1 Uplatnění absolventů škol na trhu práce 2011\n2 Uplatnění absolventů škol na trhu práce 2011 Jeny Burdová Gabriela Doležalová Daniela Chamoutová Michaela Kleňhová Pavla Skácelová Pavlína Šťastnová Jana Trhlíková Helena Úlovcová Jiří Vojtěch Uspořádal Robert Sukup Národní ústav pro vzdělávání Praha 2012\n3 Úvodní slovo Vážení kolegové, Národní ústav pro vzdělávání připravil v rámci individuálního projektu národního VIP Kariéra II Kariérové poradenství v podmínkách kurikulární reformy soubornou publikaci, která přináší nejpodstatnější poznatky získané v průběhu posledního roku týkající se obecně vývoje vzdělávací a profesní struktury pracovních sil či přechodu absolventů ze školy na trh práce, popř. na vysoké školy. Všechny zjištěné výsledky jsou tradičně zpracované do podoby komplexní publikace, a mohou tak být využívány v kariérovém poradenství ve školách, v informačních a poradenských střediscích krajských poboček a kontaktních pracovišť Úřadu práce ČR i v dalších poradenských subjektech. Rovněž mají sloužit pracovníkům ministerstev (zejména MŠMT a MPSV), odborů školství krajských úřadů, Úřadu práce ČR, zástupcům zaměstnavatelů a dalším sociálním partnerům jako informace o dané problematice i jako podklad pro rozhodování. Souhrnná publikace Uplatnění absolventů škol na trhu práce 2011 Vám poskytne přehled rozmanitých informací od oborové struktury žáků přijatých do středních a vyšších odborných škol až po analýzy inzertní nabídky z pohledu požadavků zaměstnavatelů či představení profesní struktury zaměstnanosti mladých lidí. Významnou součástí publikace jsou také informace o situaci a možnostech uplatnění absolventů škol se zdravotním postižením. Rádi bychom Vám také připomněli existenci Informačního systému o uplatnění absolventů škol na trhu práce (ISA+), který je dostupný na Systém obsahuje komplexní informace potřebné pro kariérové poradenství (údaje k volbě školy a oboru vzdělání, informace o absolventech škol a trhu práce), poskytuje pomoc žákům, kteří mají problémy ve studiu nebo mají nějaké zdravotní znevýhodnění, a najdete v něm i průvodce volbou povolání. Díky projektu VIP Kariéra II KP udržujeme informace uveřejněné v informačním systému ISA+ stále aktuální a připravujeme řadu inovací, které ocení jak kariéroví poradci na školách, tak i samotní žáci a jejich rodiče. Věříme, že tato publikace bude pro Vás i Vaše spolupracovníky přínosem, že Vám umožní podrobně se seznámit se situací absolventů škol vstupujících na trh práce a že tyto informace efektivně využijete ve své práci. Nejen tato publikace, ale i výchozí studie jsou k dispozici na webových stránkách a Na těchto stránkách můžete nalézt i další podrobné informace, některé i v krajském členění. Základní údaje o projektu VIP Kariéra II KP jsou dostupné rovněž na Za řešitelský tým systémového projektu VIP Kariéra II KP Helena Úlovcová Náměstkyně ředitele Národní ústav pro vzdělávání, školské poradenské zařízení a zařízení pro další vzdělávání pedagogických pracovníků Publikace vznikla v rámci systémového projektu VIP Kariéra II Kariérové poradenství v podmínkách kurikulární reformy. Projekt je spolufinancován Evropským sociálním fondem a rozpočtem České republiky. ISBN Národní ústav pro vzdělávání, školské poradenské zařízení a zařízení pro další vzdělávání pedagogických pracovníků, 2012\n4 Obsah 1. Úvod Vývoj vzdělanostní a oborové struktury žáků Vývoj vzdělanostní struktury žáků nově přijímaných do středního vzdělávání a vyššího odborného vzdělávání Vývoj oborové struktury žáků ve středním a vyšším odborném vzdělávání Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce Možnosti uplatnění absolventů se zdravotním postižením podle zaměstnavatelů Hlavní důvody nepřijímání absolventů se zdravotním postižením Možnosti zvýšení zaměstnanosti absolventů se zdravotním postižením Dovednosti, na které by se měly školy zaměřit Zkušenosti zaměstnavatelů se zaměstnáváním absolventů se zdravotním postižením Spolupráce zaměstnavatelů a škol v souvislosti se zdravotně postiženými žáky Nezaměstnanost absolventů škol Nezaměstnanost absolventů škol v období hospodářské krize Struktura nezaměstnaných absolventů z hlediska profesní skladby Nezaměstnanost absolventů škol v jednotlivých krajích Úspěšnost absolventů středních škol ve vysokoškolském studiu Absolventi gymnázií a jejich úspěšnost při studiu na vysokých školách Absolventi oborů lyceum a jejich úspěšnost při studiu na vysokých školách Absolventi oborů středních odborných škol a jejich úspěšnost při studiu na vysokých školách Absolventi vybraných skupin oborů vzdělávání SOŠ a jejich úspěšnost při studiu na vysokých školách Absolventi oborů středních odborných učilišť a jejich úspěšnost při studiu na vysokých školách Absolventi vybraných skupin oborů vzdělávání SOU a jejich úspěšnost při studiu na vysokých školách Absolventi oborů nástavbového studia a jejich úspěšnost při studiu na vysokých školách Absolventi vybraných skupin oborů nástavbového studia a jejich úspěšnost při studiu na vysokých školách Požadavky zaměstnavatelů analýza inzertní nabídky zaměstnání Inzertní nabídka zaměstnání v denním tisku Inzertní nabídka zaměstnání na internetu Profesní struktura pracovních sil a absolventů Změny profesní struktury v ČR jako celku Změny vzdělanostní struktury v ČR jako celku Stav a vývoj zaměstnanosti v jednotlivých třídách zaměstnání Dálkové studium ve středním odborném vzdělávání Důvody, motivace a očekávání účastníků dálkového vzdělávání Spokojenost a problémy v průběhu dálkového vzdělávání Volba oboru pro dálkové vzdělávání Závěr Přílohy\n5 záhlaví 1. Úvod 1. Úvod Přechod absolventů zejména odborného vzdělávání na trh práce byl po dlouhá léta jedním z klíčových témat Národního ústavu odborného vzdělávání (NÚOV). V polovině roku 2011 však byla tato instituce spolu s Výzkumným ústavem pedagogickým v Praze (VÚP) a Institutem pedagogicko-psychologického poradenství (IPPP) sloučena do instituce nesoucí název Národní ústav pro vzdělávání, školské poradenské zařízení a zařízení pro další vzdělávání pedagogických pracovníků (NÚV). Problematika absolventů, jejich přechodu do pracovního života a jejich uplatnitelnosti na trhu práce však i nadále zůstává jedním z hlavních předmětů výzkumu NÚV. Jedním z mnoha výsledků tohoto zkoumání je i tato publikace, která je součástí projektu VIP Kariéra II KP. Jedná se o projekt, který je řízen Ministerstvem školství ČR a je financován z Evropského sociálního fondu a státního rozpočtu České republiky. V jeho rámci existuje Informační systém o uplatnění absolventů škol na trhu práce (ISA), který shromažďuje informace důležité pro volbu povolání. Ty jsou poskytovány nejen pedagogům, kariérovým poradcům, ostatním pracovníkům ve školství, pracovníkům úřadů práce, ale zejména žákům a jejich rodičům, a to v přehledné formě na (v části Absolventi škol a trh práce). Na této adrese lze najít mj. také analýzy, studie a šetření zpracované v průběhu roku 2011, ze kterých vychází předkládaná publikace. Nutno dodat, že zde nemohou být obsaženy úplně všechny výsledky těchto prací, snažíme se však uvést hlavní myšlenky a závěry. Předkládaná publikace obsahuje celkem devět částí, včetně úvodní a závěrečné kapitoly. Kapitola nazvaná Vývoj vzdělanostní a oborové struktury žáků zachycuje vývoj počtu žáků vstupujících do středního a vyššího odborného vzdělávání v posledních 5 až 10 letech. Hodnocení vychází z pohledu současné školské politiky. Kapitola Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce popisuje bariéry zaměstnávání absolventů se zdravotním postižením. Vychází přitom z vlastních kvantitativních i kvalitativních šetření mezi zaměstnavateli. Výsledkem je zmapování profesních a kvalifikačních požadavků zaměstnavatelů na absolventy se zdravotním postižením. Výzkum v rámci šetření rovněž získal příklady dobrých praxí z oblasti spolupráce škol a zaměstnavatelů zaměřené na vzdělávání a podporu vstupu těchto absolventů na trh práce. Šetření navazují na dříve uskutečněné průzkumy mapující úspěšnost vstupu absolventů škol na trh práce. Nezaměstnanost absolventů škol je obsahem další kapitoly. V této publikaci je kladen důraz na nezaměstnanost absolventů z hlediska aktuální hospodářské stagnace. Dále je zde sledována struktura nezaměstnaných absolventů z pohledu měnící se profesní skladby a problematika regionální diferenciace nezaměstnaných absolventů. Následující kapitola Úspěšnost absolventů středních škol ve vysokoškolském studiu mapuje chování absolventů středních škol v průběhu vysokoškolského studia. Jsou zde zachyceni jak absolventi gymnázií, lyceí, středních odborných škol, středních odborných učilišť a nástavbového studia jako celku, tak absolventi jednotlivých vybraných oborů. Analýza navazuje na dvě předchozí šetření, která mapovala chování absolventů středních škol při přechodu do terciárního vzdělávání a rovněž úspěšnost absolventů ve vysokoškolském studiu (tehdy šlo o výzkum absolventů maturitních oborů z let 2002 až 2005). Kapitola Požadavky zaměstnavatelů analýza inzertní nabídky zaměstnání je výsledkem kvantitativního šetření, jehož cílem je analýza struktury inzertní nabídky zaměstnání v denním tisku a na internetu. Kapitola mapuje poptávku po povoláních a hledaných kvalifikacích a kompetencích. Analyzuje zejména nabídku volných míst z hlediska struktury požadovaných profesí, mapuje nároky na vzdělání, praxi, jazykové vybavení a další schopnosti a předpoklady. Jelikož se jedná již o třetí vlnu šetření, užitečná jsou rovněž srovnání s výsledky z předchozích výzkumů z let 2005 a Kapitola Profesní struktura pracovních sil a absolventů vychází ze studie, která podává informace o vývoji profesní struktury pracovních sil od počátku devadesátých let a srovnává ho se současným stavem. Také v případě této problematiky se jedná již o několikeré pokračování, podobné studie byly zpracovány v letech 2008, 2003 a U jednotlivých profesních skupin jsou sledovány trendy v zaměstnanosti, průměrná délka vzdělání, vývoj vzdělanostní struktury a další charakteristiky, to vše v kontextu ekonomických tendencí a vývoje hospodářství u nás i ve světě. Dálkové studium ve středním odborném vzdělávání je tématem další kapitoly. Její výsledky vycházejí z dotazníkového šetření, které proběhlo u účastníků dálkového vzdělávání. Cílem bylo zjistit jejich důvody a motivaci pro opětovný vstup do vzdělávání, zjistit jejich názory na vzdělávání, jejich hlavní cíle a to, co očekávají od vzdělávání. 2. Vývoj vzdělanostní a oborové struktury žáků Školní rok 2010/11 byl prvním rokem, ve kterém se v počtu nově přijatých žáků středních škol výrazně odrazil pokles populace. Pokles nově přijatých na úrovni prvních ročníků činil téměř 15 tisíc žáků, což představuje 11,5 % přijímaných. Smutnou skutečností je, že obdobný pokles nastane i v dalších dvou letech, což výrazně ovlivní soustavu středních škol. Prvkem, který rovněž ovlivňuje vzdělanostní a oborovou strukturu, je hospodářská situace. Oproti předchozímu roku nedošlo k výrazným změnám, i když v některých odvětvích se objevují první příznaky obratu a dochází k růstu ekonomiky. I když některé firmy začaly přijímat nové pracovníky, na situaci v nezaměstnanosti celkové i absolventů se to dosud neprojevilo. 