDe tager affald over og på substratet.\nForskellige regnorm er effektive til at vedligeholde i selve substratet. De kan graves op i haven (parken) eller købes hos lystfiskere som handler med agn.\nBænkebidere er også utrolig effektive. De vil dog foruden at rydde op, også fortære store mængder halvråddent træ som kan være en del af dekorationen. Så det kan være nødvendigt at supplere med nyt fra tid til anden. Forskellige eksotiske og tropiske arter kan købes. I et ikke for varmt miljø, kan man introducere danske arter.\nFor at få det lille økosystemt til at fungere, må man tænke over hvilke skraldemænd man tilføjer. Terrariet beboer vil måske æde af bestanden og derfor er det nødvendigt at tilføje arter af forskellig størrelse. En skink fx kan spise nogen af bænkebidderne og regnormene, mens det lader springhalerne være, da de er for små. Omvendt er det med fx farve frøer.\nForskellige bakterier og mider er også effektive og gode at have, men for udefinerbare at beskrive her.\nMan behøver ikke bekymre sig om, at have smådyr alle vegne, da de ikke vil forlade miljøet."\nJuli 2017 fyldte jeg 2 af mine gennemprøvede små terrarier med bundlag af Bio Zoobstrat, og ydeligere 2 små terrarier med kokosmuld som bundlag.\nEt lille terrarie har nu fået fyldt Bio Zoobstrat i plastikbakken i bunden. I midten er der gjort plads til et par friske skefulde jord fra rigtig skovbund. For at tilføre yderligere forskelligt naturligt liv. Plastikbakken er kun 5 cm høj.\nNu er der fyldt friskt indhentet skovbund i midten af bundlaget.\nSådan. Nu står terrariet med Bio Zoobstrat og lidt skovbund i bunden med lys og varme i dagtimerne. Nu magler blot springhaler, cubanske bænkebidere og regnorm. Om en måneds tid kommer skildpadderne lige så stille til en ad gangen, efterhånden som de klækker.\nI dette lille terrarie er der fyldt kokoshumus og i midten er der tilført et par skefulde friskt indhentet skovbund. Nu mangler blot springhaler, cubanske bænkebidere og regnorm. Om en måneds tid kommer skildpadderne lige så stille til en ad gangen, efterhånden som de klækker.\nJeg tilførte yderligere et par skefulde frisk skovbund både i terrarierne med Bio Zoobstrat og i terrarierne med kokosmuld for at supplere bundlagene med yderligere levende materiale. Desuden tilførte jeg indkøbte cubanske bænkebidere (havde hørt, at de cubanske bænkebidere er bedst til varmen i indendørs terrarier), indkøbte springhaler og regnorm fra haven.\nTerrarierne fik nu lov til at stå en måneds tid med lys og varme hver dag, indtil de klækkende skildpaddeunger løbende kom til.\nDer kom (som sædvanlig) hurtigt mange små sorte fluer i terrarierne, men efter et par måneder var de væk igen, og de er ikke set siden!\nJeg vander selvfølgelig bundlagene med min lille ovennævnte børnevandkande. Det er slet ikke nok bare at spraye. Jeg fjerner ikke skildpadernes små lorte. De forsvinder af sig selv. De ædes af smådyrene. Bundlagene dufter af skovbund.\nTerrarie med bundlag af Bio Zoobstrat efter 3 måneders drift. Skildpadderne trives, De små sorte fluer er væk. Bundlaget dufter af skovbund. Der er PreAlpin i ædeskålen foran. Vandskålen bagved er ved at være tom. Der er iøvrigt moslet bundlag op i skålen. Rosenblade er en delikatesse. Den grønne dekoration er et plastic bonsaitræ fra Netto. Der ligger tørre urter overalt. Det er uspist ukrudt Det får lov til at blive liggende. Dels er det godt fortsat at nippe i for skildpadderne, dels er det godt at mosle rundt i. Det er også føde for smådyrene i det bioaktive terrarie.\nTerrarie med bundlag af kokosmuld efter 3 måneders drift. Skildpadderne trives. De små sorte fluer er væk igen. Bundlaget dufter af skovbund. Rosenblade er en delikatesse for skildpadderne. Der ligger tørre urter overalt. Det er uspist ukrudt. Det får lov til at blive liggende. Dels er det godt at nippe i for skildpadderne, dels er det godt at mosle rundt i. Det er også godt at gribe fat i med benene, hvis en skildpadde er endt på ryggen, og nu prøver at vende sig tilbage på ret køl igen. Det er også føde for smådyrene i det bioaktive terrarie.\nSpændende! Naturen virker!\nEfter forløbet af 4 måneder må det konstateres, at bioaktivt bundlag faktisk virker i terrarier til små landskildpadder! Der er ikke iagttagelig forskel på, om der er tale om bundlag i form af Bio Zoobstrat eller i form af kokosmuld. Skildpadderne er lidt mere snavsede på skjoldene i terrarrierne med Bio Zoobstrat. Så jeg hælder nok mest til kokosmuld. Men forskellen er ubetydelig.\nDe små sorte fluer er helt væk! (Bænkebidere, mv, æder flueæggene). Jeg fjerner ikkke de små lorte fra skildpadderne. De forsvinder af sig selv, dvs ædes af smådyrene. Bundlaget dufter af skovbund. Man ser ikke noget til regnorm, bænkebidere og springhaler. Eller alle de andre smådyr. De holder sig faktisk nede i bundlaget. (Det vil sige, jo man ser bænkebiderne flygte i alle retninger, når man tænder lyset om morgenen, men de er hurtigt helt væk!)\nMed tiden vil jeg nok skifte plastikbakkerne i bunden terrarier ud med bakker med højere kanter. Der er ingen tvivl om, at et bioaktivt bundlag "kører bedre", hvis det er tykkere/dybere end de 5 cm, jeg anvender. Man kan jo da osse anvende bassinfolie eller voksdug til at rumme det fugtige bundlag. Så kan man jo lave bundlaget lige præcist så dybt, som man ønsker.