06-2011 openMagazin 6/2011 - Software\nopenMagazin je jedinečný elektronický časopis, který vám každý měsíc přináší to nejlepší,\nco vyšlo na portálech zaměřených na volně šiřitelný software. Můžete se těšit na návody,\nrecenze, novinky, tipy a triky, které si můžete přečíst na svém netbooku nebo jiném\npřenosném zařízení. Doufáme, že vás obsah zaujme a také vás prosíme, abyste PDF\nsoubor šířili, kam to jen jde. Kopírujte nás, posílejte, sdílejte. A napište nám, jak se vám\nmagazín líbí. Neodmítáme ani dary či možnou obchodní spolupráci. Děkujeme za přízeň.\nVydali jsme se cestou Linuxu, říká ekonomický ředitel\nTlačenie štítkov a obálok v LibreOffice 3.3\na jeho ďalšie možnosti\nPodpořte Liberix a jeho konkrétní aktivity\nKonference LinuAlt 2011 hledá\nPředstavení Nokia N9\n4th TEXperience 2011 a konference STAKAN\n              \nLicence: Creative Commons Attribution-Noncommercial-No Derivative Works 3.0 Unported, což znamená, že jej smíte šířit, ale nesmíte\nměnit ani komerčně využívat. Autorská práva\nAutoři: Roman Bořánek, Jan Šmíd, Jiří Macich,\nJaroslav Polášek, Vojtěch Trefný, Václav\nHejda, Vlastimil Ott, Pavel Cvrček, Michal\nStanke, Peter Gažo, Július Pastierik, Jaroslav\nŘezník, Jan Mareš, Pavel Baxy, Adam\nŠtrauch, Petr Krčmář a Art Schreckengost.\nIS S N 1 80 4 -1 4 26\n  | 2\nNa čem vydělává Microsoft? Na Androidu! OpenOffice.org se přesouvá pod nadaci Apache, Navigace od Googlu už funguje i v České republice, Google z Android\nMarketu smazal herní emulátory, Red Hatu se daří a má velké plány, Chyba zvyšující spotřebu Linuxu odhalena, Fedora 15, Linux Mint 11 Katya, Ubuntu Studio\npřejde na Xfce, Mageia 1, LibreOffice 3.4.\nNa čem vydělává Microsoft? Na Androidu!\nVýzkumná agentura Asymco přišla s překvapivým zjištěním, že Microsoft vydělává pětkrát\nvíce na Androidu od Googlu než na vlastním systému\nWindows Phone 7. Jak je to možné? Podle Microsoftu\nAndroid porušuje některé jeho patenty, takže se snaží\nvýrobce přesvědčit, aby mu platili licenční poplatky.\nRád by si za každé zařízení s Androidem nechal zaplatil 7,5 až 12,5 amerických dolarů. Většina výrobců\nnesouhlasí a s Microsoftem se bude soudit, ale někteří se s ním dohodli. Například taiwanská společnost\nHTC, jeden z předních výrobců smartphonů s Androidem. HTC údajně Microsoftu platí pět dolarů za zařízení. Na druhou stranu se odhaduje, že z každého\nzařízení s Windows Phone má Microsoft zhruba\npatnáct dolarů. Asymco vychází z toho, že HTC prodala třicet miliónů smartphonů s Androidem (tržba\n180 miliónů dolarů) a Microsoft prodal dva milióny licencí Windows Phone 7 (tržba 30 miliónů dolarů). Tato čísla samozřej\nPřed nedávnem společnost Oracle oznámila, že vývoj kancelářského balíku OpenOffice.org předá zpět\nkomunitě. Teď už je jasná i konkrétní forma předání –\nOracle OpenOffice.org vložil do inkubátoru Apache,\ntakže jej bude zaštiťovat nadace Apache. K tomuto\nkroku už se vyjádřila i Document Foundation, která\nmá pod svými křídly odnož LibreOffice. V tiskovém\nprohlášení vyjadřuje lítost nad tím, že se oba projekty\nopětovně nespojí v jeden, ale vidí i kladné stránky. Zejména tu, že licence Apache (OpenOffice.org) je kompatibilní s licencemi LGPLv3+ a MPL (LibreOffice),\ntakže projekty od sebe navzájem mohou čerpat celé\nkódy. Zároveň Document Foundation vyjádřila zájem\no spolupráci a určitou formu propojení projektů. Zdá\nse, že věc ještě není úplně uzavřená. Ale i kdyby se už\nnakonec nic nezměnilo, nemuselo by to být špatné.\nOba projekty by si částečně konkurovaly, ale částečně\nse i doplňovaly.\nfline navigaci zdarma nabízí. Navíc se spojila s Microsoftem a na smartphony brzy začne nasazovat jeho\nsystém Windows Phone 7, který je v současné době\nasi největším konkurentem Androidu.\nPředminule jsme psali o tom, že Google některým\ntelefonům zamezuje instalaci aplikací umožňujících\ntethering (sdílení internetového připojení) a dnes tu\nmáme další zásah do nabídky Android Marketu. Tentokrát z něj zmizelo několik herních emulátorů od\njednoho vývojáře. Konkrétně jde o emulátory Nesoid,\nSnesoid, Gensoid, N64oid, Ataroid, Gearoid a Gameboid. Podle názvů určitě poznáte, které platformy\nemulují. Portál Engadget.com přinesl i vyjádření vývojáře. Říká, že všechny jeho projekty a vývojářský\núčet byly smazány bez jakéhokoliv varování a dodává, že příjmy z těchto aplikací byly jeho hlavním\nzdrojem příjmu. O důvodu odstranění sice nemáme\nžádné oficiální informace, ale není těžké odhadnout,\nže tyto emulátory byly trnem v oku výrobců\nemulovaných konzolí a jejich novějších bratříčků.\nMezitím už se emulátory přesunuly do alternativního\nobchodu s aplikacemi SlideME, kde jsou dočasně\nzdarma, aby za ně uživatelé nemuseli platit znovu.\nGoogle na začátku června spustil navigaci pro\nAndroid, která čerpá z mapových podkladů Google\nMaps, i pro Českou republiku. Její nevýhodou oproti\nkomerčním navigacím je to, že podklady jsou uloženy\nna serverech Googlu. Takže pokud ji chcete využívat\nčasto, potřebujete slušný datový tarif. Sice navigace\npředem dokáže načíst data pro určitou trasu, ale takový způsob asi nebude pro časté používání ideální.\nKromě toho, že je tato navigace zdarma, zaujme především formátem Street View, který nezobrazuje satelitní snímky, ale přímo obrázky průjezdu daným\nmístem. Navigace je součástí Google Maps, takže pro\npoužití stačí aplikaci aktualizovat na novou verzi.\nV poslední době se navíc vyrojily spekulace, že Google brzy umožní plnohodnotně používat navigaci of- Red Hatu se daří a má velké plány\nfline. S touto informací přišel server AllAboutPhones.nl,\nRed Hat je mezi společnostmi zabývajícími se open\nkterý se ji údajně dozvěděl od zdroje u nizozemských source jistota a neustále roste. Potvrdily to i poslední\noperátorů. Byl by to logický krok, protože Nokia už of- ekonomické výsledky. Tržby Red Hatu v prvním\n  | 3\nčtvrtletí tohoto roku činily 265 milionů dolarů, což\npředstavuje meziroční růst 27 %. Red Hat ale určitě\nnehodlá usnout na vavřínech a vytyčil si další ambiciózní cíle. Tento rok by rád překonal magickou hranici\ntržeb jedné miliardy amerických dolarů. V případě\núspěchu se stane první společností věnující se výhradně open source, která tuto metu pokořila. Dále\nchce do pěti let dosáhnout ročních tržeb kolem tří miliard dolarů, k čemuž by mu měly dopomoci hlavně\nnové příležitosti na čínském trhu.\nRed Hat se také chystá soupeřit s VMware na poli\ncloud computingu. Nedávno proto spolu se SUSE, IBM,\nIntelem a dalšími založil uskupení Open Virtualization\nAlliance a během měsíce se k nim přidalo dalších 65\nspolečností. Virtualizační řešení od Red Hatu má zřejmou výhodu: Je open-source a nejste tedy odkázáni na\njednoho poskytovatele. Jedním z nových projektů je\nOpenShift, o kterém si můžete přečíst více v článku\nOpenShift Express: Svobodný cloud od Red Hatu.