4\n6 2. Vývoj vzdělanostní a oborové struktury žáků Ze strany zaměstnavatelů se objevují obavy o vývoj počtu vyučených absolventů, které jsou posíleny vědomím populačního poklesu. Lze totiž očekávat, že i při zachování současných proporcí dojde k propadu nabídky pracovních sil připravených na práci v dělnických pozicích. Zkušenost z předkrizového období potvrzuje, že pokud nedojde ke změnám v proporcích odvětví, bude vyučených v technických oborech skutečně nedostatek. Zdůrazňování tohoto zájmu, ať již informačními kampaněmi, či podporou formou stipendií či jiných výhod, ovlivňuje žáky a jejich rodiče a trend podílu nově přijatých do učebních oborů je rostoucí. Ve skutečnosti ale vzhledem k celkovému poklesu populace je skutečný počet přijatých do učebních oborů o více než 4600 (11,7 %) žáků menší. V oborovém pohledu vykazují největší nárůst podíly žáků vstupujících do stavebních učebních oborů, a to jednak v posledním sledovaném roce proti předchozímu, jednak i za posledních pět let. Meziroční nárůst však byl vyšší v potravinářských učebních oborech (0,9 p.b.), kde byl dokonce zaznamenán i nárůst počtu žáků. Výrazný meziroční pokles se projevil ve strojírenských oborech, i když v pětiletém období je bilance podílu plusová (0,2 p.b.) I když podíl žáků vstupujících do 1. ročníků gymnázií (u víceletých gymnázií do vyššího stupně) meziročně narostl o 0,9 p.b. a konečně mírně překročil hranici 20% podílu (20,21 %), došlo k poklesu v ostatních kategoriích vzdělání poskytujících maturitu a celkový podíl přijatých do maturitních oborů je menší o 0,09 p.b. Je tedy zřejmé, že nejsou opodstatněné scénáře předpokládající strmý pokles podílu vyučených vyvolaný naplňováním kapacit maturitních tříd. Ve školním roce 2010/11 také vrcholí kurikulární změny, tedy zahájení běžné výuky podle rámcových a školních vzdělávacích programů a s tím související zahájení výuky v oborech vzdělání nové soustavy. Podle školních vzdělávacích programů vzniklých na základě rámcových vzdělávacích programů se vzdělává v prvním ročníku 88 % žáků. 2.1 Vývoj vzdělanostní struktury žáků nově přijímaných do středního vzdělávání a vyššího odborného vzdělávání Tato kapitola poskytuje přehled o vývoji uvedených struktur v posledních letech. Zároveň je uváděno i hodnocení vycházející z pohledu současné školské politiky. Autoři při popisu struktur nevycházejí pouze ze stupňů vzdělání daných novým školským zákonem, protože z hlediska přípravy i předpokládaného uplatnění absolventů na trhu práce není tato kategorizace dostatečně rozlišující 1. V této kapitole je, v souladu se vzdělávací realitou, do které žáci vstupovali, i v souvislosti s jejich možnostmi uplatnění na trhu práce, používáno také podrobnější členění podle kategorií vzdělávání (viz příloha 1). V devadesátých letech byl vývoj proporcí žáků ve vzdělávání navazujícím na základní školu charakterizován rychlým 1 ) Nový školský zákon člení střední vzdělávání pouze podle dosahovaných stupňů vzdělání do tří kategorií: střední vzdělání, střední vzdělání s výučním listem a střední vzdělání s maturitní zkouškou. Jednoznačné označení např. dřívějších studijních oborů SOU není v rámci současné školské legislativy možné. vyrovnáváním poměru podílů žáků vstupujících do učebních oborů a studijních oborů odborného vzdělávání. Po určitých kolísáních se od roku 2002 v souladu se školskou politikou státu postupně mírně zvyšoval podíl vstupujících do maturitních oborů SOŠ, v nové terminologii do oborů poskytujících střední odborné vzdělání s maturitní zkouškou bez odborného výcviku, a klesal podíl žáků v oborech poskytujících výuční list. Podíl žáků procházejících gymnaziálním vzděláváním narostl mezi roky 1995 a 1999 z 15 % na necelých 19 %, další zvyšování podílu bylo jen nepatrné, postupně však narůstal počet žáků v oborech lyceí, maxima dosáhl jejich podíl v roce 2007, kdy do nich bylo přijato 5 % žáků vstupujících do středního vzdělávání. Postupně rovněž rostl i podíl žáků přijímaných do oborů poskytujících střední vzdělání s maturitní zkouškou zahrnujících odborný výcvik (dříve studijní obory SOU) od hodnot kolem 5,5 % v 90. letech až k maximu 7,7 % v roce Podíl žáků v oborech, které poskytují střední vzdělání bez maturitní zkoušky i bez výučního listu, je minimální a v posledních letech jej tvoří hlavně žáci praktické školy. Do roku 2004 sem byli zahrnováni žáci společných prvních ročníků (což představovalo téměř třetinu žáků v této kategorii). V současné době dochází k výraznému vývoji v počtech žáků vstupujících do 1. ročníků středoškolského vzdělávání jedná se o jejich výrazný pokles v roce 2009 to bylo o téměř 4000, v roce 2010 téměř o žáků, což představuje 11,5 %. Tento pokles postihuje všechny kategorie vzdělání, i když rozdílně. Počet žáků vstupujících do oborů poskytujících výuční list poklesl v posledním roce o žáků, což představuje v podílovém vyjádření jen nepatrný pokles o 0,06 p.b. Ukazuje se však, že pozornost, která je věnována učňovskému školství, vykazuje určitý efekt v předcházejícím roce poprvé došlo k nárůstu podílu žáků vstupujících do této kategorie vzdělání, v tomto roce se toto navýšení prakticky udrželo, pokles se zastavil a podíl žáků v této kategorii je 31,02 %. Zde je však nutno připomenout i žáky, kteří se vzdělávají v maturitních oborech zahrnujících odborný výcvik a kteří jsou tedy připravováni pro náročná dělnická či službová povolání. Jejich počet sice poklesl o téměř 1500 žáků (což je procentuálně nejvyšší pokles 15,0 %), ovšem stále představují nezanedbatelný podíl 7 % populačního ročníku. Žáci v rámci této přípravy absolvují i odborný výcvik, prakticky ve stejném rozsahu jako ve tříletých oborech poskytujících výuční list, a jsou připraveni jako vysoce kvalifikovaní dělníci pro náročná povolání. Rostoucí náročnost mnoha dělnických profesí i povolání ve službách často vyžaduje vzdělání ukončené maturitou, o tuto úroveň vzdělání se i žáci více zajímají. Nejvyšší pokles zaznamenaly počty žáků maturitních oborů odborného vzdělání bez odborného výcviku celkem 6000 žáků, což je 12,8 % a v poměrovém vyjádření jde o 0,55 p.b. Naopak k nejmenšímu poklesu došlo v počtech žáků vstupujících do gymnaziálního vzdělávání šlo o téměř 2000 žáků, v poměrovém vyjádření to však znamená nárůst podílu o 0,88 p.b., a tím se podíl žáků vstupujících do 1. r oč- 5\n7 2. Vývoj vzdělanostní a oborové struktury žáků níků čtyřletých gymnázií a vyššího stupně víceletých gymnázií poprvé dostal nad dvacetiprocentní podíl (20,21 %). Propočty publikované v jiných materiálech, které uváděly již dříve hodnoty vyšší než 20 %, obvykle směšovaly počty přijímaných v různých věkových rovinách či nezahrnovaly do celkových počtů žáky se zdravotním postižením. Názorný pohled na vývoj počtů a podílů žáků vstupujících, či přesněji nově přijímaných do jednotlivých kategorií vzdělávání v denní formě přibližují obrázky 2.1 a 2.2. Obrázek 2.1 znázorňuje vývoj počtu žáků vstupujících do středního vzdělávání (jsou zde zahrnuti žáci 1. ročníků středních škol a věkově odpovídajících ročníků víceletých gymnázií v absolutních počtech). Protože počet žáků se v těchto letech výrazně mění vlivem poklesu populace, je na obrázku 2.2 uveden vývoj podílů žáků v uvedených kategoriích vzdělávání. Jsou zde zřejmé proporce počtu žáků procházejících uvedenými druhy vzdělávání. Do počtu žáků jsou zahrnuti i žáci se zdravotním postižením, a to jak žáci škol zřízených pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami (tzv. speciálních škol), tak žáci se zdravotním postižením integrovaní skupinově (speciální třídy) nebo individuálně na běžných školách. Jejich počet představuje necelých 5 % žáků vstupujících do středního vzdělávání po základní škole (tj. v roce 2010/ žáků); z nich 3921 vstupuje do oborů umožňujících dosáhnout výučního listu (hlavně do oborů gastronomických, stavebních a zemědělských), 833 do přípravy v praktické škole a téměř 280 do oborů poskytujících střední vzdělání s maturitní zkouškou. Obrázek 2.1: Vývoj počtů žáků vstupujících do 1. ročníků středního vzdělávání (u víceletých gymnázií do vyššího stupně), vč. žáků neveřejných škol a žáků se zdravotním postižením denní forma Střední Střední s MZ Střední vzdělání Střední s MZ Střední s MZ Střední s MZ s výučním listem odb. výcvikem LO (bez MZaVL) C, J (odborné) M Lycea Gymnázia Obrázek 2.2: Vývoj podílů žáků vstupujících do 1. ročníků středního vzdělávání (u víceletých gymnázií do vyššího stupně), vč. žáků neveřejných škol a žáků se zdravotním postižením 45 % 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5 % 0 % Střední Střední s MZ Střední vzdělání Střední s MZ Střední s MZ Střední s MZ s výučním listem odb. výcvikem LO (bez MZaVL) C, J (odborné) M Lycea Gymnázia\n8 2. Vývoj vzdělanostní a oborové struktury žáků Obrázek 2.3: Vývoj podílů žáků vstupujících do oborů středního vzdělání vedoucích/nevedoucích k získání maturitní zkoušky v denní formě po ukončení povinné školní docházky % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Maturitní vzdělávání Nematuritní vzdělávání Celkový pohled na vývoj podílů žáků přijímaných do oborů středního vzdělání v denní formě po ukončení povinné školní docházky vedoucích/nevedoucích k získání maturitní zkoušky poskytuje obrázek 2.3. Z obrázku je zřejmé, že od roku 2001, kdy podíl maturantů dosahoval asi 60 %, jejich podíl narostl o 9 p.b. Po maximu, které v roce 2008 činilo 69 %, došlo k obratu a v předchozím školním roce 2010/11 se podíl žáků vstupujících do maturitních oborů snížil na 68,1 %. Ve všech údajích a propočtech jsou zahrnuti i žáci a studenti přijímaní ke studiu v neveřejných školách. Jejich počet v denní formě v oborech pro žáky po základním vzdělání je , což představuje 10,3 % přijímaných. V oborech odborného vzdělávání je nově přijatých, v oborech poskytujících výuční list to je 3190 žáků (9,1 %), v maturitních oborech zahrnujících odborný výcvik 1124 žáků (14,0 %) a ve studijních oborech poskytujících střední vzdělání s maturitní zkouškou odborného charakteru 6040 nových žáků (13,1 %) procenta jsou určována z počtu nově přijímaných v dané kategorii vzdělání. K výraznějšímu vývoji dochází i ve struktuře žáků, kteří se připravují v oborech navazujících na dříve uvedené kategorie středního vzdělávání, tj. v nástavbovém a vyšším odborném vzdělávání. Protože tyto kategorie vzdělávání nejsou ve vzájemné přímé vazbě, je na dalším obrázku (obrázek 2.4) vyjádřen vývoj pouze v počtech žáků a studentů nově přijatých do 1. ročníků nástavbového a vyššího odborného studia. Výrazné změny v počtech přijímaných žáků vykazovalo nástavbové studium v devadesátých letech. Zatímco v roce 1989 v denní formě toto studium neexistovalo, po roce 1993 začal nárůst a v roce 1996 téměř polovina vyučených ihned po vyučení pokračovala ve vzdělávání v tomto studiu v denní formě. Po roce 1997 byl počet žáků přijímaných do nástavbového studia administrativně omezován, proto došlo k jeho poklesu. Následné uvolnění přineslo zvýšení počtu přijímaných žáků, do denního studia bylo ve školním roce 2003/04 nově přijato téměř 12 tisíc žáků, což představovalo maximum. Od tohoto roku se počet přijímaných do denního studia nástaveb s mírným kolísáním postupně snižuje, v roce 2010/11 bylo nově přijato asi 10,6 tis. žáků, což představuje asi třetinu všech vyučených v daném roce. Skutečností ovšem je, že asi třetina přijatých žáků toto studium nedokončí. Do nástavbového studia je přijímán v jiných formách studia velký počet žáků, téměř stejný jako počet přijímaných v denním studiu. Jde převážně o dálkovou formu, počet neúspěšných je více než 50 %. Nástavbové studium umožňuje získání vyšší vzdělanostní Obrázek 2.4: Vývoj počtu žáků a studentů vstupujících do 1. ročníků nástavbového a vyššího odborného vzdělávání Nástavbové studium Nástavbové studium Vyšší odb. vzdělávání Vyšší odb. vzdělávání denní forma jiné formy denní forma jiné formy\n9 2. Vývoj vzdělanostní a oborové struktury žáků úrovně vyučeným absolventům, kteří se v průběhu vyučení rozhodli pokračovat ve studiu. Tato možnost má veliký význam, protože pak vzdělání v učebních oborech není uzavřenou vzdělávací cestou. To je důležité jak při získávání zájemců o vzdělávání v těchto oborech, tak z hlediska zájmu společnosti o co nejvyšší vzdělanost obyvatel. I když poměrně značný podíl přihlášených studium nedokončí, je evidentní, že absolvování i části vzdělávání zvyšuje jejich vzdělanost. V zájmu společnosti je i rozvoj podnikatelských dovedností vyučených, ke kterému dochází především v nástavbovém oboru Podnikání, do kterého vstupuje asi 60 % přijatých do nástavbových oborů. Tento vysoký podíl je však dán i tím, že v mnoha školách není v jednotlivých učebních oborech dostatek vyučených absolventů, aby bylo možné sestavit třídu v profesně navazujícím nástavbovém oboru. Vyšší odborné vzdělávání vykazovalo výrazný rozvoj po roce 1995, kdy naposledy proběhlo přijímací řízení do pomaturitního studia. Počet žáků vstupujících do vyššího odborného studia v krátké době překonal počet vstupujících dříve do studia pomaturitního, v průběhu jsou zaznamenána dvě maxima v letech 1998 a 2003 (při sečtení denní i jiných forem). Propad v roce 2000 byl způsoben nepatrným počtem maturantů vycházejících v tomto roce. Od roku 1998 v denním studiu počet přijímaných postupně klesal, jiné formy studia vykazují růstový trend. Ve školním roce 2008/09 bylo do denního studia přijato minimum asi studentů (10,6 % maturantů), do jiných forem bylo přijato asi 2800 studentů. V dalších dvou letech dochází k nárůstu počtu přijatých v roce 2010 bylo v denní formě přijato téměř 9,5 tisíce studentů, v jiných formách téměř 3500 studentů. I když se na tomto nárůstu podílejí výrazně zdravotnické obory, představuje jejich vliv jenom polovinu přírůstku. 