\nSe også et par ideer her:\nBænkebidere. (Bioakivt light)\nDu behøver ikke gå hele vejen for at skabe et egentligt bioaktivt bundlag til dine skildpadder. Bænkebidere er naturens skraldemænd. De æder alt affald, visne blade, afføring, flueæg, mv. De holder altså fluerne væk. Jeg har i de senere år bare smidt en håndfuld Cubanske bænkebidere i hvert kildpaddeterrarier, når de bliver taget i brug om efteråret. Det er fordi, det er nemt lige at købe et par små boxe med dem på messerne. Og de bliver rent faktisk nede i terrarierne. De formerer sig hurtigt op, og de kravler ikke op!\nMen selvom de ikke er tropiske eller subtropiske og derfor særligt varmetålende, er bænkebidere fra den danske natur lige så gode i terrarierne, som de cubanske! Prøv "bare" at smide en håndfuld bænkebidere fra haven ned i det fugtige bundlag, du allerede kører med! Eller tag på indsamlingsture i naturen, og find bænkebidere. Og se resultatet af det. Jeg har kun hørt om gode resultater. Bænkebidere er professionelle skraldemænd. Hvis du nøjes med bare at smide nogle bænkebidere ned i terrariet får du et "bioaktivt light" bundlag!\nJeg er endt med fugtigt kokosmuld som bundlag, bare"tilsat" bænkebidere. Dette bundlag holder de små sorte pukkelfluer væk!\nFlemming Blanksø Justesen skriver:\n"Jeg kan tilføje lidt erfaring om bioaktivt bundlag.\nJeg har holdt unger af hermannier i en lang årrække, og de gik i en stor lav bedroller med en ramme af masonit omkring, hvor der var monteret diverse lamper. Bundlaget var fint og fugtigt træflis på omkring 2x2 cm., fri for diverse kemikalier og købt på en lokal planteskole. Som anbefalet på Ottos hjemmeside Foder, gravede jeg altid en lille græstørv op fra græsplænen, som de små kunne hygge sig med. Og lige pludselig, havde jeg bioaktivt bundlag...\nSelvom græstørven aldrig var større end ca. 15x15 cm. så indeholdt det altid bænkebiddere, regnorme, springhaler, biller, stankelbenslaver osv. Jeg var imponeret over så mange småkræ der myldrede rundt, når jeg skrabede lidt i barkflisen. Og væk var pludselig lugten fra skildpaddernes efterladenskaber og deres afføring forsvandt også på forunderlig vis.\nJeg valgte derfor IKKE at skifte bundlaget, før ungerne igen flyttede ud i haven, altså knap et halvt år. Græstørven blev udskiftet jævnligt, da ungerne er pænt hårde ved dem og selvfølgelig skal både græstørv og bundlaget sprayes med vand jævnligt.\nOg om der myldre insekter rundt i huset fordi man har et bioaktivt bundlag er svaret nej. Bevares, det hændte da jeg fandt en lille bille i vindueskarmen i ny og næ, men det var yderst sjældent og måske var den kommet ind under udluftningen?!\nSå min konklusion er, at det ikke nødvendigvis behøves, at indkøbe diverse smådyr til sin bioaktive bundlag, de findes derude allerede, i et lille græstørv. "


Slash Quest annonceret til Apple Arcade | GamersLounge\nForside Nyhed Slash Quest annonceret til Apple Arcade\nEksklusiv titler er det nye sort. Nu kan vi vise jer endnu en. Denne gang er det dog til Apple Arcade.\nDet er ikke så tit vi har fat i mobil titler, så mon ikke det er på tide nu. Denne gang tager vi fat i en lidt speciel titel. For at illustrerer det lader vi sværdet vise os vej til denne nye trailer:\nSlash Quest er som sagt en Apple Arcade eksklusiv titel. Spillet har ikke fået udgivelses dato endnu men det udgives en gang til efteråret.\nForrige indlægWorm Jazz er ude nu\nNæste indlægTrådløse flagskibe fra Razer


Strandlystgårdsvej 16, 4583 Sjællands Odde - WOHN\nVelholdt sommerhus på skøn, solrig og stor grund. Huset ligger roligt i velfungerende grundejerforening. Fra huset er der kun 500 meter til vandet, uanset om I går mod sydsiden af Odden – eller mod nordlige side mod Kattegat. Om I vælger den ene eller den anden afhænger af vejr og vind, men der er altid muligt for at tage en dukkert i det skønne klare vand på Odden.\nDet oprindelige sommerhus er bygget i 1973. Det er dog løbende udvidet og fremstår i dag i både god og velholdt stand. Senest er husets badeværelse sat i stand med bl.a. nyt klinker og inventar. Huset er opført i sortmalet træværk, med tag af betontegl (den ene halvdel udskiftet for få år siden) og termovinduer overalt. Huset opvarmes med elvarme – suppleret med brændeovn og "luft til luft varmepumpe".\nHuset indeholder; Lys opholdsstue med udgang til havestue samt brændeovn. Flot køkken med god spiseplads – delvist åbent til stue. Entre med skab. Nyere badeværelse med brus og nyt inventar. Stort soveværelse med udgang til gårdhave. Værelse med skabsvæg. Skøn havestue med udgang til træterrasse (delvis overdækket).\nUdvendigt er der stor træterrasse (delvis overdækket), carport, anneks med 4 sovepladser samt lille udhus. Have er sydvendt og solrig – og sælger har i samarbejde med nabo fældet alle de store træer. Bag huset er der mindre "gårdhave" (mellem hus, udhus og anneks). Haven er overvejende med græs og enkelte træer buske.\nHuset er klar til indflytning – og kan overtages efter købers ønske.