\nZhruba před dvěma měsíci zakladatel serveru Phoronix Michael Larabel upozornil na zvýšení spotřeby\nenergie v novějších linuxových jádrech. Chyby, které\nzvyšují spotřebu a tedy snižují výdrž notebooku na\nbaterii o deset až třicet procent, se měly vyskytovat\nv kernelech 2.6.35 a 2.6.38. A hle – teď Michael onu\nchybu v kernelu 2.6.38 odhalil a opravil. Technické detaily včetně grafů o měření najdete v původním\nčlánku. Pro nás je důležité, že opravením regrese se\nspotřeba snížila zhruba o patnáct procent a že oprava\nbude nejspíš zahrnuta v nadcházejícím kernelu 3.1 (nedávno se změnilo číslování). Mimochodem, chyba byla odhalena s pomocí dalšího produktu ze stáje\nPhoronix – benchmarkovacího nástroje Phoronix Test\nSuite. Michael Larabel hodlá v hledání podobných\nchyb pokračovat, na mušku si vezme zmiňovanou\nchybu v kernelu 2.6.35 a další.\nVyšla nová verze komunitní distribuce Fedora 15,\nkterá je vyvíjena za podpory Red Hatu. Přináší například souborový systém Btrfs, vylepšuje řízení spotřeby a obsahuje prohlížeč Mozilla Firefox 4.0,\nkancelářský balík LibreOffice 3.3 a mnoho dalších\ndrobností. Nejvíce pozornosti ale Fedora 15 získala\ndíky zařazení nového GNOME 3 s rozhraním GNOME Shell. Fedora jej nasadila jako první z „top“ distribucí. O GNOME 3 už se psalo a mluvilo tolikrát, že\nasi nemá cenu ho představovat. Hlavní je, že zcela zásadně mění způsob práce a už v něm nenajdete panely. Pokud se chcete dozvědět více, přečtěte si článek\nGNOME 3.0: Přichází velká změna. Za zmínku ještě\nstojí alternativní grafická prostředí KDE 4.6 a Xfce 4.8.\nFedora 15 zaujme především novým\nrozhraním GNOME Shell\n  | 4\nMěsíc po vydání Ubuntu 11.04 spatřil světlo světa\ni jeho nejznámější derivát Linux Mint 11 zvaný Katya.\nNa první pohled zaujme tím, že nepoužívá rozhraní\nUnity, ale zůstává u osvědčeného GNOME Panelu.\nStříbrnozelený vzhled á la Mac OS X z minulé verze\nzůstal, ale dočkal se mnoha dílčích vylepšení. Mint si\ntaké ponechal „inteligentní posuvníky“, s kterými přišlo nejnovější Ubuntu. Další novinky najdete ve Správci softwaru (Mint má svůj vlastní, ale je podobně\npovedený jako ten v Ubuntu) a Správci aktualizací.\nZajímavá je možnost nainstalovat Mint z CD a následně ho jedním kliknutím povýšit na DVD edici, která obsahuje mnohem více softwaru. Stejně jako\nv Ubuntu zde LibreOffice nahradilo OpenOffice.org,\nBanshee se po Rhythmboxu stalo výchozím hudebním\npřehrávačem a prohlížeč Mozilla Firefox byl aktualizován na verzi 4.0. Dále zmizel správce fotografií\nF‑Spot a nahradil ho gThumb a ve výchozí instalaci už\nnenajdete klienta pro sociální sítě Gwibber.\ndí GNOME a přejde na odlehčené Xfce. Změna prostředí by měla přijít už v následující verzi 11.10. Důvodem\novšem nejsou hardwarové nároky, ale to, že rozhraní\nUnity ani GNOME Shell nevyhovuje konceptu distribuce pro práci. Ubuntu Studio je výjimečné tím, že\nnabízí širokou škálu multimediálních aplikací pro práci s videem, hudbou a grafikou. Navíc obsahuje upravené jádro šité na míru právě pro tyto operace, které\nby mělo zajišťovat, aby nedocházelo k rozcházení\nvidea a audia. Přechod na Xfce je dobrá volba, protože\npráce s mnoha okny a jejich časté přepínání není v Unity ideální, jak se můžete dočíst v recenzi. Také si můžete přečíst recenzi nové verze Xubuntu, které staví\nprávě na Xfce.\nstalovat nanovo, ale mohou na Mageiu přejít přímo\nz Mandriva Linuxu. Pro více informací o nové Mageji\nse podívejte na poznámky o vydání. A pokud vám to\nstále bude málo, na portálu MandrivaLinux.cz vyšel\npůvodní rozhovor se zakladatelem Mageiy.\nDocumet Foundation vydala novou verzi kancelářského balíku LibreOffice 3.4. Jako již tradičně přináší množství spíše menších úprav a oprav. Například\ntabulkový procesor Calc je rychlejší, vylepšuje podporu souborů Microsoft Excel a má předělaný dialog pro\npřesun a kopírování listů. Dále bylo vylepšeno rozhraní součástí Writer (text), Impress (prezentace)\na Draw (kreslení). Pro uživatele nejnovějšího Ubuntu\nje užitečná integrace lišty do globálního menu, všichni linuxáci si potom užijí lepšího vykreslení písma.\nKompletní přehled novinek najdete na LibreOffice.org\na něco dalšího se dozvíte i na blogu.\nPo devíti měsících od založení Mageiy, odnože známe francouzské distribuce Mandriva Linux, tu máme\nprvní velkou verzi. Logicky je to poměrně brzy na to,\naby se projekty významněji vzdálily. Mageia tedy nabídne především nové verze balíčků, po vzoru dalších\ndistribucí nasadila například novou verzi prohlížeče\nMozilla Firefox 4.0 nebo kancelářský balík LibreOffice\n3.3. Z grafických prostředí máte na výběr mezi KDE\nDistribuce Ubuntu Studio, další oblíbený derivát 4.6, GNOME 2.32 a Xfce 4.8. Uživatelé Mandriva LiUbuntu, se rozhodla, že už nebude využívat prostře- nuxu navíc mají tu výhodu, že nemusí systém in-\n  | 5\nJelikož mě zajímalo, jaké změny a novinky přinese znovuzrozený Mandriva Linux 2011 i první Mageia, rozhodl jsem se si obě distribuce vyzkoušet. A když už\njsem byl u toho zkoušení, přibalil jsem si k tomu ještě PCLinuxOS 2011, o kterém se sice ani v době nejistoty kolem Mandriva Linuxu moc nemluvilo, ale o to víc\njsem byl překvapen.\nNový Mandriva Linux sice nabral zpoždění, ale na některé novinky, co pro nás\nvývojáři chystají, se můžeme podívat do současné třetí betaverze. K dispozici jsou\npouze ISO obrazy s prostředím KDE. To je totiž od verze 2011 jediným oficiálně\nTakže jaké novinky Mandriva Linux 2011 přinese? Instalační proces live CD se\nna pohled nezměnil. Použity jsou původní barvy ještě z Mandriva Linuxu 2010,\navšak artwork (vzhled) se vždy měnil až na poslední chvíli, pokud už se měnil.\nVzhledem k tomu, že se jedná o betaverzi, nečekal jsem, že bude vše fungovat, jak\nmá. Alespoň jsem nebyl zklamaný. Instaloval jsem nejdříve do VirtualBoxu, což se\ns pořádnou dávkou trpělivosti sice podařilo, ale instalovaný systém byl ještě línější\nnež proces instalace.\nJenom domoci se pracovní plochy trvalo přes dvě hodiny a pracovat se s tím\ntéměř nedalo. Zkusil jsem tedy instalaci na disk. Tu jsem si musel dokonce dvakrát\nzopakovat, na skutečném železe probíhala naštěstí poměrně rychle. Systém a instalátor zprvu neustále hlásily chyby o vadných či chybějících ovladačích, s tím\njsem se však nehodlal smířit, protože ještě před rokem jsem Mandriva Linux provozoval bez nejmenších problémů.\nPo nabootování vás čeká první překvapení. Po letech se výrazně změnil motiv\nKDM. Ten lze samozřejmě změnit v centru nastavení KDE 4, ale myslím, že to udělá málokdo. Nové KDM Theme je jednoduché a efektní. Jeho autorem je jistý Ural\nMullabaev. Dalším překvapením je splash screen (úvodní obrazovka). To je podle\njména součástí nového artworku jménem ROSA, ale to bude, myslím si, jednou\nz prvních věcí, kterou řada uživatelů změní. Jeho autor, ať už je to kdokoli, se zřejmě také inspiroval u společnosti Apple. Vzal výchozí splash screen KDE 4.6,\nsmazal vše, co by se uživatelům mohlo líbit a nahradil to jednou barvou.\nVe jménu změn se nese i celý desktop. Je použit GTK+ styl aplikací, ikony a rámy oken pochází z balíku Elementary a plazma motiv nese jméno Rosa. A výčet\nRosy nekončí. Panel je postižen ROSA Starterem, RosaIconami, RosaTasks a řekl\nbych zcela duplicitním widgetem RosaTrashcan. Celé se to chová jako další variace na DockbarX křížený s Dashem, známým z prostředí Unity nebo GNOME 3.\nDo výchozího panelu se dostalo ještě jedno zajímavé rozšíření, a to Stack\nFolder. To poskytuje rychlý náhled obsahu nastavených složek. Vše ostatní zůstalo\nz grafického hlediska při starém. Např. Ovládací centrum Mandriva Linuxu.