2.2 Vývoj oborové struktury žáků ve středním a vyšším odborném vzdělávání Na obrázcích v přílohách 2 až 7 uvádíme počty žáků nově vstupujících do prvních ročníků v jednotlivých kategoriích odborného vzdělání v letech 2005/06 až 2010/11 v členění podle skupin oborů vzdělání. Výrazně upozorňujeme na skutečnost, že s náběhem kurikulární reformy dochází k některým změnám v soustavě oborů, které způsobují výrazné rozdíly v časových řadách. Nejvýraznější změnou, která se projevuje zdánlivě nárůstem počtu žáků přijatých do skupiny 63 Ekonomika a administrativa v maturitní úrovni, je sloučení všech dřívějších oborů skupiny 64 Podnikání v oborech, odvětví a jejich začlenění do oboru M/01 Ekonomika a podnikání. Dále došlo k převedení oborů připravujících IT odborníky do skupiny 18 Informatické obory, což se odráží i ve výrazném snížení počtu žáků přijímaných do skupiny 26 Elektrotechnika, telekomunikační a výpočetní technika, kde byla tato příprava zařazena dříve. V oborech středního vzdělávání s výučním listem (příloha 2) po mnoha letech mírného poklesu počtů i podílů žáků došlo v roce 2009/10 k nárůstu jejich podílu na hodnotu 31,09 % z těch, kteří jsou nově přijatí ze základního vzdělávání (v absolutních číslech šlo vzhledem k poklesu populace o snížení počtu o 129 žáků). V roce 2010/11 podíl těchto žáků zůstal prakticky zachován (pokles pouze o 0,06 p.b.), skutečný počet ale poklesl o 4639 nově přijatých. Ve značně sledované skupině Stavebnictví došlo opět k nárůstu jejich podílu o 0,4 p.b. (v roce 2009/10 byl nárůst o 600 žáků, v roce 2010/11 to však představuje pokles o 400 žáků). Největší nárůst však měla skupina Potravinářství, a to o 0,9 p.b., což představuje skutečný nárůst o 80 žáků. Naproti tomu ve skupině Strojírenství po jednoznačně růstovém trendu v minulých letech došlo v roce 2009/10 k poklesu z podílu 21,7 % na 19,3 % a nyní k dalšímu poklesu na 18,2 %. I přes tyto poklesy je v posledních pěti letech ve skupině Strojírenství vykazován nárůst o 0,2 p.b. nově přijatých žáků. Současný pokles je zřejmým odrazem hospodářské krize, která již v roce 2008 znamenala značné propouštění jednak ve sklářství, ale hlavně ve strojírenských firmách, což se nepříznivě odrazilo v zájmu o tyto obory. Výrazný pokles vykazuje ještě skupina Gastronomie, hotelnictví a turismus (0,5 p.b.), což představuje snížení počtu přijatých o 1300 žáků. Dlouhodobým poklesem byly minimalizovány počty přijímaných do skupin Textilní výroba a oděvnictví (současný podíl 0,5 %), Kožedělná a obuvnická výroba a zpracování plastů (současný podíl 0,1 %) a Technická chemie a chemie silikátů (kam patří i sklářské obory současný podíl 0,3 %). Tento vývoj v podstatě odpovídá potřebám trhu práce, u chemických oborů pak skutečnosti, že tříletý učební obor již není dostatečnou přípravou pro činnosti v těchto výrobách. V dlouhodobém pětiletém pohledu dále došlo k výraznému poklesu o 2,3 p.b. v oborech skupiny Obchod z 3854 žáků v roce 2005/06 na současných 2119 žáků. Výrazný dlouhodobý pokles o 1,4 p.b. je i ve skupině Elektrotechnika, telekomunikace a výpočetní technika, což koresponduje s vývojem počtu těchto pracovníků v zaměstnáních v celé EU. Největší nárůst podílu v dlouhodobém pohledu je u skupiny stavebních oborů (2,6 p.b.), což znamená pokles ze 4546 žáků na 4360 žáků. V maturitních oborech kategorie M (příloha 3) došlo v roce 2009/10 oproti minulému roku k poklesu o téměř 1200 žáků, v současném roce dále o téměř 7000 žáků, podíl poklesl o 0,55 p.b., a to na 40,8 %. Nejpočetnější v této kategorii je stále skupina Ekonomika a administrativa, která si udržovala podíl přijímaných žáků kolem 20 %, v průběhu sledovaných let však došlo k poklesu o 2,1 p.b. (tj. o téměř 1000 žáků). V roce 2009/10 došlo k nárůstu o téměř 2000 žáků přesunem oborů ze skupiny Podnikání v oborech, odvětví. Tento nárůst byl poklesem v roce 2010/11 zcela vymazán a podíl této skupiny je opět necelých 20 %. Meziroční pokles je obrovský (3,3 p.b., tj žáků), v dlouhodobém pohledu, vycházíme-li z porovnání součtu oborů skupin, je pokles o 6,8 p.b., což představuje 5100 nově přijatých do 1. ročníků. Také významný meziroční pokles o 2,6 p.b., tj žáků, 8\n10 2. Vývoj vzdělanostní a oborové struktury žáků ve skupině Elektrotechnika, telekomunikační a výpočetní technika je dán přesunem oborů zaměřených na IT (téměř 1600 žáků) do skupiny Informatické obory. Po sečtení počtu žáků v obou skupinách je zřejmé, že jde pouze o nepatrný pokles jejich celkového počtu, tj. asi o 200 žáků, což ale představuje v podílu výrazný nárůst o 1,4 p.b. Značný pokles podílu byl zaznamenán i ve skupině Strojírenství, meziročně o 1 p.b., v pětiletém pohledu o 2,4 p.b. Počet žáků ve skupině klesl téměř na polovinu. Naopak po několika letech poklesu došlo k nárůstu podílu (1,7 p.b.) i počtu (360) žáků ve skupině Zdravotnictví. Asi o 800 žáků (0,1 p.b.) poklesl počet přijatých do oborů Lycea, přitom ve víceletém pohledu vykazovala odpovídající skupina Obecně odborná příprava největší nárůst (4 p.b.). V maturitních oborech kategorie L0 (střední vzdělávání s maturitní zkouškou a odborným výcvikem L0 příloha 4) došlo v posledním roce k poklesu počtu přijatých o 1411 žáků a ke snížení podílu na 7,07 %. Také v této skupině se projevily změny, které byly způsobeny změnami v soustavě oborů, jde zejména o dlouhodobější postupný přesun žáků do oboru Autotronik. Zde v průběhu pěti let došlo k výraznému řádovému nárůstu počtu žáků, stejný pokles pak vykazuje skupina Elektrotechnika, telekomunikační a výpočetní technika, odkud se přesun udál. Zachování stejného počtu přijímaných jako v minulém roce ve skupinách Osobní a provozní služby a Speciální a interdisciplinární technické obory představuje v podílech jejich výrazný nárůst (o 2,7 a 2,2 p.b., kde 2,7 p.b. představuje nejvyšší nárůst podílů v posledním roce). Vysoké navýšení vykazuje také skupina oborů Polygrafie, kde jde o zvýšení podílu o 2,5 p.b. Největší meziroční pokles v tomto roce vykazuje skupina oborů Strojírenství a strojírenská výroba (4,0 p.b.), výrazný pokles zaznamenala i skupina oborů Obchod o 2,2 p.b. V pětiletém pohledu, ponecháme-li stranou změny vzniklé přechodem oboru Autotronik ze skupiny Elektrotechnika, telekomunikační a výpočetní technika do skupiny Speciální a interdisciplinární technické obory, zaznamenala největší nárůst skupina oborů Gastronomie, hotelnictví a turismus (5 p.b.), největší pokles pak skupina Obchod (5,4 p.b.). Vývoj celkového počtu žáků přijatých ve všech kategoriích, do kterých vstupují žáci ze základního vzdělávání (E+H+L0+M), je dobře zřetelný v grafech přílohy 5, kde je zřejmé i to, že poklesy a nárůsty v různých kategoriích se vyrovnávají a nejsou tak výrazné. Výrazně se projevují změny v počtech žáků i jejich podílech ve skupinách oborů, kde došlo ke změnám v soustavě oborů (skupiny Ekonomika a administrativa Podnikání v oborech, odvětví a Informatické obory i Speciální a interdisciplinární technické obory, které ubraly žáky ze skupiny Elektrotechnika, telekomunikační a výpočetní technika). Nejde ale jen o přesun, v ekonomických oborech došlo k výraznému poklesu počtu žáků odpovídajícímu dřívějšímu podílu skupiny Podnikání v oborech, odvětví. V meziročním srovnání je významný pouze nárůst počtů žáků připravovaných ve skupině oborů Zdravotnictví, a to o 0,9 p.b., menší nárůsty podílů vykazují ještě skupiny oborů Pedagogika, učitelství a sociální péče (0,5 p.b.), Právní a veřejnosprávní činnosti (0,4 p.b.), Potravinářství (0,3 p.b.), Stavebnictví, geodézie a kartografie (0,3 p.b.), Umění, užité umění (0,3 p.b.) a také Zemědělství (0,2 p.b.). Ve většině ostatních skupin oborů dochází k poklesu jejich podílu, významný pokles je ve skupinách Ekonomika a administrativa (1,8 p.b.) a Strojírenství a strojírenská výroba (1,3 p.b.). Zajímavý je i dlouhodobý pohled, který ukazuje, pomineme-li skupiny Informatické obory a Speciální a interdisciplinární technické obory, významné nárůsty skupin oborů Gastronomie, hotelnictví a turismus, Právní a veřejnosprávní činnosti a Pedagogika, učitelství a sociální péče (vždy o 1 p.b.). Dále je ještě významný dlouhodobý nárůst skupiny Stavebnictví, geodézie a kartografie (0,9 p.b.) a Obecně odborná příprava (0,8 p.b.) zde jde o obory Lyceí, které i při současném poklesu v dlouhodobém pohledu ještě vykazují nárůst. Největší pokles v pětiletém pohledu vykazují, pomineme-li odsun ze skupin Podnikání v oborech, odvětví a Elektrotechnika, telekomunikační a výpočetní technika, skupiny Strojírenství a strojírenská výroba (1,7 p.b.), Obchod (1,6 p.b.) a Textilní výroba a oděvnictví (1,2 p.b.). Všechny dlouhodobé změny se vztahují k rozdílům mezi roky 2005/06 a 2010/11. V absolutních počtech došlo v tomto období k poklesu nově přijímaných ze základní školy či prvního stupně víceletých gymnázií do odborného vzdělávání téměř o 20,1 tisíce žáků (ze na žáků). V nástavbovém vzdělávání (příloha 6) dochází v celku k meziročnímu poklesu téměř o 700 nově přijímaných. I při poklesu asi o 200 žáků vykazuje největší nárůst skupina Podnikání v oborech, odvětví. Velký podíl této skupiny (necelých 7000 žáků, 64 %) je ovlivněn zejména tím, že při velké rozptýlenosti výuky učebních oborů na mnoha školách je to často jediná možnost, jak vytvořit dostatečně velkou třídu ze zájemců o nástavbové studium z různých oborů. Výhodou je ovšem i příprava vyučených k budoucímu podnikání a zvýšení jejich vzdělanostní úrovně. Významný nárůst je ještě u skupiny Gastronomie, hotelnictví a turismus, největší pokles je patrný u skupiny Zpracování dřeva (0,6 p.b.). Podíváme-li se na vývoj z dlouhodobého pohledu, je zřejmý výrazný nárůst skupiny Podnikání v oborech, odvětví (17 p.b. ze 47 % v roce 2005 na 64 % v roce 2010). Největší pokles v tomto období vykazují skupiny Ekonomika a administrativa (4,5 p.b.), Obchod (3 p.b.) a Elektrotechnika, telekomunikační a výpočetní technika (2,5 p.b.). Ve vyšším odborném vzdělávání (příloha 7) po několika letech poklesu dochází již druhý rok k nárůstu počtu žáků vždy asi o 600 nově přijatých. Situace v podílech se výrazně nemění, výraznější meziroční nárůst je vykazován ve skupině oborů Gastronomie, hotelnictví a turismus (1,5 p.b.), pokles pak ve skupině Ekonomika a administrativa (1,2 p.b.). 9\n11 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce Největší nárůst v dlouhodobém pohledu je u skupin Zdravotnictví (3,3 p.b.), Pedagogika, učitelství a sociální péče (2,6 p.b.) a Umění a užité umění (1,5 p.b.), k největšímu poklesu došlo u skupin Ekonomika a administrativa (5,1 p.b.), Elektrotechnika, telekomunikační a výpočetní technika (2,1 p.b.) a Zemědělství a lesnictví (1,5 p.b.). Tyto a další informace k problematice struktury žáků ve středním a vyšším odborném vzdělávání v ČR jsou dostupné v elektronické podobě na webových stránkách v části Vzdělávání a trh práce nebo na portálu v sekci Absolventi škol a trh práce (v části Vzdělávání a volba oboru nebo mezi Publikacemi). 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce Absolventi škol se zdravotním postižením (dále se ZP) patří k těm rizikovým skupinám, jejichž uplatnění na trhu práce je často mimořádně obtížné. Důvodem je nepříznivá kumulace závažných znevýhodňujících faktorů, kdy k nedostatku praxe, který znesnadňuje vstup na trh práce i absolventům běžné populace, přistupuje samotné zdravotní postižení. Situaci v současnosti komplikuje i ekonomická krize, kdy zaměstnavatelé hledají rezervy především v oblasti lidských zdrojů a přijímání nových pracovníků dlouhodobě výrazně omezují. Nepříznivou roli nejen v ČR, ale i v ostatních zemích EU hraje i postupující globalizace, zejména přesouvání manuální výroby do zemí s levnou pracovní silou. V důsledku těchto procesů se nároky trhu práce zvyšují a osoby se ZP se ocitají v nevýhodném postavení v prostředí stále ostřejší konkurence. Absolventi se zdravotním postižením se přitom v rámci vstupu na trh práce setkávají jak s konkurencí spolužáků bez zdravotního postižení, tak i s osobami se zdravotním postižením, kteří již mají praxi a síť pracovních kontaktů. Nepříznivou situaci dokládají i statistické údaje MPSV, z nichž vyplývá, že na jedno volné pracovní místo připadá v posledních letech kolem 30 osob se ZP. Získání pracovního uplatnění je přitom pro absolventa se ZP výrazným přínosem, nejen z ekonomického hlediska, ale i z pohledu sociálního začlenění. Šetření navazuje na dříve realizované průzkumy mapující úspěšnost vstupu absolventů škol na trh práce a doplňuje tak komplexní pohled i z hlediska názorů zaměstnavatelů na možnosti zaměstnávání a míru připravenosti absolventů se ZP. Základním cílem této kapitoly je přispět k širší informovanosti o možnostech zaměstnávání absolventů se ZP, identifikovat bariéry jejich zaměstnávání z pohledu zaměstnavatelské sféry, zejména ve vztahu k nárokům na jejich kvalifikaci a připravenost pro trh práce, a poskytnout tak školám a poradenským institucím potřebnou zpětnou vazbu. Průzkum Národního ústavu pro vzdělávání byl v souladu s výzkumným záměrem realizován v několika navazujících etapách, a to jako kombinace kvantitativního a kvalitativního šetření. V první etapě kvantitativního šetření byly se žádostí o poskytnutí informací o uplatnění absolventů se zdravotním postižením na trhu práce a případných kontaktů na zaměstnavatele osloveny školy, v nichž ve školním roce 2009/10 ukončili studium žáci se zdravotním postižením. 