bumus.dk • Brugerkontrolpanel • Fortrolighedserklæring\nbumus.dk - Fortrolighedserklæring\nDenne praksis forklarer detaljeret, hvordan "bumus.dk" (i det følgende "vi", "os", "vores", "bumus.dk", "http://silkeborgbunkermuseum.dk/forum") og phpBB (i det følgende "de", "dem", "deres", "phpBB software", "www.phpbb.com", "phpBB Group", "phpBB Teams") bruger enhver information indsamlet under enhver session under din brug (i det følgende "din information").\nDin information indsamles på to måder. For det første vil browsing på "bumus.dk" få phpBB-softwaren til at danne et antal cookies, som er små tekstfiler, der downloades til din computers "midlertidige internetfiler"-mappe. De første to cookies indholder blot en brugeridentitet (i det følgende "bruger-id") og et anonymt session-ID (i det følgende "session-ID"), som automatisk tildeles dig af phpBB softwaren. En tredje cookie vil blive dannet i det øjeblik du har læst et indlæg i "bumus.dk" og bliver brugt til at registrere, hvilke indlæg der er blevet læst af dig, som derved forbedrer din brugeroplevelse.\nVi danner også cookies eksternt i forhold til phpBB-softwaren under browsing af "bumus.dk", skønt disse er udenfor rammerne af dette dokument, der alene har til hensigt at dække sider dannet med phpBB-softwaren. Den anden måde hvorpå vi indsamler din information er via hvad du indsender til os. Dette kan være, men er ikke begrænset til: at skrive indlæg som en anonym bruger (i det følgende "anonyme indlæg"), tilmelding på "bumus.dk" (i det følgende "din konto") og indlæg du har skrevet efter tilmeldingen og mens du er logget ind (i det følgende "dine indlæg").\nDin konto vil som minimum indeholde et unikt identificerbart navn (i det følgende "dit brugernavn"), et personligt kodeord til brug for når du skal logge ind på din konto (i det følgende "dit kodeord") og en personlig, gyldig emailadresse (i det følgende "din emailadresse"). Din kontoinformation på "bumus.dk" er beskyttet af databeskyttelseslove i det land hvor vi er hostet. Enhver information udover dit brugernavn, dit kodeord og din emailadresse krævet af "bumus.dk" under tilmeldingssproceduren, er - afhængig af "bumus.dk"'s valg - enten obligatorisk eller valgfrit. Under alle omstændigheder kan du selv vælge, hvilke dele af din kontoinformation, der skal vises offentligt. Derudover har du muligheden for for din konto, at til- eller fravælge automatisk genererede emails fra phpBB-softwaren.\nDit kodeord er krypteret (et etvejs digitalt fingeraftryk), så det er sikret. Dog anbefales det, at du ikke genbruger det samme kodeord på et antal forskellige hjemmesider. Dit kodeord er dit værktøj for at få adgang til din konto på "bumus.dk", så pas venligst godt på det. Under ingen omstændigheder vil nogen tilknyttet "bumus.dk", phpBB eller anden tredjepart, legalt bede dig om dit kodeord. Skulle du have glemt kodeordet til din konto, kan du bruge "Jeg har glemt mit kodeord"-funktionen, som er stillet til rådighed af phpBB-softwaren. Denne procedure vil bede dig om at indsende dit brugernavn og din emailadresse, hvorefter phpBB-softwaren vil generere et nyt kodeord til at få adgang til din konto.


Realitybabe Amanza Smith afslører: Har hemmelig kæreste | SE og HØR\nReality 18. maj\nRealitybabe Amanza Smith afslører: Har hemmelig kæreste\nAmanza Smith er ikke normalt tilbageholdende, når hun sæson efter sæson toner frem på Netflix i realityserien “Selling Sunset”. Alligevel har hun formået at holde særligt én ting hemmelig for alle\nDen 45-årige Amanza Smith har været en del af Netflix’ realitysucces “Selling Sunset” siden anden sæson, og her deler hun glædeligt ud af især sine private kriser.\nIsær fylder faren til hendes børn, den tidligere NFL spiller Ralph Brown, en hel del i serien, da han pludseligt, og på mystisk vis, forsvandt ud af både hende og børnenes liv i 2019.\nFaktisk var det også først i den nye, femte sæson, at hun kunne fortælle sine kollegaer på The Oppenheim Group-kontoret, at han nu officielt overgav forældremyndigheden til hende, efter flere års kamp.\nSå, at hun skulle gemme på en ganske lykkelig nyhed, det kommer muligvis bag på flere.\nHun har nemlig en kæreste – og de har været sammen de seneste to år, afslører hun i et interview med People.\n– Vi besluttede faktisk hurtigt, at vi ikke ønskede at poste om vores forhold på sociale medier, lige så vel som vi heller ikke ønskede at være ude i offentligheden. Jeg ved ikke, det er en svær balancegang, lyder det fra hende.\n– Jeg ville gerne være 100 % sikker på, at når vi gik ud med det offentligt, så skulle ingen kunne påvirke vores forhold negativt.\nMen trods afsløringen, så ønsker Smith – og kæresten – endnu ikke at fortælle, hvem han er, men hun fortæller dog, at han, ligesom hende, også har børn, og at han er “helt fantastisk”.\n– Han er god med alting, også mine børn. Han er bare et fantastisk menneske, og forhåbentligt har en eller anden dag i fremtiden lyst til at dele det med verden, men for nu er jeg glad for bare at have ham for mig selv.