\n  | 6\n• Mandriva Linux 2011 beta 3 obsahuje:\n• VLC 1.1.10\n• Clementine 0.7.1\n• PiTiVi 0.14\n• LibreOffice 3.3.2\n• KDE 4.6.4\n• kernel 2.6.38.7\n• systemd 28\n• rpmdrake 5.26.9 (dle plánů vývojářů by však měl být nahrazen novou aplikací)\nKontrast s Mandriva Linuxem pokračuje. V Mageie se totiž žádných překvapení nedočkáte. Starý známý omšelý KDM screen, který nesl Mandriva Linux\nroky zpátky. Použitý splash screen dnes už také extra nepřekvapí, ale přesto patří\nmezi ty hezčí prvky. I motiv plazmy, oken a aplikací převzala Mageia z Mandriva\nLinuxu. Mě tím zklamala, jiné možná potěšila. Co člověk, to názor.\nMageia vznikla jako fork Mandriva Linuxu loni, během finančních problémů\nspolečnosti Mandriva S.A. Její první oficiální verze vyšla 1. června 2011. Založena\nbyla bývalými vývojáři Mandrivy, kteří už nadále nestrpěli situaci ve společnosti.\nOd svého počátku byla prezentována jako komunitní náhrada za Mandriva Linux\na tak také ve svém finálním sestavení působí. Vzhledově se drží kolejí zajetých původním Mandriva Linuxem, stejná je i nabídka uživatelských prostředí.\nProces instalace je totožný s instalací známou z Mandriva Linuxu, jenom s jiným\nartworkem. Probíhala rychle a na rozdíl od Mandriva Linuxu i ve VirtualBoxu.\nSvé vlastní pozadí má Mageia při procesu bootování a ve splash screenu. Do\ndistribučních barev bylo upraveno i Ovládací centrum Mageiy. Upravit si KDE\nk obrazu svému je už jen otázka několika minut.\nCo přinesla Mageia 1.0:\n• VLC 1.1.9\n• Amarok 2.4.1\n• KDE 4.6.3\n• systemd 18\n• rpmdrake 5.26.10\n  | 7\nPCLinuxOS je distribucí s „Rolling Updates“, která vznikla odtržením od\nMandriva Linuxu v roce 2002. Stejně jako Mageia a původní Mandriva Linux existuje v edicích s KDE, GNOME, Xfce a LXDE a na rozdíl od nich i s Enlightementem, Fluxboxem a Openboxem. Specifikem této distribuce je migrace od urpmi\na rpmdrake k apt-get a Synapticu, tedy správcům balíčků běžným spíše v distribucích odvozených z Debianu.\nVzhledem k zaměření na rolling updates je instalace nejnovější verze trochu\nošemetná. Ke stažení je dostupné pouze půl roku staré ISO s verzí 2010.12, po jehož instalaci je potřeba v /etc/apt/sources.list najít nějaký funkční zdroj\n(uvedeno jich je poměrně dost, avšak řada z nich, včetně toho výchozího, mi hlásila chybu 404: Not Found) s aktualizacemi a sekvencí příkazů\n# aptget update\n# aptget distupgrade\nnainstalovat verzi 2011.\nZdá se, že kromě aktualizovaných verzí a efektního artworku neobsahuje PCNa první pohled se PCLinuxOS snaží sekundovat Windows 7 a tím ulehčit LinuxOS 2011 žádné zásadní změny oproti svému předchůdci.\nuživatelům přechod na Linux. Účet roota je zobrazen po boku běžného uživatele,\nstejně jako účet administrátora v korektně nastavených Windows. Panel KDE 4 již Software\nv základu zobrazuje seznam oken pomocí Smooth Tasks a verze 2010 ladila\nCo nabízí PCLinuxOS 2011:\ns Windows i barevně.\n• kernel 2.6.33.7\n• Bleachbit 0.8.8\n• Midnight Commander 4.7.5.2\n• Synaptic 0.57.2\n  | 8\nKonference LinuxAlt 2011 hledá\nHledáme přednášející a témata:\n5. a 6. listopadu 2011, FIT VUT, Brno-Královo pole\nMáte téma, které\nzaujme ostatní uživatele\nLinuxu a OSS obecně? Máte\nzájem o vystoupení na\nProfil konference LinuxAlt:\n• osvětová a vzdělávací přednášková akce\n• zaměřená na Linux a ostatní otevřené\noperační systémy, svobodný software\na svobodné komunikační technologie\n• loňský ročník navštívilo 500 účastníků\n• první cena odborné poroty v anketě Czech\nOpen Source 2010 v kategorii Akce roku\n• z konference sestaveno DVD s vlastním ISBN\nTermín pro dodání návrhů přednášek: 4.9.2011\nAbstrakt přednášky zašlete: [email protected]\nKancelář v Linuxu\nVíce informací: www.linuxalt.cz\nČerven 2011 byl pro tvůrce prohlížečů opravdu plodným měsícem. Vyšly totiž ostré verze prohlížečů Firefox 5, SeaMonkey 2.1, Opera 11.50 a Google Chrome 12.\nA vývoj jde dál. Konkrétní obrysy dostal Firefox 6 a začalo se nahlas hovořit už i o Firefoxu 7. Rovněž bylo zahájeno betatestování Google Chrome 13.\nMozilla Firefox nebude zatím podporovat a my si můžeme udělat jasnější obrázek o tom, co oprav řady chyb včetně několika bezpečnostních mezi\nšestá generace oblíbeného prohlížeče nabídne. Po zkrá- novinkami nalezneme například novou ochranu před\n[02.06.2011] Grafický formát WebP, se kterým před\nčasem přišel Google, naráží na první vážnější problém\nve svém rozšiřování ve webovém prostředí. Odmítavě\nse totiž k jeho podpoře staví tvůrci prohlížeče Mozilla Firefox. Zaznívají hlasy, že formát WebP je nedopečený a oproti tradičnímu JPEG má jen zlomek funkcí.\nJeff Muizelaar z Mozilly zkritizoval například chybějící podporu EXIF informací a ICC barevných profilů.\nJeff Muizelaar také poukazuje na otazníky vznášející se nad výhodami WebP oproti JPEG. Hlavním plusem má být výraznější snížení datové velikosti\nobrázků bez další patrné ztráty kvality. Jenže studie,\nkterá to má dokazovat, je prý neprůkazná. Nezdá se\ntedy, že by pro tvůrce Firefoxu byla podpora WebP prioritou. Situace je jasná: pokud WebP nebudou podporovat všechny běžné prohlížeče, nemá na webovém\nWebP dnes z webových prohlížečů podporují Google Chrome (od verze 12) a Opera (od verze 11.10).\nGoogle svému grafickému formátu, který využívá\nstejné kompresní techniky jako zatím podstatně lépe\npřijímaný WebM, věří. Podporovat jej tak bude vedle\nGoogle Chrome také Gmail nebo Picasa. Až čas ukáže, jestli je Google dost silný, aby si svůj nový grafický\nformát dokázal protlačit.\nceném vývojovém cyklu nejsou novinky až tak závratné, ale nějaké se přece jen najdou a stojí za\npozornost. Jako prvek ochrany před podvodnými weby bude adresní řádek zvýrazňovat doménu právě prohlížené webové stránky. S novou podobou přichází\nK vyšší bezpečnosti by měl přispět i navrácený\nodkaz pro zkontrolování aktuálnosti nainstalovaných\npluginů. Za největší inovaci lze ale bez pochyb označit nového Správce oprávnění. Ten umožní z jednoho\ncentrálního místa spravovat oprávnění jednotlivých\nwebových stránek. Uživatelé zde budou moci určit,\njestli daná stránka může otevírat vyskakovací okna,\npamatovat si hesla, pracovat s cookies či získávat informaci o poloze.\núdajně výhodnějším nástrojem než příkazová řádka\npopulárního vývojářské rozšíření Firebug. Špatná\nzpráva ale je, že Mozilla Firefox 6 ještě nepřinese vylepšené stahování souborů nebo vylepšené našeptávání webových adres. Tyto funkce se odkládají do\nstahováním nebezpečných souborů. Nejedná se o aktivní antivirovou kontrolu, nýbrž o filtr pracující na\nzákladě průběžně aktualizované černé listiny.\nPodobně funguje filtr záškodnických a podvodných\nGoogle Chrome 12 také nově umožňuje smazat cookies uchovávané pluginem Flash Player přímo z prohlížeče. Novinkou je i hardwarově akcelerované\nvykreslování 3D CSS, vylepšená podpora screen readerů, nastavení synchronizace integrované na nové\nstránce s nastavením prohlížeče či možnost spouštět\nwebové aplikace přímo z adresního řádku podle jejich\nnázvu. Dle plánu byla také odstraněna podpora Google Gears, tedy technologie, od které se Google\n[14.06.2011] Vyšla ostrá verze balíčku SeaMonkey\n2.1. Navzdory označení verze je seznam novinek velmi dlouhý. Nalezneme na něm například možnost využití hardwarové akcelerace pro navýšení výkonu\nprohlížeče. SeaMonkey 2.1 slibuje také lepší podporu\nHTML 5 a bez zajímavosti není ani podpora WebM\npro přehrávání videí na webu.