2 2 ) Seznam škol byl získán z databáze Ústavu pro informace ve vzdělávání. Celkem bylo osloveno 226 škol a získáno 116 kontaktů. V druhé etapě byly dotazníkem osloveny přímo firmy a organizace. Kontakty získané ze škol byly doplněny o náhodný výběr firem a organizací ze všech sektorů národního hospodářství. Celkem byl elektronický dotazník doručen 1579 firmám a organizacím. Kvalitativní šetření vychází z dotazníkového průzkumu, ve kterém byly požádány školy i zaměstnavatelé o poskytnutí příkladů dobré praxe z oblasti spolupráce při zaměstnávání absolventů se ZP a podpoře připravenosti absolventů se zdravotním postižením pro úspěšný vstup na trh práce. Získané náměty byly ve spolupráci se školami a firmami dále podrobněji rozpracovány. Z celkového počtu 177 respondentů tvořily převažující podíl firmy (65 %), dále pak státní neziskové organizace (14,7 %) a družstva (5,6 %). Z hlediska velikosti byly firmy a organizace v souladu s dělením používaným Evropskou komisí členěny podle počtu zaměstnanců na mikropodniky (do 10 zaměstnanců), malé podniky (do 49 zaměstnanců), střední podniky (do 250 zaměstnanců) a velké podniky (nad 250 zaměstnanců). Nejvíce byly ve vzorku zastoupeny středně velké organizace s 50 až 250 zaměstnanci, které tvoří téměř polovinu respondentů (48 %). Za nimi následují velké organizace s více než 250 zaměstnanci, jejichž zastoupení je přibližně třetinové (32,8 %). Z pohledu odvětví se průzkumu zúčastnily nejčastěji organizace působící v průmyslu (33,3 %). Významněji jsou dále ve vzorku zastoupeny organizace z oblasti školství (9 %), zemědělství a lesnictví (8,5 %), veřejné správy (7,3 %), dopravy (6,8 %) a služeb (5,6 %). V naprosté většině (95 %) se přitom jednalo o běžné zaměstnavatele Možnosti uplatnění absolventů se zdravotním postižením podle zaměstnavatelů Při hodnocení možností a překážek zaměstnávání absolventů se ZP je třeba si uvědomit, že tato skupina je velmi diferencovaná. U části absolventů je míra postižení tak výrazná, že jejich pracovní aktivitu prakticky znemožňuje, a tito žáci po skončení vzdělávání zaměřeného na zvládání 3 ) Zaměstnavatelé, kteří se pohybují na běžném trhu práce a osoby se ZP zaměstnávají zejména na základě tzv. povinného podílu, na rozdíl od zaměstnavatelů, kteří se specializují na zaměstnávání OZP (zaměstnávají více než 50 % OZP) a pohybují se na tzv. chráněném trhu práce. 10\n12 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce praktických úkonů zůstavají zpravidla v péči rodičů, další část absolventů je pak schopná pracovat pouze na chráněném trhu práce. Získání pracovního uplatnění je ale většinou obtížné i pro ty absolventy se ZP, kteří mohou vykonávat práci v běžné firmě nebo úřadu a jsou tedy schopni se uplatnit na tzv. běžném trhu práce. Jejich situace je specifická zejména v tom, že přijetí do zaměstnání vyžaduje individuálně zvážit, zda daná pracovní pozice je pro absolventa vhodná, zda přijímaný pracovník s ohledem na zdravotní omezení zvládne požadované pracovní úkoly, zda bude případně potřebovat úpravy pracoviště, speciální pomůcky nebo jiné úlevy (např. zkrácení pracovní doby). Přijetí absolventů se ZP, resp. osob se zdravotním postižením (OZP) obecně, tak může být spojeno s vyššími ekonomickými náklady, organizačními změnami, nutností řešit fyzické i komunikační bariéry a podobně. To vše vyžaduje ze strany zaměstnavatele určitou vstřícnost a často i dostatek informací o charakteru zdravotního postižení a pracovních možnostech absolventa. Absolventi se ZP si obtížnost vstupu na trh práce uvědomují. Ze šetření realizovaného v roce 2010 vyplynulo 4, že značný podíl absolventů středních škol se zdravotním postižením se při vstupu na pracovní trh potýká s vysokou mírou nejistoty nejen v souvislosti se samotným postižením a případnými fyzickými či psychickými bariérami a předsudky, ale vyjadřuje i obavy z nedostatečné praxe, úrovně získaných kompetencí a schopnosti zvládnout požadavky zaměstnání. Více než 70 % budoucích absolventů se zdravotním postižením projevilo obavu z nezaměstnanosti. Nižší, přesto ale značné, byly obavy absolventů se ZP z nedostatku zkušeností (47 %). Nedostatečné připravenosti ze školy se podle výsledků uvedeného šetření obávalo asi 31,4 % absolventů se ZP a zvládnutím požadavků zaměstnání si nebylo jisto 39 % z nich. Asi třetina dotázaných se pak obávala předsudků zaměstnavatelů a kolegů. Překážky zaměstnávání absolventů se ZP v celkovém pohledu podle četnosti zastoupení Podíváme-li se nejprve na nejčastěji zmiňované důvody, proč zaměstnavatelé nezaměstnávají absolventy se ZP, pak je zřejmé, že na prvních pozicích v žebříčku nejzávažnějších překážek a bariér najdeme jak ekonomické a organizační příčiny, tak i důvody související se školní přípravou, kdy je zdůrazňována zejména nevhodná kvalifikační struktura absolventů se zdravotním postižením a nízká úroveň získaných kompetencí. To potvrzuje předpoklad, že i školská sféra má možnost podílet se na zlepšení startovací pozice této specifické skupiny absolventů při jejich přechodu na trh práce. Jednoznačně nejčastěji uváděným důvodem, proč zaměstnavatelé nezaměstnávají absolventy se ZP, je nedostatek vhodných činností, který uvedlo 95 % dotázaných institucí. Z pohledu škol je ale podstatné, že k dalším významným důvodům patří nedostatek absolventů se ZP s vhodným oborem vzdělání na trhu práce (75 %), nedostatečná kvalifikace absolventů se ZP obecně (68 %) 4 ) Trhlíková, J.: Studijní a pracovní záměry absolventů středních škol se zdravotním postižením. Praha: NÚOV a konkrétněji i nedostatek absolventů s vyšším vzděláním (62 %). Do tohoto výsledku se zřejmě promítá i skutečnost, že vysoký podíl žáků se ZP tvoří žáci s mentálním postižením, kteří dosahují jen nízké úrovně vzdělání. Určitou roli může hrát i nižší informovanost zaměstnavatelů o tom, kde absolventy s vhodným vzděláním najít. Přesto se v této oblasti ukazuje možnost škol a poradenských institucí zlepšit výchozí situaci absolventů se zdravotním postižením na trhu práce, zejména důrazem na výběr vhodného oboru s ohledem na aktuální situaci na trhu práce, především v místě bydliště nebo v rámci regionu, a rozvojem zejména těch kompetencí, které mohou konkurenceschopnost absolventů se zdravotním postižením na trhu práce zvýšit. K dalším frekventovaným důvodům na straně zaměstnavatelů pak patří ekonomické a organizační důvody, konkrétně náklady na úpravu pracoviště, které uvádí 73 % dotázaných institucí, vyšší nemocnost (70 %) a nutnost individuálního pracovního režimu (66 %). Nepříznivým zjištěním je, že kromě čistě ekonomického hlediska hraje svoji roli zřejmě i poměrně značná neochota firem a institucí k překonávání problémů navíc. Tento důvod uvedlo 67 % dotázaných firem a organizací, přitom pro 24 % z nich je tato překážka vnímána jako rozhodující a 43 % přiznalo částečný vliv. Zdá se, že vstřícnost k handicapovaným osobám a pozitivní kroky v této oblasti nejsou v ČR zatím vnímány jako součást společensky zodpovědné image a firemní kultury a značný podíl firem se v této oblasti přiklání k nejjednoduššímu a nejméně komplikovanému řešení, kterým jsou odvody povinného podílu do státního rozpočtu. Nutnost řešit problémy navíc přitom zřejmě souvisí i s dalšími zmiňovanými překážkami, jako je nedostatek informací o možnostech zaměstnávání absolventů. Přibližně 44 % uvedlo odpověď nevíme, co od absolventů se ZP očekávat a 34 % nedostatek informací o proble matice zaměstnávání osob se zdravotním postižením z hlediska právních aspektů. I v této oblasti tedy může školská sféra, zejména informováním o dovednostech absolventů se ZP a jejich připravenosti pro výkon zaměstnání, pomoci zvýšit šanci na získání zaměstnání. Překážky zaměstnávání absolventů se ZP rozdíly z hlediska právní formy organizace Zaměříme-li se na rozdíly v překážkách zaměstnávání absolventů se ZP podle právních forem zaměstnavatelů, pak můžeme konstatovat, že důvody se z tohoto pohledu statisticky příliš neliší. Ekonomické důvody jsou mírně významnější pro fyzické osoby, resp. malé firmy. Nízké znalosti a dovednosti představují významnější překážku zejména z pohledu firem. Dále firmy jako důvod nezaměstnávání absolventů se ZP častěji uvádějí vyšší nemocnost a také zmiňují, že nevědí, kde vhodné absolventy vyhledat. Překážky zaměstnávání absolventů se ZP rozdíly z hlediska velikosti organizace Z tohoto pohledu mají ekonomické důvody a špatný vztah k práci statisticky významnější vliv na rozhodování o přijetí absolventa se ZP (resp. OZP) u firem s menším počtem zaměstnanců než u větších firem. 11\n13 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce Obrázek 3.1: Odpověď na otázku Jaký vliv mají ve Vaší organizaci uvedené překážky pro zaměstnávání absolventů se zdravotním postižením? (v % odpovědí) Nedostatek prac. činností vhodných pro ZP 81 % 15 % 5 % Chybí abs. se ZP s vhodným oborem 44 % 31 % 25 % Náklady na úpravu pracoviště 38 % 34 % 27 % Vyšší nemocnost 15 % 55 % 30 % Nedostatečná kvalifikace abs. se ZP 37 % 30 % 33 % Nutnost řešit problémy navíc 24 % 43 % 33 % Vyšší nároky na individuální pracovní režim 19 % 47 % 34 % Nedostatek abs. se ZP s vyšším vzděláním 24 % 38 % 39 % Nízké znalosti a dovednosti abs. se ZP 27 % 34 % 39 % Nízká výkonnost 17 % 44 % 39 % Nedostatečná praxe 19 % 40 % 42 % Nízká aktivita a samostatnost abs. se ZP 18 % 39 % 43 % Větší nároky na péči při zapracování 12 % 41 % 47 % Chybí kontakty se školami, které žáky se ZP připravují 16 % 36 % 49 % Nedostatek zakázek, špatná finanční situace 21 % 28 % 51 % Nezájem abs. se ZP skutečně pracovat 19 % 30 % 51 % Nevíme, co od abs. se ZP očekávat 14 % 30 % 56 % Špatný vztah abs. se ZP k práci 17 % 22 % 61 % Nevíme, kde vhodné abs. se ZP vyhledat 13 % 26 % 62 % Ekonomické důvody 4 % 28 % 64 % Nedostatek informací o zaměstnávání OZP 5 % 29 % 66 % Administrativní náročnost 3 % 13 % 84 % rozhodující částečný nemá vliv 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Překážky zaměstnávání absolventů se ZP rozdíly z hlediska odvětví Prakticky ve všech odvětvích je nejvýznamnější překážkou nedostatek pracovních činností vhodných pro absolventy se ZP (relativně nejméně ve stavebnictví a veřejné správě). Překážky zaměstnávání absolventů se ZP rozdíly podle zkušenosti zaměstnavatelů se zaměstnáváním OZP Podíváme-li se na hlavní rozdíly, které jako překážky uvádějí instituce zaměstnávající osoby se ZP a ty, které je v současnosti nezaměstnávají, nalezneme je ve dvou oblastech: jde o oblast hodnocení administrativní náročnosti (nemá vliv pro 88 % organizací, které OZP zaměstnávají, zatímco u těch, které OZP nezaměstnávají, je to jen 71 %) a o oblast nákladů na úpravu pracoviště (rozhodující jsou pro 56 % institucí, které OZP nezaměstnávají, oproti 33 % těch, které OZP zaměstnávají). Další statisticky významné rozdíly spočívají pak přede vším v přístupu organizací ve smyslu nutnosti řešit problémy navíc (uvádí je 42 % organizací, které OZP nezaměstnávají, oproti 18 % těch, které je zaměstnávají) a dále pak v důvodech souvisejících s nedostatkem informací (nedostatek informací nemá nepříznivý dopad na možnost přijetí absolventa se ZP pro 73 %, které již OZP zaměstnávají, oproti 49 % těch, které OZP nezaměstnávají). Chybějící kontakty se školami, které vzdělávají žáky se ZP uvádí jako překážku zaměstnávání absolventů se ZP jen 12 % organizací, jež mají zkušenost se zaměstnáváním OZP, v porovnání s 26 % ze skupiny zaměstnavatelů, kteří tyto zkušenosti nemají. Výsledky šetření tak potvrzují již dříve uvedenou skutečnost, že jednou z významných překážek vedle ekonomické a administrativní náročnosti je nedostatek informací o absolventech, resp. OZP obecně, ve smyslu právních předpisů i vzhledem k možnostem absolventů a pracovním úkolům, které jsou schopni plnit. Ukazuje se, že pokud insituce již má zkušenosti se zaměstnáváním OZP, 12\n14 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce je pro ni méně náročné přijmout absolventa, případně obecně dalšího pracovníka se zdravotním postižením. V této souvislosti se jako vhodný nástroj ukazuje potřeba větší provázanosti škol a zaměstnavatelské sféry a širší informovanost o pracovních možnostech absolventů jednotlivých oborů a škol. Překážky zaměstnávání absolventů se ZP faktorová analýza Vzhledem k vysokému počtu překážek, které v oblasti přijímání absolventů se ZP působí, byla jako jeden z analytických nástrojů využita i faktorová analýza a baterie otázek byla s její pomocí redukována. Na jejím základě byly odhaleny čtyři faktory, které ovlivňují přijímání absolventů se ZP. Tento pohled umožňuje přehledněji specifikovat základní oblasti, v nichž mohou školská sféra a poradenské instituce ovlivnit úspěšnost přechodu absolventů se ZP na trh práce a přispět ke zlepšení situace v této oblasti. Podrobné výsledky analýzy jsou uvedeny v příloze č faktor Ekonomické a organizační překážky (překážky navíc ) První faktor zahrnuje ekonomické a organizační překážky, včetně nutnosti řešit problémy navíc. Je sycen především proměnnými ekonomické důvody, nedostatek pracovních činností vhodných pro ZP, náklady na úpravu pracoviště, vyšší nároky na individuální pracovní režim (např. úpravu pracovní doby), větší nároky na péči na zapracování a dále pak proměnnou nutnost řešit problémy navíc (speciální pomůcky, individuální péče, dohled a podobně). Podíváme-li se na procentní podíly organizací, které tyto překážky vnímají jako zásadní, nejvýraznější je v této skupině nedostatek vhodných pracovních činností (81 %), náklady na úpravu pracoviště (31 %), nutnost řešit problémy navíc (24 %), vyšší nároky na individuální pracovní režim (19 %), větší nároky na zapracování (12 %) a rovněž ekonomické důvody obecně (7 %). V této oblasti spočívá možnost škol ovlivnit vstup absolventů na trh práce především v důrazu na praktickou přípravu, samostatnost a flexibilitu, tedy ve směru snížení nároků na zapracování a řešení problémů navíc, které firmy spojují často s potřebou většího dohledu a nižší samostatností absolventů se ZP. 2. faktor kvalifikace absolventů Druhý faktor je sycen proměnnými nedostatečná kvalifikace absolventů se ZP, na trhu práce je nedostatek absolventů se ZP s vyšším vzděláním, na trhu práce chybějí absolventi se ZP s vhodným oborem, nízké znalosti a dovednosti absolventů se ZP a nedostatečná praxe. Nejvýznamnější je z hlediska procentuálního zastoupení nedostatek absolventů s vhodným oborem (44 %). Nedostatečná kvalifikace je zásadní překážkou pro 37 % zaměstnavatelů, nízké znalosti a dovednosti 27 %, nedostatek absolventů s vyšším vzděláním 24 %, nedostatečná praxe 19 %. Právě v této oblasti se možnost působení škol a poradenských institucí ukazuje nejvýrazněji. Rezervy lze najít ve větším důrazu na využívání služeb kariérového poradenství, které by vycházelo nejen z potenciálu a zájmů žáka, ale bralo by v úvahu i aktuální situaci na trhu práce, a to i v regionálním pohledu. Zároveň je v tomto směru třeba klást důraz na získání potřebné úrovně kompetencí zejména v těch oblastech, které jsou z hlediska konkurenceschopnosti na trhu práce nejvýznamnější. Významným prvkem zvýšení uplatnitelnosti je i absolvování vhodné praxe v průběhu studia. 