Dækskifte i Asnæs – Se alle værksteder her\nLeder du efter hjælp til dækskifte i Asnæs? Så er du kommet til det rette sted. Vi har samlet adskillige værksteder ét sted, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde det helt rette værksted til dækskifte i Region Sjælland og i nærheden af 4550 Asnæs. Vi har en række gode af slagsen i Odsherred Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nEn hel del internet handler tildeler på nuværende tidspunkt diverse forskellige leveringsløsninger. Den mest anvendte er lige nu at få leveret til et udleveringssted, så du nemt selv kan hente ordren på et selvvalgt tidspunkt. Fragtmuligheden er nemlig ekstremt gnidningsløs, samt typisk ydermere den mest betalelige slags levering.\nDu kan ydermere planlægge at vælge at få udbragt hjem til dig privat eller ud til dit arbejde. Muligheden viser sig gerne en lille smule mindre prisbillig, men ydermere ret så ligetil. Den prisbilligste leveringsudgave af Dækskifte i Asnæs kan ikke modsiges at være at hente pakken selv, som desværre står og falder med at du fysisk befinder dig nær Dækskifte i Asnæs internet forhandlerens arbejdslager.\nLeveringstiden kan i nogle tilfælde være yderst relevant i tilfælde af at man skal bruge varen inden for få dage, så med det formål er det komplet afgørende at du tjekker den anslåede leveringsdato ved det respektive produkt.\nMasser af Dækskifte i Asnæs internet forhandlere præsterer 1 hverdags levering på deres favorit produkter, som imidlertid regnes ud fra at bestillingen anbringes forud for et fast klokkeslæt, med hensynstagen til at de kan nå at få Dækskifte i Asnæs ud af døren før lagerpersonalet drager hjemad.\nNogle enkelte internet foretagender yder fragt uden omkostninger, men i reglen er det under forudsætning af at der erhverves for en konkret sum. Derudover skal du udvælge den mindst kostelige form for levering, hvilket gerne – hvad end du befinder sig nær Aarhus, Frederikssund eller Brande – vil være at få leveret dine produkter til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden ultra simpelt for alle at søge information om priser på Dækskifte i Asnæs på flere e-forhandlere, og ergo har flertallet af internet selskaber i Danmark været tvunget til at nedsætte udsalgspriserne på deres produkter – til børn og babyer, og tillige også til voksne – markant, og endda nogle gange præstere levering uden gebyr.\nDet kan imidlertid være smart at efterse forskellige shops på nettet efter Dækskifte i Asnæs tilbud forud for at du handler, således at man er velinformeret til at indhente den mest betalelige pris.\nDu må ikke desto mindre ikke overse, at hvis en webshop forhandler Dækskifte i Asnæs for en udsalgspris der er grænseløst beskeden, bør det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en uægte internet webshop. Kortkøb er trods alt omsluttet af et regulativ, som værner køberen overfor falske e-handler.\nGenerelt slår vi et slag for kortkøb eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kunne du udnytte en løsning fra for eksempel ViaBill, hvis du higer efter at finansiere prisen over en længere periode.\nFør nogen shopper Dækskifte i Asnæs på en online forretning kunne de på en vis måde kigge på e-butikkens forretningsbetingelser, dog er det for det meste ikke videre spændende.\nEn anden løsning kunne derfor være at kontrollere om internet firmaet er e-mærke godkendt, grundet at det længe har været et bevis på at e-forhandleren føjer de danske love, samt at online webshoppen jævnligt besøges af fagfolk der er indført i retningslinjerne. Derudover tilbydes du chance for en hjælpende hånd, hvis du får vanskeligheder som følge af dit køb.\nYdermere er det at foretrække at du er påpasselig med de grundlæggende regler der kan influere på transaktionen, som for eksempel hvilken byttepolitik på Dækskifte i Asnæs e-butikken tilsikrer. I den forbindelse er det i øvrigt afgørende, at man til enhver tid gemmer sin ordrekvittering, således man senere vil kunne bevise sin bestilling, om du er på udkig efter et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot bringer dig evigt hæderlige løsninger til at vurdere en stor portion tidligere konsumenters anmeldelser og derfor kan det anbefales, at du udforsker netbutikkens Dækskifte i Asnæs bedømmelser inden du shopper.\nFacebook tilbyder dig ligeledes ret fordelagtige genveje til at få indblik i internet firmaets kundefokus. Her er der en del netbutikker som tilbyder kunderne at give en kritik af deres køb, hvilket lige så vel må bruges til at bedømme kundetilfredsheden.\nWebsitet er finansieret af annoncer. Vi har faste samarbejder med utallige internet outlets da vi fremviser butikkernes varer, og høster kommission om de personer vi sender videre realiserer et indkøb.\nVejledning om Dækskifte i Asnæs og internet foretagender ajourføres jævnligt, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for reguleringer der eventuelt er realiseret efter at vi sidste gang opdaterede sidens data.