\nGoogle Chrome 12 posiluje bezpečnost\nDále můžeme zmínit běh vybraných pluginů neFirefox 6 zvýší úroveň ochrany soukromí\na ochranu soukromí\nzávisle v samostatném procesu, novou synchronizaci\n[02.06.2011] Funkcionalita prohlížeče Mozilla Fire[08.06.2011] Po několika týdnech testování byla vy- uživatelských dat mezi různými instalacemi,\nfox 6 je hotova. Teď již zbývá jen ladění a testování dána ostrá verze prohlížeče Google Chrome 12. Kromě kompletně předělanou správu doplňků, možnost po-\n  | 10\nužívat samostatné vyhledávací pole nezávislé na adresním řádku či předělané prohledávání textu zobrazené stránky.\nNa seznamu novinek figuruje také celková optimalizace výkonu aplikace včetně zrychlení jejího nabíhání\na obnovování předchozí relace. Uživatelé pracující\ns větším množstvím otevřených panelů najednou pak\njistě ocení možnost rolovat obsah lišty s panely. V neposlední řadě přibyla podpora lehkých motivů vzhledu Personas.\nsledků vyhledávání. Pokud se pak uživatel rozhodne\nna ně skutečně přejít, nemusí čekat na jejich načtení.\nwww.browsery.cz. Toto chování ale půjde zase změnit\nzpět přes about:config na klasické zobrazování celé\nadresy včetně protokolu.\nJon S. von Tetzchner definitivně opouští\nGoogle chce prosadit nový standard pro\n[28.06.2011] Norskou společnost Opera Software komunikaci v reálném čase\nzřejmě definitivně opouští Jon S. von Tetzchner, jeden\nz otců zakladatelů, který byl do loňského roku šéfem\nfirmy. I po opuštění tohoto křesla, které po něm\npřevzal Lars Boilesen, zůstal na plný úvazek v roli strategického poradce firmy. Nyní se vzdává i této funkce.\nJak uvádí v e-mailu adresovaném zaměstnancům\n[23.06.2011] Díky zrychlenému vývoji a zkrácené- společnosti Opera Software, důvodem jsou neshody\nmu vývojovému cyklu nyní přichází ostrý Mozilla Fi- se současným vedením firmy. O co konkrétně jde, si\nrefox 5. Přestože se tvůrci chlubí více než tisícovkou Jon S. von Tetzchner nechává pro sebe. Obecně pouze\núprav, nečekejte dlouhý seznam konkrétních novinek. poznamenal, že vyznává jiné hodnoty a má rozdílnou\nÚpravy se děly pod pomyslnou kapotou. Uživatelům představu o udržení rozvoje společnosti.\nje slibováno například navýšení výkonu. Mozilla Firefox 5 také posiluje stabilitu a přináší osm bezpečnost- Firefox 7 slibuje výrazné zrychlení spouštění\nních záplat, z nichž pět má být kritických.\n[29.06.2011] Firefox 6 se v těchto dnech připravuje\nZároveň vyšel také Mozilla Firefox 5 pro mobilní pro proces betatestování a vývojáři již pracují na novinzařízení se systémy Android a Maemo, který rovněž kách, které na podzim nabídne Firefox 7. Uživatele\npřináší nejrůznější optimalizace. Tou zřejmě nejzají- zřejmě potěší výrazně rychlejším spouštěním. Nervy\nmavější je zrychlení načítání stránek při připojení uživatelů má ušetřit i nová ochrana proti změně veskrze mobilní síť třetí generace. Mobilní Firefox 5 také likosti okna ze strany skriptů. Skripty nově nebudou\npodporuje Do Not Track, takže uživatelé mohou moci měnit velikost již otevřeného okna.\nwebovým stránkám předávat informaci, že si nepřejí\nVývojáři rozšíření nyní dostanou možnost umissledovat svůj pohyb na webu.\nťovat předvolby přímo do detailu rozšíření ve Správci doplňků. Tvůrci rozšíření tak nebudou muset\nGoogle Chrome 13 Beta s podporou funkce používat samostatné okno pro nastavení a uživatelům\nbudou volby více po ruce. Firefox 7 také bude z menu\n[24.06.2011] Prohlížeč Google Chrome 13 vstoupil prohlížeče směrovat webové vývojáře k zajímavým\ndo fáze betatestování. Tvůrci prohlížeče si konečně rozšířením pro ně určeným.\nsplnili rest a doplnili funkci pro náhled před tiskem.\nOpět se změní i způsob zobrazování adresy\nJako hlavní novinku však Google Chrome 13 přináší v řádku s adresou. Firefox totiž začne (stejně jako\npodporu minulý týden představené funkce Instant konkurenční prohlížeče Google Chrome nebo Opera)\nPages ve vyhledávači Google. Díky této funkci Google skrývat informaci o použitém protokolu HTTP. Místo\nChrome 13 dopředu načítá stránky odkazované z vý- http://www.browsery.cz se zobrazí tedy jen\n[30.06.2011] Google má velké plány s open-source\nprojektem WebRTC. Cílem projektu je umožnit\nwebovým vývojářům navrhovat komunikační nástroje\ns podporou přenosu hlasu a videa, které nebudou vyžadovat instalaci žádného speciálního doplňku do\nwebového prohlížeče. Webovým vývojářům by pak\nProjekt WebRTC má kořeny už v loňském roce,\nkdy Google koupil společnost Global IP Solutions\n(GIPS). Google doufá, že se mu podaří takto iniciovat\nnový technologický standard pro komunikaci v reálném čase. Bez zajímavosti není, že WebRTC podporují i Mozilla Corporation a Opera Software, takže\no širokou podporu ve webových prohlížečích by teoreticky nouze být neměla.\n[30.06.2011] Vyšla ostrá verze prohlížeče Opera\n11.50 s kódovým označením Swordfish. Jednou\nz hlavních novinek je podpora rozšíření na obrazovce\nSpeed Dial. Uživatelé si na ní kromě odkazů na oblíbené webové stránky mohou přidat třeba i nejrůznější\ninformační rozšíření. Druhou zajímavější novinkou je\npodpora synchronizace uložených hesel skrze synchronizační službu Opera Link.\nNová Opera 11.50 také ladí vzhled uživatelského\nrozhraní. Vestavěný e-mailový klient Opera Mail přichází s vylepšením podpory protokolu IMAP u oblíbené služby Gmail. Vykreslovací jádro Presto 2.9\nslibuje opět o něco lepší podporu HTML 5 a rychlejší\nzpracování CSS. Podrobnosti viz oficiální changelog.\n  | 11\nV článku je stručně popsáno, jak se autor dostal k TeXu a k šachové sazbě a jak vzniká časopis Československý šach .\nV sazbě až k TeXu...\nNa začátku stálo sdružení Pražská šachová agentura\n(PŠA), do kterého jsem byl v roce 1990 přibrán jako\nprogramátor (analytik) a šachista – mezinárodní mistr\n(IM). V té době jsme spolupracovali s hamburskou firmou\nChessBase  a především vydávali šachové knihy.\nPodstatný mezník tvořila kniha „Novi Sad Ol\n1990“ (Šachová olympiáda 1990)  – partie dodala\nChessBase ve svém formátu cbf, samotnou knihu\nsázelo „DTP STUDIO s. s r. o.“ (ve Ventuře). Kniha obsahovala všech čtyři sta partií olympiády včetně diagramů, dále tabulky, přehledy výsledků, rejstříky\napod. Tehdy jsem vytvořil program v Pascalu, který\nz formátu cbf vygeneroval do textového souboru\nkompletní přípravu sazby: mimo jiné převáděl partie\nzadané v programu ChessBase (formát cbf) do\nšachové notace, na zadaných místech generoval diagramy (přímo ve fontech pro Venturu), připravil\ntabulky, rejstříky apod.\nAle kvůli externí sazbě to bylo zbytečně drahé, nepraktické a sazba byla navíc nekvalitní. Tehdy mne\nEliška Richtrová (Klímová) upozornila na TeX, ve kterém sázela regionální šachový časopis „GARDE“ pro\nJihočeský kraj. Zrcadlo pro sazbu a makra jí tehdy vytvořil Láďa Lhotka.