3. faktor Vztah absolventů se ZP k práci a jejich výkonnost Tento faktor sytí především proměnné špatný vztah absolventů se ZP k práci, nezájem absolventů skutečně pracovat, nízká aktivita a samostatnost, nízká výkonnost a vyšší nemocnost. V procentuálním vyjádření je nejvýraznější nezájem skutečně pracovat 19 %, dále pak nízká aktivita a samostatnost 18 %. Špatný vztah absolventů k práci uvádí jako zásadní překážku 17 % organizací, nízkou výkonnost 17 % a vyšší nemocnost 15 % dotázaných. Z hlediska škol je v této oblasti vhodné podporovat aktivitu žáků, pozitivní vztah k práci a možnosti seberealizace. 4. faktor Informovanost o absolventech se ZP Čtvrtý faktor je sycen především následujícími proměnnými: nedostatek informací o problematice zaměstnávání osob se ZP, nevíme, co od absolventů očekávat, nevíme, kde je vyhledat, chybějí kontakty se školami a dále pak administrativní překážky. Z hlediska zastoupení odpovědí přibližně 34 % dotázaných institucí považuje za překážku přijímání absolventů se ZP nedostatek informací. I tady se ukazuje možnost zlepšení situace z pohledu školské sféry, především na základě větší dostupnosti informací o možnostech a přínosu zaměstnávání absolventů se ZP. Nástrojem je širší spolupráce škol, které vzdělávají žáky se ZP, se zaměstnavateli, zprostředkování kontaktů žáků se ZP s firmami v regionu, účast na akcích školy, soutěžích a podobně, které by potenciálním zaměstnavatelům umožnily získat představu o možnostech pracovního uplatnění absolventů daných škol a jejich přínosu pro firmu Hlavní důvody nepřijímání absolventů se zdravotním postižením Důvody, proč zaměstnavatelé nepřijímají absolventy se ZP, jsou, jak vyplývá z předchozího textu, velice různorodé. Vzhledem k tomu, že cílem šetření bylo postihnout celou širokou škálu překážek, byly kromě uzavřených otázek použity i otázky otevřené, které respondentům umožňují vyjádřit se detailněji a v širších souvislostech. Identifikovány byly následující příčiny, proč organizace absolventy se ZP nezaměstnávají: Špatná ekonomická situace Nemáme místa pro svoje pracovníky, z nichž někteří pracují v organizaci i několik desítek let. Nové přijímáme jen zcela výjimečně a na místa, která by absolvent ZP nezvládl (traktorista). 13\n15 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce nevhodné prostory náklady na úpravu pracoviště Pro osoby na vozíku nemáme uzpůsobeny prostory. Náklady na úpravu pracoviště. Charakter činnosti firmy neumožňuje zaměstnávat OZP Povaha práce, která částečně vyžaduje cestování a realizaci zakázek přímo u zákazníka. Fyzická náročnost na pracovištích kovovýroba, práce ve stoje, práce v noci, riziko hluku. Nedostatek činností vhodných pro ZP Nedostatek pracovních činností vhodných pro ZP, ale záleželo by na druhu postižení. Manipulace se spisy (často objemnými a těžkými), nutnost pohybu po členité rozlehlé historické budově, požadavek na samostatnost a nezávislost při plnění pracovních úkolů. Nemáme volné pracovní pozice, kde bychom je mohli zaměstnat. Nabíráme lidi do konstrukce, na zahraniční obchod, nákup nutná vyšší kvalifikace, samostatný pohyb, popř. do lakovny, svařovny, skladu, na montážní linky fyzická náročnost práce s různě těžkými díly v různých výškách. Ve výrobě velmi těžko zaměstnat osoby se ZP a v administrativě nejsou volná pracovní místa. PREFERENCE STARŠÍCH PRACOVNÍKŮ SE ZP Zaměstnáváme osoby se zdravotním postižením, které u nás předtím pracovaly a jejich zdravotní stav se zhoršil, ale i pro tyto osoby má organizace málo vhodných pracovních příležitostí. Velikost firmy (nedostatečná zastupitelnost) Nízký počet zaměstnanců firma zaměstnává pouze řidiče, účetní/asistentku a manažera dopravy vzhledem k náplni práce je potřeba zaměstnávat osoby zdravotně způsobilé. Jako s.r.o. střední velikosti jsme počtem zaměstnanců poddimenzovaní a nemůžeme si dovolit ani delší zácvik, ani časté zdravotní nepřítomnosti, ani nižší samostatnost zaměstnanců to si mohou dovolit větší firmy, kde je možná vyšší zastupitelnost. Vysoké pracovní nároky (nedostatečná odbornost) Velmi vysoké nároky na uchazeče o práci z pohledu kvalifikace i praktických zkušeností za 18 měsíců jsme z cca 600 uchazečů přijali pouze 24. Zabýváme se hlavně opravami značkových vozidel a na tato místa jsou kladeny vysoké nároky, které se týkají vyškolení těchto pracovníků. Osoby se ZP se o zaměstnání ve firmě neucházely Žádný ZP se zatím nikdy o zaměstnání v naší společnosti neucházel. Mezi uchazeči o zaměstnání v naší firmě nejsou osoby se ZP. Z uvedených příkladů vyplývá, že důvody nepřijímání absolventů se ZP jsou často vzájemně provázány a mají komplexnější charakter. Shrneme-li uvedené odpovědi, pak i ve slovním vyjádření je nejčastěji zmiňován buď zcela nevhodný charakter výroby, který zaměstnávání OZP vylučuje, nebo relativní nedostatek pracovních míst vhodných pro OZP. Právě tento relativní nedostatek pracovních míst vhodných pro absolventy, resp. osoby se ZP, je ovšem často provázán s dalšími překážkami, jako jsou nevhodné prostory, náklady nutné na úpravu pracoviště, nutnost řešit administrativní a další problémy. Nedostatek vhodných pracovních pozic se tak zřejmě prolíná s nízkou motivací zaměstnavatelů zabývat se otázkou možnosti poskytnout pracovní uplatnění i absolventům se ZP. Tomu odpovídají i některá vyjádření, např. Motivací pro zaměstnávání osob se zdravotním postižením či omezením je pouze povinnost zaměstnávat 4 % těchto osob. Nedostatek vhodných pracovních pozic je přitom dáván do souvislosti nejen s charakterem výroby, ale i vysokými nároky, které firmy kladou na výkon zaměstnanců, jejich kompetence, samostatnost i flexibilitu. Zaměstnavatelé vnímají zaměstnávání OZP jako potenciálně problematické a rizikové a uvádějí, že jsou ochotni OZP zaměstnat, pokud jejich zdravotní postižení nemá na výkon práce ani zvýšení nákladů negativní vliv. Zaměstnáváme pouze osoby s částečným invalidním důchodem, kde není žádné větší zdravotní postižení, pouze omezení v určitém výkonu práce, které však nesouvisí s jejich skutečně vykonávanou prací. Zaměstnávání se nebráníme, pokud nebude způsobovat výrazně zvýšené náklady na pracovní místo a snížený výkon. Nejvýraznější je tento problém u menších firem, pro které je ekonomicky i organizačně obtížné zajistit náhradu v době nemoci nebo asistenci a pomoc při výkonu práce pracovníkům se ZP. Podle vyjádření některých firem ubyla místa vhodná pro osoby se zdravotním postižením i v důsledku využívání outsourcingu, tedy zajišťování části provozu nebo služeb pracoviště jinou organizací. Naše akciová společnost zaměstnává převážně dělníky ve výrobě cementotřískových desek v nepřetržitém provozu, v hlučném a prašném (rizikovém) prostředí. Tyto pozice nejsou vhodné pro zaměstnance se zdravotním postižením. V minulosti jsme zaměstnávali několik těchto zaměstnanců na pozicích vrátný, tuto službu nám nyní zajišťuje dodavatelsky firma, která zaměstnává osoby se zdravotním postižením. Z uvedených odpovědí vyplývá poměrně nevýhodné postavení absolventů škol se ZP ve srovnání s pracovníky se ZP s praxí. Ukazuje se, že organizace jsou v případě nutnosti ochotny přizpůsobit pracovní podmínky dlouholetým pracovníkům, jejichž zdravotní stav se zhorší nebo se stanou invalidními, pokud s nimi mají dobré zkušenosti, ale přijímání absolventů, jejichž pracovní výkon je nejistý, vnímají jako rizikové Možnosti zvýšení zaměstnanosti absolventů se zdravotním postižením Jedním z cílů šetření bylo zjištění, ve kterých oblastech by bylo možné posílit zájem zaměstnavatelů o zaměstnávání absolventů se ZP, jaká opatření a nástroje by mohly je- 14\n16 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce jich pozici na trhu práce posílit. Z výsledků je patrné, že možnosti rozšíření zaměstnávání absolventů často souvisejí s odstraňováním již dříve zmíněných překážek a bariér. Největší význam by podle názoru potenciálních zaměstnavatelů měla ekonomická motivace (89 %, z toho 58 % určitě a 35 % částečně). Zajímavá je skutečnost, že hned na druhém a třetím místě by podle převážné většiny zaměstnavatelů pomohla větší informovanost, a to jak ve smyslu informací, jakou práci jsou schopni absolventi se ZP vykonávat (88 %, z toho 55 % odpovědělo určitě a 33 % částečně), tak i informací o nárocích ZP na případné úpravy na pracovišti, nutných pomůckách apod. (83 %, z toho 47 % určitě a 36 % částečně). S potřebou informací souvisí i souhlas s tím, že by pomohly webové stránky zaměřené na zaměstnávání absolventů se ZP (78 %) a poskytování informačního servisu firmám, které mají zájem absolventy, resp. OZP zaměstnat (77 %). Významnou oblast zlepšení konkurenceschopnosti absolventů se ZP na trhu práce vidí zaměstnavatelé i v oblasti školského systému. Přibližně 87 % z nich se domnívá, že je potřebné zvýšit úroveň znalostí a dovedností absolventů se ZP. I zde se znovu ukazuje, že na individuální úrovni ve vztahu k poradenství je nutná podpora volby takového vzdělání, které maximálně využije potenciál žáka se ZP a bude rozvíjet ty oblasti, které nejsou postižením negativně ovlivněny. Na úrovni škol je třeba klást důraz na zvyšování kvality výuky a reflexe potřeb trhu práce. 5 S tím souvisí i další oblast, která by podle názoru většiny potenciálních zaměstnavatelů měla pozitivní do- Tabulka 3.1: Odpověď určitě na otázku Co by podle Vašeho názoru zvýšilo možnosti zaměstnávání absolventů se ZP? V rozdělení podle velikosti subjektů (v % odpovědí) 5 Větší úroveň znalostí a dovedností absolventů Webové stránky zprostředkující nabídky zaměst. abs.se ZP Poradenství pro firmy, které chtějí zaměstnat OZP Větší spolupráce se školami, které vzdělávají žáky se ZP Informace o nárocích ZP (úpravy pracoviště, způsob komunikace ) Informace o tom, co jsou absolventi se ZP schopni dělat Větší ekonomická motivace firem (slevy, dotace ) méně než 10 zaměst zaměst zaměst. více než 250 zaměst. celkem 25 % 39 % 46 % 36 % 41 % 100 % % 40 % 50 % 44 % 44 % 25 % 28 % 100 % % % 22 % % % 37 % 25 % 40 % 54 % 37 % 47 % 100 % 50 % 61 % 48 % 56 % 100 % 65 % 57 % 53 % 58 % 5 ) Statisticky významné rozdíly jsou vyznačeny pomocí znaménkového schématu, které zvýrazní buňky, jejichž četnost se významně liší od očekávané četnosti. Vyšší naměřené četnosti oproti očekávání se označí znaménkem +, nižší naměřené četnosti oproti očekávání se naopak zvýrazní znaménkem. Počet znamének znázorňuje statistickou významnost odchylky (jedno znaménko při 95% významnosti, dvě znaménka při 99% a tři znaménka při 99,9% významnosti). pad na zaměstnanost absolventů se ZP, a to je širší spolupráce zaměstnavatelské sféry a škol, které žáky se ZP vzdělávají (80 %). Názory zaměstnavatelů rozdíly z hlediska velikosti zaměstnavatele Z pohledu velikosti se zaměstnavatelé v názorech na účinnost nástrojů, které by mohly výrazněji zvýšit šance absolventů na získání zaměstnání, do jisté míry liší. Rozdíly byly zjištěny na jedné straně u nejmenších firem do deseti zaměstnanců a na druhé pak u velkých firem nad 250 zaměstnanců. Menší firmy se častěji domnívají, že by vstupu absolventů se ZP na trh práce pomohly webové stránky zaměřené na zprostředkování nabídky zaměstnání pro absolventy se ZP, resp. OZP. Dále pak vidí možnosti zlepšení ve zvýšení dostupnosti informací o specifických omezeních absolventů se ZP a potřebách pomůcek. Relativně vyšší je i podíl malých firem, které by uvítaly možnost poradenství pro zaměstnavatele, kteří mají v úmyslu zájem absolventa se ZP zaměstnat. V zásadě jde tedy o získání přímých a jednoduchých nástrojů, které by menším firmám s nižší kapacitou v oblasti personalistiky usnadnily výběr vhodného pracovníka se ZP. 6 Odlišná situace byla zjištěna v hodnocení významu spolupráce se školami. Jako vhodný nástroj ji hodnotí naopak především větší firmy do 250 zaměstnanců. Pozitivní roli v této oblasti může sehrát i vhodně zvolená praxe během studia, tedy praxe pokud možno šitá na míru individuálním možnostem a dovednostem žáka se ZP. Takto zvolená praxe by umožnila firmám seznámit se s potenciálním pracovníkem, nejen z hlediska jeho dovedností a přístupu k práci, ale i potřeb a omezení v souvislosti se zdravotním postižením. Tabulka 3.2: Odpověď určitě na otázku Co by podle Vašeho názoru zvýšilo možnosti zaměstnávání absolventů se ZP? V rozdělení podle zaměstnávání OZP (v % odpovědí) 6 Větší úroveň znalostí a dovedností absolventů se ZP Webové stránky zprostředkující nabídky zaměstnání absolventům se ZP Poradenství pro firmy o zaměstnávání OZP Větší spolupráce se školami, které vzdělávají žáky se ZP Informace o nárocích ZP (nutné úpravy pracoviště, vhodné způsoby komunikace ) Informace o tom, co jsou absolventi se ZP schopni dělat Větší ekonomická motivace (slevy, dotace ) Zaměstnává OZP Nezaměstnává OZP 42,5% 34,2% 33,0% 51,3% + 33,3% 46,2% 21,1% -- 36,8% ++ 40,9% -- 63,2% ++ 51,8% 65,0% 58,3% 56,4% 6 ) Statisticky významné rozdíly jsou vyznačeny pomocí znaménkového schématu, které zvýrazní buňky, jejichž četnost se významně liší od očekávané četnosti. Vyšší naměřené četnosti oproti očekávání se označí znaménkem +, nižší naměřené četnosti oproti očekávání se naopak zvýrazní znaménkem. Počet znamének znázorňuje statistickou významnost odchylky (jedno znaménko při 95% významnosti, dvě při 99% a tři při 99,9% významnosti). 