Logo til fodboldklub i moderne stil som FCN og Juve - Logodesign\nLogo til fodboldklub i moderne stil som FCN og Juve\nFodboldklubber, som Juventus og senest også FC Nordsjælland fra den danske superliga, gør op med traditionsrige logoer og starter nye eventyr med et simpelt, stilrent og moderne logo.\nEn fodboldklubs logo er ofte fyldt med traditioner og forbundet med klubbens historie og værdier.\nDerfor kan det for nogle fodboldklubber måske slet ikke komme på tale at opdatere logoet, mens det for andre kan være lige præcis det, der skal til for at understrege en udvikling, som klubben er gået igennem. Her kunne man jo nemt have sat Juventus i den første bås, men netop på grund af visioner for fremtiden og udvikling af klubben er det blevet valgt at ændre hele den visuelle identitet. Og det har vist sig en stor succes.\nMangler din fodboldklub et moderne logo\nSkulle din egen sportsklub eller forening mangle et logo eller trænger jeres logo til en ny moderne stil, så får I her 3 råd til et godt fodboldklublogo:\nVærdier, det er vigtigt at have styr på værdierne. Logoet skal kunne symbolisere, hvad klubben står for.\nEnkelthed, ligesom i mange andre brancher er sportsklubber, og i særdeleshed fodboldklubber, til stede alle vegne både online og offline, og det er derfor vigtigt med et stærkt, men enkelt og genkendeligt logo.\nIøjnefaldende, logoet skal have et udtryk, som tiltrækker opmærksomhed og gerne med et stærkt centralt element, ofte brugt for fodboldklubber og andre sportsorganisatoner er dyr og landemærker fra klubbens egn.\nSkal din forening have opgraderet logoet?\nEr din forening eller fodboldklub klar til at tage det næste skridt i udviklingen for at understrege missioner og visioner for fremtiden?\nEt nyt logo betyder ikke farvel til traditionerne. En opdatering af den visuelle identitet, som det er tilfældet med både FCN og Juventus, bygger videre på det eksisterende logo og bringer det ind i en ny tidsalder.\nSkulle din klub eller forening have et logo, som trænger til en modernisering, så er I meget velkomne til at sende mig et billede af det, så kan vi tage en snak om mulighederne.\nMorten // Snapping Creative\nPersonlige og unikke logoer til små og mellemstore virksomheder. Foreninger eller private personer. Alle kan få et logo som viser hvem de er.\nEsport & Gaming logoer\nSkal din fodboldklub have et logo som Juventus og FC Nordsjælland\nSådan laver du et logo\nTag endelig fat i mig!\nSkriv eller ring til mig, så kan vi få en snak om logoer.\nDer er ingen købstvang, og jeg rådgiver gerne med min mening helt uforpligtende.\nCopyright © 2021 Snapping Creative | Om os


Tag festen til Italien – Italia Jatak\nBy italia | oktober 19, 2018 | Comments 0 Comment\nDet er altid lækkert at holde en stor fest, når der er noget der skal fejres uanset om det er sølvbryllup, 40-års fødselsdag eller andet, men festen kan faktisk holdes på en alternativ måde som du måske ikke havde skænket en tanke.\nDet er selvfølgelig også en rigtig god idé at holde den helt store fest, men det er faktisk også muligt at kombinere ferie med fest ved at tage familie og venner med til Italien. Det er en god måde, hvor du kan slippe for den store planlægning og stress omkring festen, da du bare skal bestille flybilletterne, også skal familien selv sørge for at møde op.\nHvis du har planer om at holde den helt store fest for 50 personer med mad, vin og dans, har du alligevel lagt et stort budget klar, så det bliver et brag af en fest. Det er en fantastisk idé at holde festen i udlandet, du får mulighed for at komme væk og slappe af nogle dage efter, og så giver det også festen et lille kick at det ikke bliver holdt i en have omringet af ligusterhække.\nEn ferie for familie og venner behøver ikke at være dyrere at planlægge, du skal bare sørge for at bestille i god tid og uden for sæson, så i f.eks. ikke skal afsted i uge 30. Italien er desuden en helt perfekt destination for hele familien, da der findes flotte og store villaer der er mulighed for at leje, som kan huse hele familien og venner. Så vil der også være mulighed for at køre derned i stedet for at flyve, som kan gøre turen en smule billigere.\nDer er selvfølgelig også en del forberedelse der kommer hånd i hånd med at holde festen i Italien, hvis i lejer en villa skal i enten sørge for at have bestilt mad, eller selv planlægge efter at skulle lave maden selv. Det kan være der er en speciel restaurant du har været på før, som du gerne vil have familien med til. Er dette tilfældet bør du kontakte restauranten for at undersøge hvor vidt det er muligt at booke et bord til hele familien.\nSå skal der også sendes nogle invitationer ud, og selvom festen skal holdes i udlandet, bør invitationen ikke være mindre prangende. Hos Cloudcelebration kan du nemt få lavet dine invitationer, ud at du selv skal løfte en finger. Du kan nemlig vælge mellem mange forskellige designs som du bare modtager på en mail, så kan du selv printe lige så mange ud som du har lyst til og brug for. Så vil du sådan set være klar til at tage hele familien med ud og se det italienske vinland.\nNyheder, Pratiske ting\nSkaf køkkenredskaberne til at lave middelhavsretter


Sådan stave ordet "en eller anden måde"?\nRussisk sprog er rige regler og undtagelser dem, så der er ofte et problem med den korrekte stavemåde af visse ord. En af de mest almindelige fejl er stavefejl i ord med partiklerne. Blandt dem er ordet "en eller anden måde", som kan findes i brevet til at være en oplagt fejl - skrevet sammen eller adskilt af et mellemrum.\nI den moderne verden bliver det mere og mere almindeligt "mode" at tale og skrive korrekt, men det er ikke følges af alle. Ofte er adverbier bruges i vores tale med ubestemt tid, såsom "en eller anden måde". Og hvis i en samtale for at bruge dem ordentligt er svært, så brevet kan forekomme med grammatiske problemer. At skrive ord, der har i deres sammensætning partikel korrekt "en" bør være bekendt med en række regler for det russiske sprog. Ifølge dem, den korrekte stavemåde af ordet "en eller anden måde" - kun med brug af en bindestreg, og intet andet.\nAnalyse af spørgsmålet om, hvordan man staver "en dag" (og "overalt" og andre ord med denne partikel), kender nok med kun én regel for korrekt brug af det til punkt og prikke.