\nV tehdejší době mne TeX zaujal hned několika vlastnostmi:\n1. šlo o velmi kvalitní sázecí program, který byl zadarmo, na rozdíl od tehdy velmi drahých DTP\n2. dal se přizpůsobit na míru a šachová sazba (diagramů) se v něm dala automatizovat.\nTakže další knihu „Šachové koncovky“  jsem už\nsázel v TeXu za vydatné pomoci Karla Horáka (šachisty a o rok staršího spolužáka z Matematicko-fyzikální\nfakulty Univerzity Karlovy). Pak jsme v TeXu vysázeli ještě několik šachových knih.\nDalší přelom nastal v prosinci 1991, kdy výběrové\nřízení na privatizaci časopisu Československý šach vyhrál Ivan Hausner, za kterým stála zkušenost PŠA\nv sazbě šachových knih. Od té doby se věnuji přípravě\nČeskoslovenského šachu (cca na jednu osminu pracovního úvazku) jako mezinárodní mistr, programátor a „sazeč“ v jedné osobě.\nČeskoslovenský šach se sází v Plain TeXu. Grafik\npan Ševčík navrhl na konci roku 1991 nový design časopisu a fonty. Karel Horák pak v Metafontu upravil\npodle tohoto návrhu stávající české fonty a vytvořil\nšablonu pro sazbu (output rutiny a sadu maker). Dále postupně podle našich požadavků – opět v Metafontu – upravil šachové fonty pro sazbu diagramů, viz str.\n25 a 26 ve starším Zpravodaji CSTUGu.\nDlouhou dobu autoři jednotlivé články připravovali v populárním editoru T602. Za pomoci mého konvertoru 602tex napsaného v Borland Pascalu se\nformát 602 převedl do TeXu a dále se použil balík\nEmTeXu pro vytvoření dvi a pomocí jeho driverů\ndvicr/dvihplj si autor mohl výsledek zobrazit na\nobrazovce či vytisknout. Šachové partie se zadávají\nv ChessBase, kde je autor většinou i okomentuje\na označí místa pro diagramy. Můj konvertor cbf602\npak partie převede do textové podoby. Veškerá editace pak probíhala v T602. Diagramy jsou uváděny ve\nstandardní šachové notaci.\nV Pascalu se mi programovalo daleko efektivněji než\nv TeXu. Program v Pascalu jde snadno a rychle odladit\npomocí krokování. TeX jsem se proto snažil využívat jen\npro vlastní sazbu a volil cestu konverze ze zdrojového\nkódu T602 do TeXu pomocí pascalovského programu.\nNapř. diagram je zkonvertován přímo do šachového\nfontu již v Pascalu. Výsledný TeXový zdroják se nikdy\nneeditoval a sloužil jen pro vytvoření dvi souboru.\nPřed několika lety jsme přešli pod Microsoft\nWindows. T602 nahradil editor UltraEdit (UE), ze kterého lze snadno vyvolávat externí program. Za pomoci předdefinovaných kláves se soubor sám\nzkonvertuje užitím tec2tex.exe, zTeXuje a zobrazí\nv programu DviOut. Z prohlížeče DviOut se lze\ndvojklikem dostat zpět do editoru na příslušnou\nřádku zdrojového souboru. Fonty používáme jen\nbitmapové pk (na vytvoření ttf neměl ještě Karel\nHorák čas), takže byl problém s převodem do pdf.\nNakonec jsem konverzi do pdf uspokojivě vyřešil\npřes ps (pomocí dvi2ps z MiKTeXu) s následným\npoužitím Acrobat Distilleru verze 7. Klíčové bylo předefinování tabulky pro dvi2ps, aby se ve výsledném\npdf daly vyhledávat i výrazy v češtině.\nNa dalších stranách naleznete náhled na zdrojový\nkód souboru, který řídí – sofie.tec a individuálního\nčlánkového souboru – sofie.tex v editoru UltraEdit.\nJako ukázku sazby přikládám úvodní list se souhlasem vydavatele Ivana Hausnera, dále pak\notevřenou dvoustranu z dřívějšího čísla Československého šachu 6/2009 a na závěr přikládám rubriku\nŠachové umění z čísla 3/2009, kde jsou použity\n  | 12\n Československý šach. [Czechoslovak Chess.]\nIvan Hausner – Šachové zpravodajství. Zástupce vydavatele Růžena Přibylová, e-mail:\n[email protected] ISSN 0009-0743. URL:\n ChessBase GmbH, Hamburg, Germany. Publisher of high quality chess programs and databases. Domovská stránka dostupná z URL:\n Ftáčnik, Ľubomír. Novi Sad Ol 1990. Novi Sad: 29.\nšachová olympiáda. [The 29th Chess Olympiad.]\n1. vyd. Pražská šachová agentura, Praha 1990.\nBrožované vydání, 224 stran. ISBN 80-900172-3-1.\n Balašov, Jurij; Prandstetter, Eduard. Šachové koncovky.\n[Chess Endgames.] 1. vyd. Pražská šachová agentura, Praha 1991. 287 stran. ISBN 80-900172-9-0.\nSkladatelské soutěže ŠU\nRedakce Šachového umění vypisuje skladatelskou soutěž originálů\nuveřejněných v Šachovém umění 2009–10 v pěti odděleních: 2X (rozhodčí\nV. Kotěšovec – Cze), 3X+NX (O. Mihalčo – Svk), SX (NN), PX\n(Ch. Jonsson – Swe) a exo (M. Barth – Ger). Úlohy zasílejte průběžně\nna adresu na konci této strany.\nÚspěchy našich skladatelů\nV úloze 15 se objevuje čtyřfázová záměna dvou matů, i když rozhodčí\nhru charakterizoval jako poněkud prostou a málo efektní. Svůdnost\n1.Je7? přidává do obsahu hrozbový paradox – tah 1...dxe3 znemožňuje\nhrozbu 2.Sd5X, avšak právě tento mat umožní ve svůdnosti 1.Vxf3?,\nvzhledem k matu 2.Vd4X pak totožný tah černého realizuje stejný\nnámět formou obrany. 1.Je7? (2.Sd5X), 1...fxe2 2.Vxd4X, 1...dxe3!,\n1.Db1? (2.Db7X), 1...Vxd7, dxe3 2.exf3, Db4X, 1...Sb2!, 1.Dxf2?\n(2.Vxd4X), 1...Vxd7, dxe3 2.Dxf3, Dxe3X, 1...c2!, 1.Vxf3? (2.Vxd4X),\n1...Vxd7, dxe3 2.Vf4, Sd5X, 1...c2!, 1.Jxf3! (2.Jd6X), 1...Vxd7, dxe3\n2.Vh4, Vd4X, 1...Vxf3 2.exf3X.\nJedním z oddělení jubilejního turnaje k deseti letům existence amerického časopisu StrateGems byly pomocné maty v anticirce (v něm se\nberoucí kámen přemisťuje na své circe pole, exo˛gury na pole proměny\nna sloupci, na němž provádějí braní; braný kámen se ze šachovnice odstraňuje). V úloze 16 černý ve třech řešeních vždy braním jedné z ˛gur\nbílého uvolňuje linii pro bateriový dvojšach a v druhém tahu hraje na d7,\naby bílý cvrček na b5 pokryl e8 – černý by měl jinak vždy možnost\nzabránit matu tahem 3.Kxg4(Ke8). Bílý ze zbylých dvou ˛gur cyklicky tvoří baterii a matuje, přičemž logickým doplňkem je cyklus bílých\ntahů. I. 1.Cxd2(Cd1) Cxb1(Cb8) 2.Cd7 Sxb4(Sc1)X, II. 1.Sxg6(Sc8)\nSxb4(Sc1) 2.Sd7 Txh4(Th8)X, III. 1.Dxd6(Dd8) Txh4(Th8) 2.Dd7\n2. cena Wola Gulowska 2007\n1. c. StrateGems 10 JT 2007\n16 Anticirce, 3 řeš. P2X (9+10)\nŘešení originálů z ŠU 10 a 11/2008\n69 E. Klemanič 1.Sg3? (2.Vf4X) 1...Vxf3 2.Ve5X, 1...Ve3!, 1.Vdf7?\n(2.Ve5X) 1...Vxf3!, 1.Sd2! tempo 1...Ve1(e2,d3) 2.Vf4X, 1...Vxe3\n2.Ve5X, 1...cxd2 2.Jxd2X, 1...h5 2.Jg5X, 1...Jf6(e7+) 2.V(x)e7X\n(2 body) 70 S. Juříček 1.exd4? tempo 1...Kf5 2.Df1+ atd., 1...d6\n2.Dc2+ atd., 1...exd4 2.Df4+ Kd5 3.e4X, 1...Kd5!, 1.Dc3? tempo\n1...d6 2.Dd3+ atd., 1...Kd5 2.Vxd4 exd4 3.Dxd4X, 1...Kf5!, 1.Dd1?\ntempo 1...d6 2.Dd3+ atd., 1...Kd5 2.Vxd4 Kc5 3..Dc1(2)X, 2...\nexd4 3.Dxd4X, 1...Kf5!, 1.Df1? (2.Df3X) 1...Kd5!, 1.Dd2? tempo\n1...d6 2.Dd3+ atd., 1...Kd5 2.Vxd4 Kc5 3..Dc1(c2,c3,b4)X, 2...\nexd4 3.Dxd4X, 1...Kf5!, 1.Da3! tempo 1...d6 2.Dd3+ Kd5 3.e4X, 1...\nKd5 2.e4+ Vxe4 Dc5X, 2...Kxe4 2.Df3X, 2...Kxc4 3.Db4X, 1...Kf5\n2.Df8+ Kg6 Df6X, 2...Kg(e)4 2.Df3X, 1...d5(Vxc4) 2.Dd3X (4 b.)\n71 F. Korostenski 1.Vb8+ Ka7 2.Da2+ Da3 3.Sd4+ Ka6 4.V8b6+ Ka7\n5.Vh6+ Ka8 6.Sd5+ Sxd5 7.Vh8+ Sg8 8.Vb1 Da4 9.Da3 Da5 10.Da4\nDa6 11.Da5 Da7 12.Da6 Dxa6X (8 b.) 72 D. Novomeský 1.Kd4 b4\n2.De4+ Kd1 3.Je7 Kd2 4.Jd5 Jc6X, 1.Jd4 Kd2 2.De3+ Kd1 3.c3 Jd7\n4.Kd3 Jc5X (5 b.) Problémy tentokrát nečinila ani dvanáctitažka, takže\nna plný zisk 19 bodů dosáhlo 12 řešitelů (MD, JF, JHol, PK, ZL, RL,\nJL, BM, JN, KO, MS, KV).\n73 V. Kopyl 1.Vd3? (2.Dc5X), 1...Sxc2 2.Sxc2X, 1...Sa2!, 1.De4?\n(2.Vd3X), 1...Sxe4 2.Sc2X, 1...f5!, 1.Sg3? (2.Vf1X), 1...Sxg3!, 1.Dc6!\n(2.Vd3X), 1..Sf5+ 2.Vxf5X, 1..Se4 2.Sc2X, 1...Sa2 2.Vb3X (2 b) 74\nM. Svítek 1.Vxg3? Jxg3!, 1.Dxh4? 