15\n17 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce Názory zaměstnavatelů rozdíly podle aktuální zkušenosti se zaměstnáváním OZP Zajímavé odlišnosti ve vnímání významu různých forem a nástrojů podpory zaměstnávání absolventů se ZP se ukazují v souvislosti s tím, zda zaměstnavatelé osoby se zdravotním postižením zaměstnávají, nebo ne. Ti, kteří mají v současnosti zkušenost se zaměstnáváním OZP, vidí možnosti zlepšení častěji v získání vyšší úrovně znalostí a dovedností absolventů, naopak ti, kteří OZP nezaměstnávají, by výrazně častěji potřebovali zvýšit informační podporu v tom, co jsou absolventi schopni dělat, jakou práci mohou vykonávat i jaké jsou jejich specifické potřeby. Oproti tomu pohled na význam ekonomické podpory se u obou skupin prakticky neliší. Z hlediska dalších sledovaných souvislostí, tedy právní formy a oboru, nebyly v názorech na zvýšení šancí na získání zaměstnání absolventů se ZP zjištěny zásadní rozdíly. Výjimku tvoří státní neziskové organizace, které více zdůrazňují potřebu informací o možnostech a omezeních absolventů se ZP Dovednosti, na které by se měly školy zaměřit Podstatným nástrojem zlepšení možností uplatnění absolventů se ZP na trhu práce je zvýšení znalostí a dovedností, tedy jejich větší konkurenceschopnost. Tento fakt potvrzuje skutečnost, že 80 % dotázaných zaměstnavatelů se domnívá, že pro zlepšení uplatnění absolventů se ZP je třeba zvýšení úrovně jejich znalostí a dovedností. Tento názor je o to významnější, že ho častěji zastávají zaměstnavatelé, kteří v současnosti osoby se ZP zaměstnávají a mají tedy s nimi konkrétní zkušenosti. Pro absolventy praktických a základních škol uvádějí jako podstatnou nejčastěji pečlivost. Dále pak je podle jejich názoru ve vzdělávání těchto žáků třeba klást důraz na rozvoj soběstačnosti a samostatnosti. V učebních oborech je kromě samostatnosti a soběstačnosti nutné zaměřit pozornost i na úroveň praktických dovedností. U učebních oborů kategorie E, to znamená oborů, které připravují pro jednodušší činnosti, považují zaměstnavatelé za podstatné zlepšení komunikačních dovedností a schopnosti pracovat v týmu, zatímco v běžných učebních oborech kategorie H požadují i dobrou úroveň odborných dovedností. Doporučení pro rozvoj kompetencí žáků se ZP u maturitních oborů je vzhledem k charakteru vzdělání odlišné. Výuka by se měla kromě odborných znalostí více zaměřit i na rozvoj klíčových kompetencí, zejména počítačových, jazykových a komunikačních dovedností. U absolventů VOŠ a VŠ zaměstnavatelé zdůrazňují potřebu znalosti cizího jazyka a komunikačních dovedností obecně. V zásadě tedy zaměstnavatelé požadují, aby na nižších úrovních vzdělání byla u žáků se ZP rozvíjena zejména samostatnost, soběstačnost a pečlivost. Počínaje maturitní úrovní pak kromě odborných znalostí vyžadují i cizí jazyk, znalosti práce na PC, komunikační dovednosti a schopnost týmové práce. Toto zjištění koresponduje s obavami, které zaměstnavatelé v souvislosti s možným přijetím absolventů se ZP vyjadřují. K nim patří nutnost dohledu a asistence z důvodu menší samostatnosti a soběstačnosti i obavy z problematické komunikace v procesu řízení a plnění pracovních úkolů i v rámci spolupráce v týmu. Z uvedených zjištění vyplývá potřeba klást důraz právě na oblasti, které mohou zvýšit konkurenceschopnost absolventů se ZP na trhu práce a snížit obavy firem z vyšších nákladů v souvislosti se zapracováním a nutností stálého dohledu. Potřebné je i zvládání moderních technologií a výpočetní techniky. Tyto dovednosti mohou vedle kvalifikačního aspektu pomáhat absolventům se ZP i v překonávání komunikačních a fyzických bariér, včetně usnadnění práce z domova. Tabulka 3.3: Počty respondentů, kteří považují kompetenci za důležitou pro uplatnění absolventů se ZP na trhu práce a školy by se na ni měly zaměřit (Zvýrazněné četnosti jsou nad průměrem hodnot ve sloupcích). 7 Praktická škola ZŠ Učební obory H obory Učební E Maturitní obory VŠ, VOŠ Odborné znalosti Praktické dovednosti Znalosti PC Jazykové znalosti Komunikační dovednosti Schopnost týmové práce Odolnost vůči stresu Samostatnost Soběstačnost Větší aktivita, iniciativa Pečlivost, důslednost Zkušenosti zaměstnavatelů se zaměstnáváním absolventů se zdravotním postižením Získání pracovního uplatnění je pro absolventy se zdravotním postižením zpravidla obtížnější než pro absolventy běžné populace. Zatímco v běžné populaci jsou základní předpoklady obsazení pracovní pozice a výkonu zaměstnání dány především dosaženým vzděláním, praxí v oboru, znalostmi, dovednostmi a osobními charakteristikami, u absolventů se ZP se k těmto aspektům přidružují omezení související se zdravotním postižením. Možnost zaměstnání absolventa se ZP na dané pracovní pozici je proto třeba posuzovat vždy individuálně. V tomto kontextu se šetření zaměřilo i na zjištění, jakými způsoby a cestami instituce absolventy se ZP přijímají. Ze šetření zaměřeného na absolventy se ZP 8, které bylo realizováno v NÚOV v roce 2010, vyplynulo, že v závěru svého studia na střední škole mají žáci při hledání prvního zaměstnání v úmyslu kromě neformálních kanálů, jako je pomoc rodinných příslušníků a příbuzných (82 %) a přátel (kolem 60 %), využít ve větší míře i formální způsoby hledání zaměstnání a využít kromě inzerátů a internetu ve větší míře 7 ) Vzhledem k tomu, že respondenti se vyjadřovali jen k těm úrovním vzdělání, s jejichž absolventy se ZP (resp. OZP) mají zkušenost, kde je jejich názor konkrétněji podložen, jsou četnosti podle různých úrovní vzdělání odlišné a lze je porovnávat pouze v rámci dané kategorie vzdělání (tedy po sloupcích). Zvýrazněné hodnoty představují hodnoty nad průměrem v příslušném sloupci. 8 ) Trhlíková, J.: Studijní a pracovní záměry absolventů středních škol se zdravotním postižením. Praha: NÚOV\n18 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce Obrázek 3.2: Jakým způsobem byli přijímáni absolventi se ZP ve Vaší organizaci? (údaje v počtu přijatých absolventů se ZP) 9 počet Doporučení našeho pracovníka Inzerát, internet Jednání s úřady práce Zkušenosti se žákem v průběhu praxe Spolupráce se školou Webové stránky pro zaměstnávání osob se ZP Spolupráce s neziskovou organizací Běžný nábor, ve výběrovém řízení Jinak i podpory škol a poradenských institucí, úřadů práce a agentur. Nadpoloviční většina z nich měla v úmyslu se obrátit na úřady práce (65,4 %). Přibližně pětina dotázaných očekávala pomoc výchovného poradce školy (22,5 %) nebo jiného učitele (20,1 %). Část absolventů se zdravotním postižením se chtěla obrátit i na organizace zdravotně postižených (12,9 %), pedagogicko-psychologické poradny (10 %), SPC (10,4 %) nebo nestátní neziskové organizace (8,3 %). 9 Výsledky tohoto šetření, které zjišťuje, jakým způsobem zaměstnavatelé skutečně absolventy se ZP přijímají, ukazují, že způsoby navázání kontaktu a přijetí absolventů se ZP jsou opravdu velmi různorodé. 10 Nejčastěji se jednalo o přijetí na základě osobních kontaktů, zejména doporučení stávajících pracovníků (13) nebo zkušeností se žákem v průběhu praxe (7). Značnou roli v umístění absolventů se ZP hrály ale i instituce úřady práce (8), neziskové organizace (4) a samotné školy (4). Specifické je pak využití webových stránek zaměřených na osoby se ZP (4). Relativně časté bylo ale i přijetí na základě inzerátu v novinách nebo na internetu (10). Shrneme-li výsledky šetření v této oblasti, pak (podobně jako u běžné populace) jsou pro úspěšný vstup absolventů se ZP na trh práce velmi důležité osobní kontakty, a to jak založené na přímém doporučení pracovníka, tak i získané v průběhu praxe. U doporučení pracovníka hraje pozitivní roli i určitá záruka a reference, které pracovník poskytuje. Kontakty navázané v průběhu odborné praxe jsou výhodné pro obě strany, žáka i zaměstnavatele. Zaměstnavatel má v průběhu praxe příležitost si pracovní výkon a schopnosti žáka 9 ) Zaměstnavatelé uváděli zkušenosti s přijímáním absolventů se ZP za období posledních 4 let. 10 ) Vzorek zaměstnavatelů, kteří ve sledovaném období přijali absolventy se ZP, je poměrně nízký, takže zjištěné způsoby je třeba vnímat spíše jako příklady otestovat. V případě žáků se ZP je právě tento přímý kontakt významný v tom, že může pomoci odstranit určité předsudky nebo obavy potenciálního zaměstnavatele a podpořit rozhodnutí absolventa zaměstnat. Kromě uvedených běžných formálních i neformálních způsobů je pro přijímání absolventů se ZP využívána i pomoc a zprostředkování kontaktů neziskovými organizacemi a informace z internetových stránek pro OZP. Vzhledem k předchozím zjištěním, kdy řada zaměstnavatelů uváděla, že by takovéto stránky přivítali, je zřejmé, že zaměstnavatelům tyto informace chybějí a bylo by vhodné je více rozšířit. Součástí šetření bylo i zjištění konkrétních zkušeností zaměstnavatelů se zaměstnáváním absolventů a pozice, na které pracují. 11 Vzhledem k nízkému počtu respondentů je třeba tyto údaje vnímat jako příklady možného pracovního uplatnění a případných pozitivních nebo negativních postojů a zkušeností. Z vyjádření firem vyplynulo, že i u absolventů se ZP kladou velký důraz na odbornost a výkon a rovněž i možnost začlenění do kolektivu bez velkých problémů a nákladů. V této souvislosti se obávají zejména menší samostatnosti a potřeby většího dohledu a asistence. Vzhledem k těmto skutečnostem jsou firmy ochotny zaměstnat spíše absolventa s tělesným, případně jiným postižením, které je možné relativně snadno kompenzovat, ale nevyžaduje další speciální dohled a neovlivňuje výkon ani kvalitu práce. Naopak z vyjádření firem vyplývá, že větší problém je ve vztahu k zaměstnávání absolventů s mentálním postižením. Zřejmá a pro absolventy se ZP nevýhodná je i skutečnost, že firmy preferují poskytnutí vhodného pracovního místa nebo vytvoření podmínek pro vlastního staršího zaměstnance, který má zdravotní problémy nebo se stal invalidním, spíše než by přijali absolventa se ZP. Šance absolventů se ZP na obsazení existujícího vhodného pracovního místa jsou tak ve srovnání se zkušenými pracovníky s vytvořenými pracovními vazbami ještě obtížnější. 3.3 Spolupráce zaměstnavatelů a škol v souvislosti se zdravotně postiženými žáky Pohled škol na uplatnění absolventů se ZP na trhu práce Šetření ukázalo, že informovanost většiny škol o uplatnění jejich absolventů se zdravotním postižením na trhu práce je poměrně malá. Z celkového počtu 225 dotázaných škol mělo podrobnější informace o uplatnění absolventů se ZP 36 škol, tj. 16 %. 