\nIfølge håndbogen for at stave alle ordene, der bruger partikel "noget", "-eller", "en dag", skrevet kun med en bindestreg. Således danner ordene med en ukendt tid, såsom "en eller anden måde" mellem den del af ordet, og dens partikel bør sætte en bindestreg.\nEr det muligt at adskille skrive?\nDe fleste af reglerne i det russiske sprog er en række undtagelser, herunder på grund af overgangen til den leksikon af udenlandske ord. I den forbindelse kan have tvivl: men der er ingen specielle ord, hvor partiklen er skrevet sammen med et ord eller adskilt fra det? Reglen om at skrive ord med "nogen" undtagelser fra brugen af sammensmeltede partikler med ordet, nej. En separat skrift, adskilt af et mellemrum, er kun mulig, hvis der er ordet "enhver" i sætningen med "hvordan" det er et formål for sammenligning. Men ifølge russisk ordbog, på tidspunktet for de enkelte ord på et sprog, findes ikke.\nIkke desto mindre, russisk sprog fortsætter med at udvikle sig og omfatte alle nye ord, i henhold til den nuværende tidspunkt. Så kan du ofte finde lidet kendte til den ældre generation med hensyn til moderne leksikon - "Like", "spoiler", "newsmaker", og andre. Det er muligt, at der over tid, ordet "nogen" på russisk, som vil have sin egen betydning forskellig fra partiklen.\nParallelle paranasale indsendelse: finesser diagram varianter\nStaroslavyanizmy: egenskaber og anvendelse i moderne russisk\nTale situationen - hvad er det? Moderne tale situationen\nBevarelse af tomat.\nSeaside Beach Hotel 2 Hotel: beskrivelse, fotos og anmeldelser\nSugar Palm Grand Hotel 4 * (Thailand, Phuket): fotos og anmeldelser\n"Hvad gør mænd": skuespillere og funktioner\nGrøn leguan: beskrivelse, fotos, fængselsforhold i fangenskab


Kunst-debutant med glas og bolde - sn.dk - Holbæk\nKarsten Krossing Hansen ved glasbordet, der er en del af hans udstilling hos HJ Design i Ugerløse. Foto: Mie Neel\nArtiklen: Kunst-debutant med glas og bolde\nKunst-debutant med glas og bolde\nHolbæk - 30. maj 2020 kl. 12:39\nGlas i forskellige faconer, farver, lys fra LED-pærer og bolde fra legetøjsforretningen bliver til kunst i hænderne på Karsten Krossing Hansen fra Ugerløse. I en alder af 68 år debuterer han som udstiller i forbindelse med Kunst i Pinsen. Det sker i lokalerne hos HJ Design på Krogården ud til Hovedgaden i Ugerløse.\nKarsten Krossing Hansen er uddannet elektriker, men har gennem mange år arbejdet med industri-lakering. Han er en kreativ sjæl, der længe har skabt for eksempel bord-bænke-sæt med bålplads i midten, borde i egetræsplanker, ottekantede huse til fritidsformål samt barer.\nKunsten med glas og bolde er kommet til inden for det seneste par år.\nMalerierne er skabt i to lag glas. De kan, selvfølgelig, hænge på væggen, men på udstillingen i Ugerløse kan man også se et bord i form af et rundt maleri - også det med lys fra LED-pærer.\nOg så er der en skulptur skabt præcis af det, den ser ud til at være skabt af: Bolde i forskellig størrelse. Dem har han fundet i en lokal legetøjsforretning.\n- De er malet og sat på rør, fortæller Karsten Krossing Hansen.\n- Det med kunsten og designet af blandt andet møbler og fritidshuse er en hobby for mig, en leg med ideer. I stedet for at smide ting ud, skaber jeg noget af dem, siger han.\nPå udstillingen viser han otte billeder med malet glas i forskellige figurer plus otte tavler med tekst. De fortæller om hans arbejde.\nEn anden, der udstiller hos HJ Design i pinsen, er Anne-Lise Pedersen fra Tølløse. Hun er repræsenteret med en række malerier.\n20:00 En hel dag med gratis glæder på vandet\n17:47 Fra Hagested via Moskva til Lima i Peru\n15:22 54.000 kroner på vej til idrætsklubber\n3. Lommetyv scorede 32.000 kroner\n4. Indsatsleder: Nej, husmur er ikke ved at styrte ned i kælder\n5. Din lokale Netto lukker - og ny konceptbutik åbner


Miljødeklarationer 2007 for el leveret i Øst- og Vestdanmark - PDF\nDownload "Miljødeklarationer 2007 for el leveret i Øst- og Vestdanmark"\n1 Til Miljødeklarationer 2007 for el leveret i Øst- og Vestdanmark 29. februar 2008 VIH/CFN Status for 2007 I 2007 har en række begivenheder påvirket elmarkedet og muligheden for at handle el. Det påvirker producenternes mulighed for at sælge el og har dermed indflydelse på miljøpåvirkningerne fra el- og kraftvarmeproduktionen i Danmark. Nogle af de væsentligste begivenheder fra 2007 er beskrevet her: I modsætning til 2006 var 2007 et meget godt vindår med et gennemsnitligt energiindhold i vinden på 108. Det vil sige, at vindkraften producerede 108 % af et normalt vindår. Igennem 7 måneder af 2007 var energiindholdet over 100. El fra vindkraft dækkede cirka 20 % af det danske elforbrug i 2007 mod 17 % i Miljøfordelen ved at dække elforbruget med vindkraft er betydelig. Imidlertid kræver de store udsving i elproduktionen fra vindkraften, at der konstant er et beredskab af kraftværker, der kan tage over når vinden lægger sig, og forsyningssikkerheden skal opretholdes. Danmarks nettoelproduktion faldt i 2007 med 14,0 % til Nedgangen skyldes især et markant fald i nettoeksporten af el. I 2007 var Danmark dog fortsat nettoeksportør af el. Desuden havde de nordiske vandmagasiner en væsentlig højere fyldningsgrad i 2007, hvilket betød at markedsprisen for el faldt betydeligt i Jævnstrømsforbindelsen Skagerrak pol 3 på 500 MW, der løber mellem Kristiansand i Norge og Tjele ved Viborg, har været ude af drift siden 28. august Det betyder, at der ikke var samme mulighed for import af billig og miljøvenlig norsk vandkraft i 2007 som normalt. Dok. 7357/08, Sag 07/941 1/7\n2 Som i 2005 blev 2007 et år hvor vi primært importerede el fra Norge og Sverige og eksporterede el til Tyskland. I Østdanmark var der netto import. I Vestdanmark blev der importeret el fra Norge og Sverige og eksporteret el til