1...Jxh4 2.Vxg3X, 1...K(V)xh4!,\n1.g5! a vždy vyjde jedna z hrozeb 2.Sxf5X (po 1...e4, 1...exd4 a 1...\nVxh5), 2.Dg4X (po 1...Vxf3, 1...Dxe6 a 1...dxe6), 2.Vxh4X (po 1...\nSxf3, 1...Jce3 a 1...h1 jakk.), 2.Vxg3X (po 1...Jxe1, 1...Jcxd4 a 1...\nDxd4) (2 b.) 75 J. Křivohlávek 1.Da6 (2.Dxa4+ Jc4 3.D(V)xc4X), 2...\nJxa4 3.Vc4X, 1...Je5 2.Dxf6 a 3.Dxe5X, 2...Jbc4 3.Vxc4X, 2...Vxe4\n3.Jf3X, 1...Sxd5 2.Dd6 a 3.Dxd5X, 2...Vxc5 3.Dxc5, 2...Vd8 3.Jc6X,\n1...Vxc5 2.Dxa7 a 3.Dxc5X, 2...Jc4 3.Vxc4X (4 b.) 76 J. Crusats +\nS. B. Dowd 1.Jf8 Sxf8 2.Df2 gxf2 3.exd4 cxd4+ 4.c5 Sxc5+ 5.Kb2 a3+\n6.Kxb3 hr. 7.Sf4+ a mat, 6....Sd6 7.Jxd6 a mat, 5...Sd6 6.Jxd6 atd.\n(6 b.) 77 I. Soroka 1.Ve4 (2.Vc5+ Sxc5 3.Vd4+ Sxd4 4.Dd6+ Kxd6X),\n1...Sxc6 2.Dc5+ Sxc5 3.Vd4+ Sxd4 4.c4+ Kd6X, 1...Sc5 2.Vd4+ Sxd4\n3.Dxd4+ Kxc6 4.Dd7+ Kxd7X, 1...Sxg7 2.Ve5+ Sxe5 3.Vd6+ Sxd6\n4.Dxd6+ Kxd6X (5 b.) 78 J. Fomičev 1.h8V tempo 1...g4 2.Dc6+ Kd4\n3.Dd5+ Kxd5 4.Kc3+ Kc5 5.Vh5+ Sg5 6.Vd3 b4X, 1...b4 2.a8D+ Sc6\n3.Daa5+ Sb5 4.Ke3+ Ke5 5.Kf3+ Kf5 6.Ve3 g4X (6 b.) 79 M. Vanka\n1.Kc5 Vd7 2.Db6 b4+ 3.Kc6 Jxe5X, 1.b4 Jg5 2.Vb5 b3+ 3.Kc5 Jxe4X,\n1.Va8 Vd3 2.Va3 bxa3 3.Sc5 Jxe5X (4 b.) 80 Ch. Jones 1.Ke4 Sc7 2.Ve6\nSxe5 3.Kxe5 Vxe6X, 1.Ve4 Vd7 2.Sc5 Vxd4 3.Kxd4 Sxc5X (4 b.) 81\nM. Barth A: 1.d1V h8D 2.Kc2 Dxd1X, B: 1.d1D h8V 2.Kd2 Vxd1X\n(2 b.) 82 M. Barth A: 1...nDd2 2.nBSf1nJ nJe3 3.nBSe2 nBSxe3X, B:\n1...nVf1 2.nBSg1nS nSe3 3.nBSe2 nKxe3X (3 b.)\nTentokrát byly úlohy těžké. Osmitažka, delší samomaty a zejména\nBarthovy exoproblémy okořeněné neutrálními superpěšci dokonale\nrozškatulkovaly pořadí. Smekám zejména před následujícími řešiteli:\nM. Coufal, M. Dragoun a J. Holubec 38 bodů (= plný zisk!!!),\nJ. Nejezchleba a K. Opravil 37 b., F. Smrčka, M. Svrček a K. Vašírovský\n33 b. Po delší odmlce opět vítám mezi řešiteli pana Karla Hence z Brna.\nZnovu děkuji všem, kteří posílají řešení e-mailem. Výrazně mi to usnadní\na urychlí práci při kontrole řešení. Zároveň apeluji na ty z Vás, kteří mají\npřístup k Internetu, a stále posílají řešení klasickou poštou.\nStav soutěže: www.ursta.cz/chess/problems/SU\nDvojtažka 17 obsahuje záměnu tří matů mezi zdánlivou hrou a řešením,\n18 je jednovariantová šestitažka předvádějící indické téma. V samomatu\n19 mat 9...Df5xg5X vyjde, když bílý donutí černého pokrýt králem d4\na e4 – bez mnohého šachování se to ale neobejde. Moderní mereditkový\npomocník 20 má dvě dvojice analogických řešení. Obě dnešní exoúlohy\njsou patové. V 21 se představuje podmínka opačné (spiegel) circe – brané\nkameny se přemisťují na circe-pole, jakoby byly opačné barvy, např. Sxf6\n(bVh8) je ale nemožný tah (černý by si způsobil šach); z téhož důvodu\nnejde Sxd2 (bpd7). Lahůdkou je 22 – sériový přímý pat 53. tahem, jinými\nslovy 53x táhne bílý a sebere všech 53 černých jezdců. Úloha není tak\nobtížná, jak vypadá, nejsnáze se řeší tužkou na papíře; některé sekvence\nskoků jsou jasné, např. b6-a8-c7 či a6-b8-d7 (nebo pozpátku). Z této\núlohy zjevně vyplývá, že křížovkářská hádanka zvaná koníček je vlastně\nexošachový problém. :-)\nKorektnost dnešních originálů byla prověřena na počítači. Řešení zašlete\ndo 31.5.2009 na adresu Lubomír Ursta, Drimlova 2513, 155 00 Praha 5\nnebo mailem na [email protected]\n20 4 řešení P2X (5+6)\nG. Bakcsi + L. Zoltán\n21 opačné circe P3= (7+6)\nOriginály a příspěvky do ŠU zasílejte na adresu: RNDr. Pavel Kameník,\nVršní 45, 182 00 Praha 8, Česká republika, [email protected]\nČESKOSLOVENSKÝ ŠACH 3/2009\nJeljanovo sólo v Sarajevu\nTřetí se smál\nOta Bořík (foto Harald Fietz)\nV So˛i se hrál ve dnech 13.–23. května\ndvoukolový uzavřený velmistrovský turnaj o šesti hráčích, který měl hodnotu\n21. kategorie (Elo 2755). Dal by se\nse charakterizovat známým příslovím:\nperou, třetí se směje!\_ Ale\n"Když se dvaOčekávaný\nsouboj o první\nmísto mezi Topalovem a Carlsenem naklonil ve svůj prospěch Carlsen, který\nsvého rivala ve vzájemném duelu porazil.\nJeště před posledním kolem se zdálo, že\nCarlsen zvítězí, jenže v partii se Širovem\nsi vybral slabší den. Alexej Širov se po\ntéto výhře nakonec stal nečekaným, ale\nnaprosto zaslouženým vítězem. Jako jediný absolvoval turnaj bez porážky a ve\nsvých sedmatřiceti letech docílil největšího turnajového triumfu své kariéry. Na\nnešťastného Carlsena (na fotogra˛ích ze\nslavnostního zakončení se tváří jako hromádka neštěstí) se nakonec dotáhl Topalov. Zmíněná trojice se od další trojice výrazně oddělila, za zmínku stojí selhání Ivančuka, který po řadě skvělých\nvýsledků bude zřejmě chtít na So˛i co\nsebrat 23...Dxa2?, protože po 24.e6!\nJf6 25.Vxd8+ Vxd8 26.Db7 fxe6 27.Je5\nVf8 28.Ve1 s dalším Jfxg6 by bílý získal zničující útok. 19.Vc2 Vdc8 20.Vdc1\nDf8! Uvolnit se po 20...c5 černý stále\nnemohl, po 21.Sxa8 Vxa8 22.Je4! by\ntotiž vázlo cxd4 na nedostatečně kryté\nvěži c8 a po 22...c4 23.b3 Jb6 24.Jd6\nby bílý získal pěšce. 21.a4 c5?! Správné\nbylo 21...b4 22.Jb1 c5 s vyrovnanou\nhrou. 22.axb5 cxd4 23.Jxd4 Sxe4?! Další\nkrok do propasti, po 23...axb5 24.Sxa8\nVxa8 25.f4 by stál bílý o něco lépe, ale\nčerné postavení by bylo mnohem odolnější, než tomu bude po tahu v partii.\n24.Jxe4 Vxc2 25.Vxc2 axb5 26.Jc6! Vb6\n27.f4 Da8 28.Je7+ Kh7 29.h5 Nad králov-\nským křídlem černého se stahují mraky.\n29...Va6 Po 29...Dd8 by přišlo 30.hxg6+\nfxg6 31.Jxg6! Kxg6 32.Dd3 Kf7 33.Vd2\na bílý by získal materiál (vázlo by 33...\nVb7 na 34.Jd6+). 30.hxg6+ fxg6 31.Vc7!!\nAlexej Širov (foto Růžena Přibylová)\n14.0-0 0-0 15.Dh5 Vb8 16.exf5 e4 17.Vae1\nSb7 18.Dg4 Vfe8 19.cxb5 d5 20.bxa6\nSc6 21.b3!? Před posledním kolem vedl\nJiž po třicátédeváté se hrál ve dnech\n8.–18. května v Sarajevu mezinárodní\nvelmistrovský turnaj, který v posledních letech získal dvoukolovou podobu\nšesti hráčů. Letošní ročník měl hodnotu\n18. kategorie (Elo 2691) a byl spanilou\njízdou Ukrajince Pavla Jeljanova. Z deseti partií ani jednou neprohrál, čtyři výhry mu pak vynesly náskok půldruhého\nbodu. Ještě před posledním kolem byl na\ndruhé pozici Sergej Movsesjan. Nezačal\ndobře, prohrál s Predojevičem, pak však\nvyhrál s Číňanem Wang Hao a podařila\nse mu odveta s Bosňákem. Jenže v posledním kole Sergeje udolal Wang Hao\na odsunul ho až na čtvrtou pozici.\nCarlsen o půlku před Topalovem a Širovem. Snad špatně kalkuloval s výsledkem partie Wang Yue – Topalov\n(skončila remízou) a chtěl si první místo pojistit výhrou, jisté však je, že\nzahájení příliš šťastně nezvolil. Svěšnikovova odnož sicilské je totiž již celá\nléta jednou z hlavních Širovových zbraní\nčernými a bylo tedy dost netaktické\ndráždit chřestýše bosou nohou. 21...\nKh8 Samozřejmě vázlo 21...Dxa3?? na\n22.f6. 22.Jc2 Se5 23.Se2 d4 24.Sc4 Vg8\n25.Dh3 Vg7 V úvahu přicházelo 25...e3\n26.g3 Dd6 s hrozbou 27...exf2+ s dalším Sxg3. Špatné by pak bylo 27.Jxe3\ndxe3 28.Vxe3 pro 28...Sa8 29.Vd3 (hrozilo 29...Dc6) 29...Sd4 30.Dh4 Vbd8\n31.Vxd4 Dxd4 32.Dxd4+ Vxd4 33.Sxf7\nTentokrát měl Carlsen po\n31...Dd8 připraveno 32.Dd3!! a černý,\nnechtěl-li by ztratit zadarmo jezdce\nd7, musel by sebrat na c7 nebo e7,\novšem s tragickými následky: a) 32...\nDxc7 33.Jg5+! hxg5 34.Dxg6+ Kh8\n35.Dh5+ Sh6 36.Dxh6 mat. b) Po 32...