11 ) Uváděny byly zkušenosti s absolventy se ZP v období posledních 4 let. 17\n19 3. Absolventi se zdravotním postižením na trhu práce V zásadě měly informace o uplatnění absolventů především školy zaměřené na vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami. V souvislosti s tím školy nejčastěji disponovaly informacemi o firmách, ve kterých se uplatnili žáci s mentálním postižením. Znalosti o uplatnění absolventů s jiným druhem postižení uváděly školy méně často. Rovněž školy, které vzdělávají žáky se ZP pouze jednotlivě, tyto informace zpravidla nemají. Většina z nich uvedla, že informace o uplatnění absolventů mají pouze od úřadu práce, konkrétnější údaje o zaměstnání se dozvídají spíše náhodně nebo jednotlivě. Některé školy obesílají absolventy dotazníky, v případě absolventů se ZP je ovšem návratnost podle vyjádření škol nízká. Z hlediska uplatnění absolventů se ZP je v současné době podle názoru škol jedním z hlavních problémů zhoršování konkurence na trhu práce a úbytek vhodných pracovních míst. Situaci absolventů se ZP zhoršuje krize. Zaměstnavatelé si mohou vybírat z mnoha uchazečů a nemusí vysvětlovat, proč absolventa se ZP nepřijali. Problémem je i úbytek některých pracovních míst. Zmizela družstva invalidů i místa různých vrátných a telefonistů, která nahradily počítače. Na druhou stranu výpočetní technika některé nové možnosti uplatnění i přináší, například v prostředí internetového bankovnictví, e-shopů a podobně. Pro úspěšný vstup na trh práce je v současných podmínkách nutné posilování samostatnosti absolventů se ZP, jejich znalostí a dovedností, zároveň ale školy upozorňují i na netoleranci a předsudky zaměstnavatelů vůči absolventům a uvádějí, že je potřebné zkultivování společnosti, aby zaměstnanec nebyl chápán jen jako nástroj výdělku. Problémem je u některých žáků se ZP pomalost a menší samostatnost, často daná i příliš velkou péčí rodičů. Někteří mají problémy s komunikací, mají narušenou výslovnost a potenciální zaměstnavatelé se toho leknou. Na druhou stranu žáci často narážejí na předsudky zaměstnavatelů. Setkali jsme se s tím, že odmítli šikovnou absolventku, protože měla pištivý hlas, a ve zkušební době ji propustili, zřejmě z určitých kvaziestetických důvodů. Jedním z problémů dosažení větší připravenosti absolventů pro vstup do praxe, na který školy upozorňovaly, je získání odpovídající praxe pro žáky se ZP. Někteří žáci mají tak těžké postižení, že je pro ně prakticky nemožné získat praxi, potřebovali by hodně upravené podmínky, je to velmi individuální. Žákům, pro které se nepodaří sehnat praxi, škola umožní absolvovat praxi v rámci školy, v ekonomickém úseku. Základem úspěchu je podle názoru škol najít pro absolventa takovou práci, ve které by mohl využít své přednosti. Absolventi s některými druhy ZP jsou, pokud mají vhodné podmínky, vděční za to, že mají v průběhu dne pracovní program a jsou ochotni dělat i práce rutinního charakteru, které by absolventy běžné populace neuspokojovaly. Podstatný je i vhodný výběr oboru a školy, kdy někteří žáci se ZP už vstupují do oboru s tím, že se uplatní v rodinné firmě nebo blízkém okolí u příbuzných nebo známých. Pokud jsou to absolventi, kteří to mají vydřené, trvá jim dlouho, než se do něčeho vpraví. Potřebovali by samostatnou práci, kde by mohli pracovat nezávisle na tempu ostatních. Tyto jednoduché rutinní práce jsou pak ale ochotni vykonávat dlouhodobě a tato práce je může více uspokojovat než běžného pracovníka, kterému by nevyhovovala. Pozitivní je snaha některých škol navazovat co nejširší kontakty se zaměstnavateli a zvýšit tak šance na uplatnění absolventů se zdravotním postižením. Na naší škole se snažíme uplatňovat zásady podporovaného zaměstnávání a pomáhat dětem do začátku, ale ještě se nám v poslední době nepodařilo zaměstnat z loňských absolventů kuchařů žádného. Chystáme rozsáhlé oslovení firem, abychom zajistili co největší míru uplatnění pro naše studenty a i studenti procházejí ve třetím ročníku blokem besed a konzultací, který se týká situace na trhu práce a základů pracovního práva. Spolupráce organizací a škol při přechodu absolventů se ZP na trh práce Spolupráci se školami vzdělávajícími žáky se ZP uvedlo v rámci tohoto šetření celkem 12 organizací. Z nich většina hodnotila tuto spolupráci pozitivně (7) nebo velice pozitivně (3). Pouze dvě organizace se vyjádřily negativně. Spolupráce byla zaměřena ve většině případů na poskytnutí odborné praxe, dále se jednalo o stáže na pracovištích a tranzitní program. Jako příklad uvádíme pozitivní i negativní vyjádření firem: Výsledky spolupráce jsou průměrné, ne všichni mají zájem pracovat, původních cílů nebylo dosaženo (po absolvování praxe zůstat u nás). Spolupráce se SŠ vyučující odborné strojírenské profese žáci v praxi na plnění náročných úkolů nestačí. Cílem bylo poznání prostředí v oblasti finančnictví a konkrétní práce v bance. Naše zkušenost ze stážování je výborná, jedná se o velmi pečlivé a šikovné studenty. Podpora vstupu absolventů se ZP na trh práce příklady dobrých praxí V rámci dotazníkového šetření byli zaměstnavatelé a školy požádány o poskytnutí příkladů dobré praxe z oblasti spolupráce při zaměstnávání absolventů se ZP. Níže uvádíme pouze výsledky některých projektů. Projekt Transition: stáže a zaměstnávání osob zdravotně postižených v České spořitelně, a. s. V roce 2011 jsme realizovali 7 stáží osob zdravotně postižených, včetně mentálně postižených. Z řad stážistů jeden získal zaměstnání u České spořitelny. Nyní jsme ve fázi přípravy školení pro personalisty, jak přijímat zaměstnance s různými typy postižení a pracovat s nimi. V současnosti máme v České spořitelně 85 zdravotně postižených, což je 1 %, zákonem stanovený podíl jsou 4 %. Náhradní plnění nyní pokrývá chybějící procenta. Naším cílem v oblasti zaměstnávání OZP v roce 2012 jsou 2 % zaměstnanců z řad OZP. Poučením pro nás je, že je třeba postupovat pozvolna a o každém úspěchu informovat banku/firmu. Pouze tak se tzv. best practice rozšíří a stane se standardem. Jako efektivní komunikační prostředek nám slouží interní časopis České spořitelny, kde jsme zveřejnili úspěšné příklady stáží v bance. Na intranetu máme stránky Diversitas věnované diverzitě, 18\n20 4. Nezaměstnanost absolventů škol které jsou přístupné všem zaměstnancům a zvyšují povědomí o realizaci tohoto projektu v bance. Velkou podporou je pro nás generální ředitel banky, který zahrnul strategii různorodosti Diversity do strategie banky na rok Program Diversitas, jehož projekt Transition je jednou z priorit, je tak zaštítěn přímo vedením banky. Tréninková kancelář fiktivní firmy (Obchodní akademie, odborná a praktická škola) Přechod do samostatného života je pro zdravotně znevýhodněné mladé lidi velmi náročný. Možnost vyzkoušet si praxi v rámci fiktivní firmy žákům tento vstup významně ulehčuje. Fiktivní firma je nástrojem pro rozvoj podnikatelských kompetencí a poskytuje absolventům možnost aktivně rozvíjet jejich znalosti a dovednosti v obchodní praxi. Studenti v ní mohou sbírat zkušenosti pro příští zaměstnání, učí se pracovat v týmu, přijímat odpovědnost, rozvíjet iniciativu. Důležitý je i trénink prezentace práce a výsledků jak svých, tak celé firmy, což jsou kompetence, které zaměstnavatelé u žáků se ZP často postrádají. Práce ve fiktivní firmě poskytuje žákům znalosti a dovednosti, které mohou upotřebit při zakládání vlastní firmy nebo které jim usnadní získání zaměstnání po dokončení vzdělávání. Zvyšuje tak jejich konkurenceschopnost na trhu práce a v případě založení vlastní firmy nebo živnosti snižuje jejich závislost na nabídce volných pracovních míst vhodných pro absolventy se ZP, která je v současnosti velmi nízká. Kromě větší připravenosti, podpory podnikatelského přístupu a flexibility je pro absolventy se ZP důležitým přínosem i větší jistota a sebedůvěra. Škola již v této oblasti dosáhla reálných výsledků. Někteří absolventi, kteří tréninkovou kanceláří prošli, již založili vlastní firmy pohybující se v oblasti běžného i chráněného trhu práce a vzhledem k vytvořeným kontaktům a dobré znalosti možností a limitů OZP úspěšně zaměstnali další absolventy se ZP. Výsledky šetření jsou v elektronické podobě dostupné na webových stránkách a rovněž v informačním systému v sekci Absolventi a trh práce. Cílem tohoto informačního systému je poskytovat širokou informační podporu jak z hlediska volby vzdělání, tak i uplatnění na trhu práce, a to i se zaměřením na specifickou skupinu žáků a absolventů se zdravotním postižením. 4. Nezaměstnanost absolventů škol Národní ústav pro vzdělávání (dříve Národní ústav odborného vzdělávání) již mnoho let pravidelně připravuje každoroční zprávu o nezaměstnanosti absolventů středních škol se snahou podávat co nejpřesnější informace o jejím stavu a vývoji. Pozornost je věnována zejména zachycení vývojových řad, možnosti srovnávání nových údajů s předchozími lety a porovnávání situace v jednotlivých kategoriích vzdělání. 4.1 Nezaměstnanost absolventů škol v období hospodářské krize Nezaměstnanost absolventů škol je výrazně ovlivněna celkovou ekonomickou situací v zemi, celkovou nezaměstnaností, stavem nabídky volných pracovních míst a stavem mezi poptávkou a nabídkou po pracovních silách. Důležitou roli rovněž sehrává vzdělanostní a oborová struktura absolventů škol. Absolventi vždy tvořili jednu z rizikových skupin ekonomicky aktivních obyvatel, která se hůře uplatňuje na trhu práce. 12 Vůči ostatním uchazečům o zaměstnání jsou znevýhodněni nedostatkem praxe, chybějícími pracovními návyky a minimem zkušeností. Přesto, že se v posledních letech (před nástupem hospodářské krize a následné recese) jejich situace výrazně zlepšila, míra nezaměstnanosti absolventů škol byla a stále je vyšší než celková míra nezaměstnanosti v ekonomice. V České republice míra nezaměstnanosti od svého vrcholu 12 ) Novelou zákona o zaměstnanosti (platnou od ledna 2009) jsou do rizikové skupiny nezaměstnaných, kterým je nutné věnovat zvýšenou péči při zprostředkovávání zaměstnání, řazeni pouze mladí lidé do 20 let věku. (Ještě v roce 2008 náležela zvýšená péče všem mladým do 25 let věku a absolventům vysokých škol do 30 let, nejdéle však 2 roky od úspěšného ukončení studia.) v devadesátých letech rok od roku postupně klesala až na téměř zanedbatelnou úroveň v polovině roku V nízké míře nezaměstnanosti absolventů, která byla zaznamenána ve statistikách vycházejících z dat k 30. dubnu 2008, se projevil několik let trvající velký zájem zaměstnavatelů o absolventy technických oborů i postupně se zvyšující počet absolventů přecházejících do terciárního vzdělávání. Podniky byly ochotnější k přijímání absolventů, míra nezaměstnanosti absolventů škol se začala přibližovat míře nezaměstnanosti lidí s praxí. Řada firem a oborových svazů si stěžovala na nedostatek kvalifikovaných pracovních sil, nedostatek absolventů učebních oborů. Nedostatek kvalifikovaných pracovních sil se stal limitujícím faktorem pro rozvoj řady strojírenských a stavebních firem. Firmy se začaly aktivněji zapojovat do vzdělávacího procesu a řada z nich navázala užší spolupráci se školami (formou organizování praxí pro učně, poskytnutím moderního technického vybavení pro praktický výcvik ve školách, organizováním exkurzí a účastí na dnech otevřených dveří a veletrzích pracovních příležitostí), či přímo podpořila učně v určitých oborech, aby získala potenciální zaměstnance pro doplnění stavu zaměstnanců a náhradu zkušených pracovníků odcházejících do důchodu. Tento příznivý vývoj se však náhle změnil s nástupem ekonomické krize, která měla za následek prudký pokles tempa hospodářského růstu. To se během zimy 2008/9 zpomalilo natolik, že řada firem musela přejít k propouštění zaměstnanců, aby udržela svou pozici na trhu v době počínající ekonomické krize. Úřady práce zaznamenaly prudký nárůst počtu registrovaných nezaměstnaných. Ekonomický zvrat se 19


Střední vzdělání s maturitní zkouškou v oboru chemie a alespoň 5 let odborné praxe v oblasti chemické výroby (např. ve funkci technologa, vedoucího provozu či vedoucího úseku zahrnující pracoviště s činnostmi příslušné profesní kvalifikace).\nVyšší odborné vzdělání v oboru chemie a alespoň 5 let odborné praxe v oblasti chemické výroby (např. ve funkci technologa, vedoucího provozu či vedoucího úseku zahrnující pracoviště s činnostmi příslušné profesní kvalifikace) nebo ve funkci učitele praktického vyučování nebo učitele odborného výcviku v oblasti chemie nebo životního prostředí.\nVysokoškolské vzdělání v chemickém oboru a alespoň 5 let odborné praxe v oblasti chemické výroby (např. ve funkci technologa, vedoucího provozu či vedoucího úseku zahrnující pracoviště s činnostmi příslušné profesní kvalifikace) nebo ve funkci učitele odborných předmětů nebo učitele praktického vyučování nebo učitele odborného výcviku v oblasti chemie nebo životního prostředí.\nProfesní kvalifikace 28-048-M Chemický technik pro environment + středoškolské vzdělání a alespoň 5 let odborné praxe v oblasti životního prostředí.\nPro zajištění zkoušky podle tohoto hodnoticího standardu bude třeba mít k dispozici minimálně následující materiálně-technické zázemí:\nzkušební místnost/učebna s PC a příslušným softwarovým vybavením a připojením k internetu\npřístup do on-line databází legislativních norem a databází chemických technologií\ntechnická dokumentace chemického výrobku\nmobilní přístrojové vybavení pro terénní měření vybraných ukazatelů znečištění v odpadních vodách /např. teplota, pH, ORP, DO TDS) vč. manuálů\nmobilní odběrové aparatury pro odběr vzorků z jednotlivých složek životrního prostředí (např. půdy, vod, odpadů) vč. manuálů\nnormy ČSN, EN, ISO vztahující se ke kritériím hodnocení\nCelková doba trvání vlastní zkoušky jednoho uchazeče (bez času na přestávky a na přípravu) je 5 až 6 hodin (hodinou se rozumí 60 minut). Zkouška může být rozložena do více dnů. Doba trvání písemné části zkoušky jednoho uchazeče je 60 minut.