Tyskland. Netto blev der eksporteret el i Vestdanmark i Fald i elproduktionen i 2007, sammenholdt med mere vindkraft har betydet mindre forbrug af naturgas, kul og olie samt en overordnet reduktion i emissionerne fra dansk el- og kraftvarmeproduktion sammenlignet med Baggrund Energinet.dk er systemansvarlig for el- og naturgastransmissionssystemet i Danmark. Energinet.dk udgiver hvert år den 1. maj en Miljørapport, der viser status og miljøpåvirkninger for el- og kraftvarmeproduktionen i det forgangne år. Miljørapporten indeholder også en 10-års-prognose for den ventede udvikling i el- og kraftvarmeproduktionssystemet og de tilhørende miljøpåvirkninger. Energinet.dk indsamler produktionsdata fra alle el- og kraftvarmeproducenter i Danmark til Miljørapporten. For 2007 er der indsamlet data fra flere værker end tidligere, idet der nu samles data fra alle værker større end 5 MW el, eller større end 20 MW termisk. Disse indberetninger dækker omkring 92 % af den samlede elproduktion i Danmark. Elsystemerne og dermed produktionsapparatet i Øst- og Vestdanmark er ikke sammenhængende. Derfor udgiver Energinet.dk en Miljødeklaration for hvert af de isolerede systemer. Den viser, hvilken miljøpåvirkning der har været ved forbrug af 1 kwh gennemsnitselektricitet i henholdsvis Øst- og Vestdanmark. Miljødeklarationen publiceres på Energinet.dk's hjemmeside ca. den 1. marts hvert år, hvorefter blandt andet virksomheder bruger den til at udarbejde grønne regnskaber og miljøberetninger. Energinet.dk udfører dette arbejde i henhold til Elforsyningslovens 28, stk. 2, pkt. 9, Systemansvarsbekendtgørelsen (bek af ), SO 2 - og NO x -kvotebekendtgørelsen (bek. 885 af ) og bekendtgørelse om deklaration af elektricitet (bek. 145 af ). Dok. 7357/08, Sag 07/941 2/7\n3 Korrektion for import/eksport I Miljødeklarationen for el forbrugt i Danmark er der korrigeret for nettoudveksling af el til og fra naboområderne. I år med nettoimport (hvor elforbruget i området er større end produktionen på årsbasis) vil importeret elektricitet fra nabolandene være inkluderet i miljødeklarationen. Ved nettoeksport tillægges den eksporterede el miljøegenskaber svarende til gennemsnitsværdier for produktionen fra de centrale kraftværker. Deklarationen for el importeret fra Sverige, Norge og Tyskland baseres på gennemsnitsemissionerne fra elproduktionen i de pågældende lande. Energinet.dk opgør også bidrag fra atomkraftens andel af den el, der netto er importeret fra henholdsvis Tyskland eller Sverige. I 2007 har der været nettoimport af el i Østdanmark fra Sverige. Energinet.dk opgør også emissionstal, hvor der tages udgangspunkt i en geografisk afgrænsning i overensstemmelse med aftalerne i Kyotoprotokollen af Danmarks totale elproduktion. Disse emissionstal findes i Miljørapport 2008, der udkommer den 1. maj Energinet.dk fremlægger i forbindelse med offentliggørelsen af Miljørapport 2008 baggrundsnotater, der nøjere gennemgår det datagrundlag, hvorpå Miljødeklarationen er beregnet. Det hele findes også på Fordeling af emissioner på el og kraftvarme Størstedelen af den danske elproduktion sker på anlæg med samproduktion mellem el og varme. De miljøpåvirkninger, der er forbundet med den kombinerede produktion, fordeles i Miljødeklarationen mellem el og varme. Miljødeklarationen var frem til 2005 opgjort vha. den såkaldte 200 %-metode til fordeling af miljøpåvirkninger mellem el og varme. Fra og med 2006 er benyttet 125 %-metoden. 125 %-metoden antager, at varmevirkningsgraden er 125 % ved samproduktion af el og varme. Af hensyn til elkunder og virksomheder, der har behov for at kunne sammenligne miljøpåvirkninger og miljødeklaration med andre virksomheder, der ikke anvender 125 %-metoden, præsenterer Energinet.dk i Miljørapport 2008 også tallene beregnet efter 200 %-metoden, der alene adskiller sig fra 125 %- metoden på størrelsen af varmevirkningsgraden. Nettab skal medregnes Energinet.dk's Miljødeklaration er beregnet for el, der aftages fra det overordnede transmissionsnet. Det vil sige, at Miljødeklarationen medtager miljøpåvirkninger fra energitab i transmissionsnettet og på udlandsforbindelserne. Alle elkunder aftager imidlertid el fra distributionsnettet. Nettabene i distributionsnettet varierer geografisk, idet der kan være markant forskel mellem netselskaber, der fortrinsvis forsyner byområder eller landdistrikter. Energinet.dk anbefaler, at der korrigeres for nettab i distributionsnettet ved indhentning af oplysninger om nettabets størrelse fra det aktuelle netselskab. Hvis det ikke er Dok. 7357/08, Sag 07/941 3/7\n4 muligt at fremskaffe præcise oplysninger om nettab i distributionsnettet, foreslår Energinet.dk, at der anvendes et gennemsnitstal på 5 %. Beregningseksempel En virksomhed ønsker til sin miljøberetning at opgøre den udledning af CO 2, som virksomhedens elforbrug har givet anledning til. Virksomheden har et årligt elforbrug på kwh, og man har ikke indgået aftale om levering af el med særlige (miljø)egenskaber. Fra det lokale netselskab har man fået oplyst, at nettabet i distributionsnettet er på 5 % af den tilførte energi. I Energinet.dk's Miljødeklaration for Vestdanmark ses, at CO 2 -emissionen i 2007 var på 445 g/kwh for el leveret fra transmissionsnettet. Virksomheden kan derefter beregne CO 2 -udledningen ved at dividere den oplyste emission med en faktor 0,95 herved medtages nettabet i distributionsnettet. Dette svarer til en udledning i 2007 på: kwh * 445 g/kwh/0,95 = 46,8 ton CO 2 I Energinet.dk's Miljødeklaration for Østdanmark ses, at CO 2 -emissionen i 2007 var på 543 g/kwh for el leveret fra transmissionsnettet. Virksomheden kan derefter beregne CO 2 -udledningen ved at dividere