\nDxe7 by byl úkol bílého o něco složitější: 33.Vxd7 Va1+ (33...Df8 34.Jf6+\nKh8 35.Dxg6) 34.Kf2 Dh4+ 35.Kf3\nKh8 (35...Dh5+ 36.Kg3) 36.Vxg7 Kxg7\n37.Jf6 Va7 38.Dd8 a bílý vyhraje.\nOkamžité prohře mohl černý zaZ0Z0ZRJ0\nbránit po 32...Va4!, protože po 33.Jf6+?\nV této iracionální pozici by měl bílý šest\nJxf6 34.exf6 by následovalo 34...Vxf4+.\nD43 Dámský gambit: 1.d4 d5 2.c4 c6\n3.Jf3 Jf6 4.Jc3 e6 5.Sg5 h6 6.Sxf6 Dříve\nse Carlsen občas pustil i do gambitové\nvarianty 6.Sh4 g5 7.Sg3 dxc4 8.e4, ale\npo porážce s Anandem v Linaresu 2008\njiž volí výhradně pouze tah z partie. 6...\nDxf6 7.e3 Jd7 8.Sd3 dxc4 9.Sxc4 g6 10.0-0\nSg7 11.e4 Bílý se chystá postupem e4-e5\nzazdít soupeřova střelce g7. 11...0-0\nKarjakin zahrál proti Carlsenovi před pár\ntýdny 11...e5, ale po 12.d5 Jb6 13.Sb3\nSg4 14.Vc1 se nakonec se zlou potázal.\n12.e5 De7 13.De2 b5 14.Sd3 Sb7 15.Se4\nVfd8 16.Vac1 Vab8 17.Vfd1 a6 18.h4\nSa8 Po 18...c5 19.Sxb7 Vxb7 20.De4\nVbb8 21.d5 exd5 22.Jxd5 De6 23.Jf4\nby stál bílý výborně, černý by nemohl\nČESKOSLOVENSKÝ ŠACH 6/2009\nBílý by ovšem pokračoval 33.Jc6 s velkou výhodou. 33.Dd3 Tento motiv již\nznáme z postavení po posledním diagramu. 33...Dxe7 34.Vxd7 Dh4+ 35.Kf3\nDh5+ 36.Kg3 a černý se vzdal.\nŠirov – Carlsen\nB33 Sicilská: 1.e4 c5 2.Jf3 Jc6 3.d4\ncxd4 4.Jxd4 Jf6 5.Jc3 e5 6.Jdb5 d6\n7.Sg5 a6 8.Ja3 b5 9.Sxf6 gxf6 10.Jd5\nSg7 11.Sd3 Je7 12.Jxe7 Dxe7 13.c4 f5\n4. Wang Yue CHN 2738\n5. Dominguez CUB 2717\npěšců za věž, jenže ta by po 34...Vfd8\ns dalším Vd1 vážila více. 26.g3 Vbg8\n27.Dh6 Dc7? Slabý tah, který umožňuje bílému převést jezdce do dominantního postavení. Správné bylo 27...Sa8\ns nejasnou hrou. 28.Jb4 Sa8 Nevycházelo\n28...Sxg3 29.fxg3 Vxg3+ pro 30.Kh1\na bílý vyhraje. 29.Jd5 Dd8 30.Vxe4 a černý\nse vzdal. Materiální převaha bílého je příliš velká a po ztrátě centrálního pěšce e4\njiž Carlsen nemá sebemenší protihru.\n1 1 6,5\n× × 6,0\n1 × 4,5\n× 0 4,0\n* * 3,0\nJxc4 s dalším d7-d5. Zahájení vyznělo\nzcela pro černého. 14.b3 Jh5!? Po 14...\nd5 15.c5 bxc5 16.dxc5 d4 17.Dc2 Dd5\n18.b4 Jb3 19.Vb1 Jxc1 20.Vfxc1 Dxf3\nmohl černý získat pěšce, ale postavení\nby ještě nebylo vůbec jasné, protože\npo 21.De2 by bílý jakž takž zabezpečil\nsvého krále a vůbec by nebylo zřejmé,\nzda by nakonec jako první nemleli bílí\npěšci na dámském křídle. 15.Se2 Dh4\n16.Vd1?! Nutné bylo 16.Kh1, aby bílý\nmohl co nejrychleji po Vf1-g1 zabezpečit\nsvého krále. 16...f5! 17.Vb1 Vf6 18.De1?\nByl nejvyšší čas zahrát 18.Kh1, protože\npo 18...Dxf2 19.De1 Dxe1+ 20.Vxe1\nby sice černý získal pěšce, ale oči pod\npřilbicí bílých střelců by ještě mohly doufat. 18...Jc6 19.d5 Jd4 20.Kh1 Říkává se\npozdě, ale přece, jenže to není Sokolovův příklad v této partii. 20...e5 Ivan\nSokolov nyní hodinu úporně přemýšlel,\naby zjistil, že musí vydat kvalitu, jinak\nby totiž svého krále po Jh5-f4 s dalším\nI. Sokolov – Jeljanov\nE12 Nimcovičova indická: 1.d4 Jf6 2.c4\ne6 3.Jf3 b6 4.Jc3 Sb4 5.Db3 c5 6.e3 0-0\n7.Sd3 Sb7 8.0-0 Jc6 9.a3?! Bílý se dopus-\ntil nenápadné, nicméně závažné chyby.\nSarajevský suverén Jeljanov soupeřova\nprohřešku ihned využije. Správné bylo\n9...Ja5! 10.Dc2 Sxc3 11.Dxc3 cxd4\n12.exd4 Sxf3 13.gxf3 Vc8 Hrozí 14...\n21.Vxd4 exd4 22.Sf1 Vg6 23.Sd2 Jf4\n24.Vd1? Ještě jedna chyba, ovšem již\nv prohrané pozici. 24...Jd3! a bílý se vzdal\nPodobně jako v ukázce Aljechin\n– Eliskases je tento postup špatný. Otevření hry pomůže jen bílému. Správné\nbylo 17...exd4 18.cxd4 cxd4 19.Jxd4\ns menší výhodou bílého. 18.Jxe5 Jxe5\nČerný měl těžký výběr, po 18...dxe4\n19.Jxc6 Dxc6 20.De2 by ztratil pěšce e4\na po 18...Jxe4 19.Jxc6 Dxc6 20.Jxe4\ndxe4 21.Dh5 f5 22.Dg6 cxd4 (22...\nKh8 23.dxc5) 23.Sxd4 Sf8 by bílý získal minimálně pěšce důrazným 24.g4!\n19.Sf4! Taktik Movsesjan je ve svém\nživlu. 19...Sd6 20.exd5 Jf3+ Po 20...\nJxd5 21.Sxe5 by měl bílý zdravého\npěšce k dobru. 21.Dxf3 Sxf4 22.dxe6!\nSxc1 23.exf7+ Černý získal kvalitu za\npříliš drahou cenu. 23...Kf8 Ani jiné\nmožnosti černého nebyly lákavé. Po\n23...Dxf7 24.Vxc1 cxd4?! 25.Sb3 Jd5\n(25...Vc4 26.Vd1) 26.Jf5 dxc3 27.bxc3\n(ale ne 27.Sxd5? Vxd5 28.Dxd5 Dxd5\n29.Je7+ Kh7 30.Jxd5 cxb2 a vyhrál by\nčerný) 27...Kh8 28.Vd1 Vc5 29.Je3\nby bílý získal rozhodující materiální převahu. Ani druhé braní 23...Kxf7 by černého po 24.Vxc1 cxd4 25.Sb3+ Kf8\n26.Jh5 nemohlo uspokojit. 24.Vxc1 cxd4\n25.Sb3 Pěšec f7 je nyní ovšem velmocí. 25...dxc3 26.Vxc3 De5 27.Ve3!\nVc1+ 28.Kh2 Dc7 29.Ve6! a černý se vzdal.\nHrozí 30.Vxf6 a po 29...Dxf7 rozhodne\nvzhledem k 25.Sxd3 Dh3 s nekrytelným\nMovsesjan – Predojevič\nC90 Španělská: 1.e4 e5 2.Jf3 Jc6 3.Sb5\na6 4.Sa4 Jf6 5.d3 b5 6.Sb3 Se7 7.0-0\nd6 8.c3 Ať hraje Movsesjan italskou či\nšpanělskou, jeho ˛gury stojí pokaždé\nna stejných polích. 8...0-0 9.Ve1 Ja5\n10.Sc2 c5 11.Jbd2 Jc6 12.Jf1 h6 Připomeňme si klasika, v partii Aljechin – Eliskases, Poděbrady 1936, se stalo 12...\nVe8 13.Je3 d5? 14.exd5 Jxd5 15.Jxd5\nDxd5 16.d4! exd4 17.Se4 Dd7 18.cxd4\nSf6 19.Sg5 Vxe4 20.Vxe4 Sxd4 21.Jxd4\nJxd4 22.Dh5 Sb7 23.Vh4 Df5 24.Se3\nVd8? 25.Vxd4 a černý se vzdal. 13.h3\nSe6 14.Jg3 Vc8 15.Se3 Dc7 16.Vc1 Vfd8\nČerný chce přímočaře čelit chystanému\n2. Predojevič BIH 2652\n3. Wang Hao CHN 2696\n4. Movsesjan SVK 2747\n5. Harikrišna IND 2686\n6. I. Sokolov NED 2669\n1 1 7,0\n× × 5,5\n× 1 5,5\n× × 5,0\n× 1 4,0\n  | 13\nJsou místa, kde nasazení svobodného softwaru nemusí představovat nejlepší volbu a jsou zde naopak místa, kde je svobodný software číslem jedna zcela bez\ndiskusí (a takových je doufám více). Jedním z míst, která rozhodně patří do druhého seznamu, jsou i internetové kavárny, které po svobodném řešení přímo volají,\ncož si ukážeme na příkladu pražské internetové kavárny Oceán Café.\nInternetové kavárny sice mají své „nejslavnější“ období již za sebou, ale stále mají svůj smysl a stále je můžeme občas potkat. Jak jsem již psal v úvodu, internetové\nkavárny jsou pro nasazení svobodného softwaru (a tím\nmyslím především Linuxu) ideálním místem. Již z „definice“ zde neočekáváme žádné speciální potřeby uživatelů, ale naopak se u systému počítá jen se základním\nvyužitím (prohlížení Internetu, komunikace, práce\ns dokumenty atd.) a není se tedy třeba obávat problémů s nekompatibilitou speciálních aplikací. I hardware\nbývá jednodušší (a starší) bez různých podivných periferií s ještě podivnější podporou apod.\nInternetovou kavárnu Oceán Café naleznete v Praze na\nVinohradech v Jugoslávské ulici 10 (mezi I.P. Pavlova a Náměstím Míru). Kavárna skrývá celkem dvacet klientských\npočítačů a jeden hlavní fungující jako server. Svobodný software (zastupovaný linuxovou distribucí Ubuntu) zde byl\npostupně nasazován již od loňského roku.\nPřechod kavárny provedla společnost EliteChoice,\nkterá se specializuje na komerční podporu pro Ubuntu a je také partnerem společnosti Canonical. Její zástupce David Strnad také odpovídal na první sadu\notázek, které se týkaly především technického řešení\npřechodu. Na druhou část otázek týkající se zkušeností se samotným provozem odpovídal majitel kavárny\nužívaných desktopových operačních systémů. Z tohoto důvodu nemívají uživatelé velké potíže při jeho používání, i když jej vlastně nikdy neviděli. Druhým\ndůvodem naší volby je vysoká úroveň podpory výrobce tohoto operačního systému a široká paleta hardwaru, na kterém je možné jej provozovat. Třetím\ndůvodem bylo samozřejmě množství softwaru, který\nje pro Ubuntu udržován v repozitářích. O jiné distribuci jsme neuvažovali, neboť Ubuntu vychází z léty\nprověřeného praotce Debianu.