Babiš slíbil 5812 učitelů. Budou to i kuchařky a školníci – Novinky.cz\nBabiš slíbil 5812 učitelů. Budou to i kuchařky a školníci\nDětí každým rokem ve školách přibývá, ale mnohé školy nemají na zajištění provozu dost lidí. To by se mělo změnit. Ministerstvo školství počítá pro příští rok s navýšením peněz na zaplacení nových zaměstnanců škol. A ředitelé si už mnou ruce. Avšak s novými 5812 učiteli, jak v neděli v ČT avizoval ministr financí Andrej Babiš (ANO), počítat nemohou.\nDěti v jídelně základní školy. Ilustrační foto\npátek 9. října 2015, 3:20 - Praha\nCifra se totiž týká všech zaměstnanců škol včetně školníků a kuchařek.\nUž letos byl navýšen počet míst o 1860 zaměstnanců, které nyní financují kraje ze svých rezerv, v příštím roce se počítá s výdaji na dalších 3951 lidí. To je o jedno pracovní místo méně, než uvedl Babiš.\nCelkem do toho investuje ministerstvo financí 1,5 miliardy korun. Zejména školám v nejvytíženějších okresech, jako je třeba okolí velkých měst, by se mohlo ulevit. Do takové oblasti spadá také ZŠ Zeleneč v okrese Praha-východ.\n„Naše škola před šesti lety měla oproti dnešku pětinu žáků. Když jsem začínala, měla kapacitu 60 dětí, dneska 590. Letos máme o 60 dětí víc než loni. Všichni musí mít svoji učitelku, vychovatelku, uklízečku a pracovnici při výdeji obědů,“ řekla Právu ředitelka Jana Malá.\nPodle ní škola každý rok přijímá minimálně pět zaměstnanců. „A každý rok je to šíleně ztrátová záležitost. Kdyby nám dal někdo víc peněz na zaměstnance, tak mu zatleskáme. Ale uvidíme,“ pochybuje ředitelka.\nUčitel pro 20 dětí je spíš luxusem\nPersonální posily uvítala také Hana Petrová, ředitelka ZŠ Porubská v Ostravě. Letos musela u zápisu odmítnout padesát dětí, přijala jich šedesát a rozdělila do dvou tříd po třiceti. Při takovém počtu je výuka pro učitele mnohem složitější.\nPříznivější model by byly tři třídy po dvaceti dětech. Jenže na učitele navíc jí chybí peníze. A to nejen letos. S náporem silných ročníků už se školy potýkají několik let. Plody posledního babyboomu už se přesouvají na druhé stupně.\n„V každém ročníku bych chtěla alespoň o jednu třídu víc. Ocenila bych, kdybych měla menší třídy a přitom měla z čeho kantory zaplatit. Pokud k něčemu takovému dojde, budu jedině ráda,“ dodala Petrová.\nPodle ní ale už jsou i uklízečky, kuchařky a další správní zaměstnanci přepracovaní, protože při malém množství musí zvládat velkou zátěž.\nV Moravskoslezském kraji počítají s tím, že v tomto školním roce přibylo 41 tříd na ZŠ a 35 oddělení ve školních družinách, v mateřinkách ale 12 tříd ubylo. Maximálně by se tak řady pedagogů měly rozrůst o 88 kantorů. Přesné údaje ale zatím nejsou k dispozici. Nicméně se také očekává pokles počtu tříd ve středním školství, takže v konečných statistikách zřejmě k výraznému růstu počtu učitelů nedojde.\n„V tom se náš kraj výrazně odlišuje od ostatních krajů,“ sdělila Právu Hana Havránková z odboru školství Moravskoslezského kraje.\nZe statistik plyne, že tříd je stále víc. V uplynulém školním roce bylo evidováno 43 259, rok předtím jich bylo 41 739. Na prvním stupni v tomto období vzrostl počet tříd z 25 187 na 26 663. Jestliže by měl být na každou třídu jeden učitel, pak by školy musely sehnat 1476 nových kantorů jen na prvním stupni.\nCelkem v regionálním školství od mateřských škol po vyšší odborné školy v minulém školním roce působilo 152 608 učitelů.\nValachová obhájila 1,5 miliardy z rozpočtu\nDosud ale požadavky na srovnání personálních požadavků nebyly plně uspokojeny. Loni školství pod vedením Marcela Chládka žádalo ze státního rozpočtu 700 miliónů navíc, ale dostalo jen 300 miliónů.\nNová ministryně Kateřina Valachová (ČSSD) letos obhájila požadavek 1,5 miliardy, což je podle ministerstva školství historicky poprvé, co ho vláda schválila v plné výši. Podle ministryně by tak mělo být dost peněz na zajištění asi 30 tisíc dětí, které celkově v mateřských, základních či středních školách od 1. září přibyly.\nValachová by také ráda navýšila prostředky na odměny o 2,4 miliardy nebo na začleňování handicapovaných dětí o 80 miliónů korun.


Léčivé minerální kameny - které a na co přesně pomáhají? | Rehabilitace.info\nLéčivé minerální kameny – které a na co přesně pomáhají?\t4.86/5\t(14)\nVydáno v kategorii: Zajímavosti | Dne: 4 prosince, 2014 | Autor: Tým rehabilitace.info\nHistorie léčivých minerálů\nJak se minerálními kameny léčit?\nOdborník může poradit\nNejen zdraví, ale i pozitivní energie\nMinerální kameny a jejich účinky na zdraví\nVIDEO: Léčivá energie kamenů\nMinerální kameny mohou léčit\nLéčivé kameny – fenomén, bez kterého si jedni neumějí představit život a jiní je zase pro změnu odsuzují. Částečnou pravdu mají možná obě skupiny. Jak vám tyto kameny mohou pomoci a jak uškodit?\nHistorie léčby minerálními kameny je tak stará, jako lidstvo samo. Už i starověcí Egypťané a Římané používali sílu minerálů na odstranění nejrůznějších neduhů. Je třeba ale říci, že pokud v těchto kamenech skutečně je nějaká pozitivní síla, zřejmě nikdy nebude měřitelná a nebude možné ji dokázat. To nahrává do karet skeptikům. Ti mají lidí věřících v zázračnou sílu kamenů za blázny, kteří věří jen placebo efektu.\nNejrozšířenějším způsobem je přikládání si kamene na postižené místo. V případě prevence nebo dlouhodobější léčby je vhodné nosit váš kamínek na řetízku na krku. Oblíbená je i jiná možnost a to pití vody, ve které byl dříve léčivý kámen. Dejte svůj kámen do sklenice na noc a ráno pijte vodu po malých doušcích, léčivé účinky by měly projevit poměrně rychle.\nPokud se rozhodnete pro podstoupení petroterapie, jak se nazývá léčba kameny, určitě navštivte odborníka. Ti jsou především v řadách esoteriků a doktorů. Často se kameny léčí zánětlivá onemocnění, chronické bolesti či problémy pohybového aparátu. Mnoho léčitelů se však vyhýbá konfrontaci s nádorovými onemocněními. Kameny totiž vyzařují energii, která může na nádor působit i negativně. Proto raději vyhledejte specialistu, jinak byste si mohli zbytečně sami ublížit.\nLéčivé kameny se nepoužívají pouze tehdy, když je již „něco“ špatně a je třeba „cosi“ léčit. Mohou například zútulnit váš domov a dodat mu pozitivní náboj.\nElektromagnetické záření z počítače v pracovně můžete například eliminovat záhnědou nebo topasem.\nDo ložnice si dejte jantar či růženín. Jsou to uklidňující kameny, které pomáhají vzbudit vášeň. Dejte ale pozor, abyste je v ložnici neměli příliš. Velké množství energie vám totiž pak možná nedá spát.\nObývák je mimořádně vhodný pro vytvoření si jakéhosi „oltáříků“, na kterém budete mít své kameny, lupeny květů a vonné svíčky. Pokud nevěříte léčivým účinkům těchto kamenů, nemusíte se podobné dekorace obávat. Nic tím nezkazíte a jde o zajímavý designový prvek vaší domácnosti.\nPřečtěte si více o léčivém působení kamenů.\nNezapomeňte, že každý kámen je třeba po jisté době čistit a nabít. Ty, které se nacházejí blízko elektroniky, nabíjejte častěji. Jde o propláchnutí kamene vodou a jeho následné umístění na slunci.\nPokud byste chtěli přece jen něco podobného vyzkoušet, na závěr vám přinášíme přehled těch nejpoužívanějších kamenů či minerálů:\nAchát – ochranný kámen, léčí onemocnění očí, pomáhá proti krvácení, doporučuje se při chorobách kůže či trávení, zmírňuje důsledky kouření\nAdulár – ženský kámen, pomáhá v těhotenství i při menstruaci\nAkvamarín – pomáhá při dýchání, podporuje dobrý zdravotní stav, potlačuje hněv a depresi\nAmetyst – kdysi se věřilo, že zabraňuje opilosti, dnes pomáhá při migrénách, bolestech hlavy, neklidném spánku a při léčení fobií\nDiamant – odstraňuje toxické látky z těla, příznivě působí na močový měchýř, ledviny, napomáhá dlouhověkosti\nFluorit – pomáhá při bolesti zubů, zpevňuje kosti, pomáhá při chřipkách a zánětech\nGranát – potlačuje pohlavní choroby, problémy s impotencí, pomáhá při sexuálních problémech\nJantar – vhodný při onemocněních dýchacích cest, žaludku, střev, očí, uší, revma\nKřišťál – pomáhá při srdečních chorobách a vředech\nOpál – pomáhá při očních onemocněních\nRůženín – přináší pohodu a lásku, odstraňuje skleslost, léčí modřiny či jizvy\nSmaragd – léčí žlučníkové a jaterní problémy a také problémy s trávicí soustavou\nTygří oko – pomáhá při nachlazení a astmatu\nTopas – je účinný v boji proti strachu a depresi\nTyrkys – léčí všechny problémy v oblasti hrudníku a krku\nSafír – přikládá se na čelo, přináší emocionální rovnováhu\nTIP: Jak vybrat kámen podle znamení zvěrokruhu?\nAkvamarín a jeho vliv na naše zdraví – jaké jsou jeho účinky?