den oplyste emission med en faktor 0,95 herved medtages nettabet i distributionsnettet. Dette svarer til en udledning i 2007 på: kwh * 543 g/kwh/0,95 = 57,2 ton CO 2 Eldeklaration 2007 Med virkning fra juli 2004 blev der indført nye EU-regler, som forpligter elhandelsselskaber (forsyningsselskaber) at oplyse den årlige deklaration for leveret el til slutkunder. EU-reglerne er i Danmark omsat til "Bekendtgørelse om deklaration af elektricitet til forbrugerne". Eldeklarationen publiceres af Energinet.dk senest 1 april hvert år. Eldeklarationen indeholder de samme oplysninger om miljøpåvirkninger som Miljødeklarationen, hvilket er oplysning om otte emissioner til luften, syv restprodukter og otte forskellige brændsler. Miljødeklarationer 2007 Energinet.dk publicerer nedenstående to Miljødeklarationer for el leveret til slutkunder i 2007, en for Østdanmark og en for Vestdanmark. Ligeledes bliver revisorerklæring for de to deklarationer publiceret på Energinet.dk's hjemmeside Miljødeklarationerne ligger fast ved publiceringen den 1. marts Energinet.dk forbeholder sig dog mulighed for at opdatere Miljødeklarationerne, hvis ny viden i arbejdet frem mod den 1. maj 2008 viser, at der er væsentlige fejl fra indrapporterede producentdata. Energinet.dk har som mål, at Miljødeklarationer og andre data er retvisende. Dok. 7357/08, Sag 07/941 4/7\n5 Miljødeklaration for el i Vestdanmark 2007 Miljødeklarationen for el leveret i Vestdanmark i 2007 fremgår af nedenstående tabel. Miljødeklaration for el leveret i Vestdanmark 2007 Deklaration for el til forbrug leveret via nettet Emissioner til luft g/kwh CO 2 (Kuldioxid - drivhusgas) 445 CH 4 (Metan - drivhusgas) 0,24 N 2 O (Lattergas - drivhusgas) 0,006 Drivhusgasser i alt (CO 2 -ækvivalenter) 452 SO 2 (Svovldioxid) 0,13 NO x (Kvælstofilter) 0,70 CO (Kulilte) 0,14 NMVOC (Uforbrændte kulbrinter) 0,06 Partikler 0,02 Restprodukter g/kwh Kulflyveaske 17,6 Kulslagge 1,9 Afsvovlingsprodukter 5,4 Slagge (affaldsforbrænding) 7,2 RGA (røggasaffald) 1,1 Bioaske 0,4 Radioaktivt affald - Brændsler g/kwh Kul 157 Olie 3 Naturgas 26 Biobrændsler 25 Affald 42 Atomkraft (mg uran) - Brunkul - Øvrigt brændsel (olieækvivalent) - Miljødeklaration for el leveret i Vestdanmark i 2007 Dok. 7357/08, Sag 07/941 5/7\n6 Miljødeklaration for el i Østdanmark 2007 Miljødeklarationen for el leveret i Vestdanmark i 2007 fremgår af nedenstående tabel. Miljødeklaration for el leveret i Østdanmark 2007 Deklaration for el til forbrug leveret via nettet Emissioner til luft g/kwh CO 2 (Kuldioxid - drivhusgas) 543 CH 4 (Metan - drivhusgas) 0,13 N 2 O (Lattergas - drivhusgas) 0,008 Drivhusgasser i alt (CO 2 -ækvivalenter) 549 SO 2 (Svovldioxid) 0,25 NO x (Kvælstofilter) 0,58 CO (Kulilte) 0,14 NMVOC (Uforbrændte kulbrinter) 0,04 Partikler 0,02 Restprodukter g/kwh Kulflyveaske 19,5 Kulslagge 2,6 Afsvovlingsprodukter 6,9 Slagge (affaldsforbrænding) 7,6 RGA (røggasaffald) 1,5 Bioaske 2,2 Radioaktivt affald (mg) 0,1 Brændsler g/kwh Kul 186 Olie 12 Naturgas 25 Biobrændsler 34 Affald 43 Atomkraft (mg uran) 0,08 Brunkul - Øvrigt brændsel (olieækvivalent) 0,27 Miljødeklaration for el leveret i Østdanmark i 2007 Dok. 7357/08, Sag 07/941 6/7\n7 Nøgletal 2007 Nøgletal for produktionen i henholdsvis Vestdanmark og Østdanmark fremgår af nedenstående tabeller. Nøgletal for 2007 Vestdanmark Vind-andel af nettoproduktion i området 23,8% Vind-andel af forbrug i området 26,3% VE-andel af nettoproduktion i området 31,5% Elregnskab for nettet 2007 Elproduktion ab værk (Brutto inklusive eget forbrug) Elproduktion ab værk (Netto eksklusive eget forbrug) Import, brutto Eksport, brutto Nettab i transmissionsnettet 488 Salg an distribution Specifikation af elproduktion El fra vindmøller El fra vandkraft og solceller 30 El fra termisk produktion på VE-brændsler El fra termisk produktion på ikke-ve-brændsler Nøgletal for Vestdanmark i 2007 Nøgletal for 2007 Østdanmark Vind-andel af nettoproduktion i området 11,8% Vind-andel af forbrug i området 11,3% VE-andel af nettoproduktion i området 22,2% Elregnskab for nettet 2007 Elproduktion ab værk (Brutto inklusive eget forbrug) Elproduktion ab værk (Netto eksklusive eget forbrug) Import, brutto Eksport, brutto Nettab i transmissionsnettet 252 Salg an distribution Specifikation af elproduktion El fra vindmøller El fra vandkraft og solceller 0,09 El fra termisk produktion på VE-brændsler El fra termisk produktion på ikke-ve-brændsler Nøgletal for Østdanmark i 2007 Dok. 7357/08, Sag 07/941 7/7\nProduktspecifikke retningslinier, PCR, for elektricitet leveret via et regionalt el-net, dog ikke er certificeret grøn strøm\nProduktspecifikke retningslinier, PCR, for elektricitet leveret via et regionalt el-net, dog ikke er certificeret grøn strøm Under miljøvaredeklarationsordningen MVD-DK, udviklet med støtte fra Miljøstyrelsen\nRetningslinier for udarbejdelse af den generelle deklaration af elektricitet til forbrug (Elmærkning)\nTil Retningslinier for udarbejdelse af den generelle deklaration af elektricitet til forbrug (Elmærkning) 18. marts 2008 CFN/CFN Godkendt af Energistyrelsen den 20. marts 2007 gældende fra og med den generelle\niljøber M etning 1997\nMiljøberetning 1997 Eltransmission og miljø Dette er Eltra's første miljøberetning. Eltra blev stiftet den 13. november 1997 og er ifølge bemærkningerne til Lov 486 den uafhængige systemansvarlige transmissionsvirksomhed\nForord. Publikationen indeholder en temaartikel, der beskriver den nye CO 2 -kvoteregulering.\nForord Dansk Elforsyning Statistik 2003 har til formål at bringe indbyrdes sammenlignelige opgørelser, som kan belyse den seneste udvikling i dansk elforsyning. Publikationen tager udgangspunkt i den nye