\nV jakém „stavu“ byla kavárna (po softwarové a hardwarové stránce), když jste začali pracovat na nasazení Ubuntu?\nV kavárně funguje pestrá směsice počítačů, z nichž\nprakticky žádný není totožný. Průměrný věk strojů je\ncca pět let, nejmladšímu stroji jsou tři roky, nejstarší\nmá osm let. Většina strojů má 512 MB operační paměti a procesory od Intelu a AMD běžné v době výroby.\nJsou tu značkové stanice i skládané „noname“ stroje.\nNa všech byly nainstalovány Windows XP, antivirový\nsoftware a kancelářský balík.\nProč jste se rozhodli nasadit do kavárny zrovna\nUbuntu? Zvažovali jste i nějaké jiné distribuce nebo jiné operační systémy?\nUbuntu jsme se rozhodli nasadit hned z několika\ndůvodů. Prvním důvodem bylo jeho zaměření na desktopové uživatele – jeho vzhled a způsob ovládání je\nvelmi intuitivní a je podobný jako u ostatních široce\nKlientský počítač s Ubuntu 10.04\nJe Ubuntu (a Linux obecně) dobře připraven pro nasazení v internetové kavárně? Jsou k dispozici přímo\nnějaká hotová řešení (programy) pro stanice a server?\nLinux je obecně dobře připraven na provoz v internetových kavárnách, ale je samozřejmě nutné mo-\n  | 14\ndifikovat základní konfiguraci systému pro konkrétní\npotřeby. Linux je obecně velmi tvárný operační systém\na efektivita jeho nasazení závisí velkou měrou i na\nschopnostech administrátorů. V současné době připravujeme náš vlastní kavárenský systém, který by\nměl pokrýt většinu požadavků na aplikaci pro provoz\nNa jednom z počítačů zůstaly původně nainstalované Windows XP – stroj je tak starý, že jsme se\ndo něho už nechtěli pustit. Jeho pád by mohl být vnímán jako vina systému, i když by to bylo dosloužením\nJak jste vy sám s Ubuntu spokojen? Můžete jej porovnat s dříve použitým řešením postaveným na produktech Microsoft Windows?\nJe rychlejší a určitě funguje lépe. Ušetřili jsme i nějaké peníze, protože už nemusíme platit za licence Office, antivirů atd. Není potřeba stroje neustále\nkontrolovat na přítomnost malwaru a virů.\nNarazili jste při realizace na nějaké problémy?\nPři realizaci docházelo k problémům spíše hardJaké řešení jste nakonec zvolili?\nwarového rázu. Vzhledem ke stáří strojů občas ne- Co zákazníci? Máte od nich nějakou zpětnou vazbu\nJako operační systém je použito Ubuntu 10.04 LTS fungovala CD-ROM mechanika, stroje neuměly (míněno směrem k použitému operačnímu systé32bit. Na strojích je standardní instalace z originální- bootovat z USB apod. Se samotnou instalací a provo- mu)? Měl někdo někdy s Ubuntu problémy?\nho CD doplněna o vybraný další software. K dispozi- zem již problémy nebyly.\nAno, zákazníci si změny všimli. Pochvalují si rychci je tedy Mozilla Firefox, Chrome, OpenOffice.org,\nlost počítačů. Někteří, evidentně méně zkušení (ptají\nGIMP, Skype a další. Z důvodů častého vrtání zákaz- Řešili jste nějaké problémy i po skončení realizace se na obecně platné klávesové zkratky), si chvíli\nníků do systémových částí byly schovány a omezeny (při běžném provozu)?\nzvykali na nové prostředí. Ale i ti se zorientovali.\novládací panely a nástroje pro uživatelský účet. V souPři běžném provozu jsme již víceméně dolaďovali\nčasné době provozujeme v kavárně původně použí- detaily, které vycházely z potřeb uživatelů a obsluhy\nvaný Cafeserver, nicméně ten bude velmi brzy kavárny. Pokud se objevil problém , jeho příčina byla\nnahrazen naším vlastním systémem EliteCafe. Systém vždy hardwarového rázu.\nje psaný v Javě, takže je multiplatformní a nasadit jej\npůjde prakticky kdekoli.\nPro Ubuntu/Linux jste se rozhodl vy sám? Pokud\nano, co vás k tomu vedlo? Pokud ne, co vás přesvědčilo, že zrovna Ubuntu je to pravé?\nV kavárně těžko uhlídáme, kdo si co stahuje. Často\njsme řešili problémy s viry. Na doporučení EliteChoice jsme zkusili nasadit Ubuntu na první dva stroje,\nkteré se právě zhroutily pod virovou nákazou. Oba\nstroje se ukázaly jako stabilní a odolné vůči virům. Byli i o něco rychlejší. Našli se i zákazníci, kteří změnu\nuvítali. Nakonec jsme Ubuntu nainstalovali na všechny stroje v kavárně.\nServer s aplikací na monitorování klientů\nPoužíváte vy sám Ubuntu i doma?\nAno, po zkušenostech v kavárně jsem si nechal nainstalovat Ubuntu i doma.\nJe něco, co se vám na Ubuntu líbí nebo naopak nelíbí? Jste se současným stavem spokojen? Co byste rád\nLíbí se mi jeho hladký chod a zajištěný servis.\n  | 15\nDraftSight je bezplatný, profesionální produkt pro 2D CAD. Jeho výhodou je možnost stažení produktu pro různé operační systémy včetně Linuxu. Výkresy\nmůžete ukládat ve formátech dwg, dxf a dwt.\nAplikaci stáhnete na stránkách společnosti Dassault Systemes. Společnost stojí\nza týmem vývojářů, kteří mají na svědomí právě DraftSight. Stačí pouze na kartě\ndownload vybrat požadovanou verzi.\nloď nebo ho používat na Kubě). Pokud jsem licenci dobře pochopil, nesmíte vyzrazovat\nnikomu její obsah, který je totiž považován za důvěrný, to ale platí pouze pokud s licencí budete souhlasit, což jsem neučinil, takže předpokládám, že je v pořádku, pokud\nještě uvedu, že k odsouhlasení licence musíte mít alespoň osmnáct let a software nesmíte vyvážet ze země, ve které jste jej pořídili. Zároveň jste povinni (sic!) hlásit nalezené\nchyby a navrhovat případná zlepšení. Kromě běžných záležitostí, jako že software nesmíte šířit, upravovat, ani analyzovat, je pro vás důležitá jedna věc: Přestože má licence v názvu uvedeno sousloví „pro nekomerční použití“, samotné komerční použití\nnení nikterak zakázáno, což potvrdil i výrobce programu.\nSamotné stažení je již pouhou triviální záležitostí, na jejímž konci můžete přistoupit k instalaci samotné aplikace. Průběh instalace je samozřejmě závislý na\ndruhu operačního systému, který používáte. V jedné věci se však instalace shoduje\nu všech verzí - a tou je nutnost odsouhlasení licenční smlouvy. Teprve po tomto\nkroku dojde ke kompletnímu dokončení instalace.\nPoznámka redaktora: Licence je napsána velmi krkolomně a často se v ní vyskytují\nvelice nepravděpodobné pasáže (například nesmíte tento software překládat z lodě na\nProgram spustíte jednoduše kliknutím na ikonu programu v nabídce aplikací.\nPo spuštění aplikace se otevře prostředí, které je velmi podobné ostatním CAD\n  | 16\nprogramům a pro mnohé z vás bude velmi snadné zorientovat se v nové aplikaci\na zahájit první kroky práce. V horní části obrazovky je umístěné roletové menu\na pod ním panely nástrojů. Jednotlivé panely se dají dalším nastavováním programů přidávat a ubírat, přesouvat a přenastavovat. Nástroje pro editaci a kreslení jsou\numístěny po stranách a ve spodní části obrazovky je příkazový řádek, který se dá\ntaké vypnout nebo přesunout na jiné místo. Dle mých zkušeností bych ale toto nedělal, a to ani v případě, že nemáte ve zvyku tento řádek používat, jelikož při některých krocích se bez něj prostě neobejdete. Mimo tohoto příkazového řádku je ve\nspodní části umístěno několik přepínačů zobrazovacího módu, uchopovacího módu a přepínače modelu a rozvržení.\nPokud by vám program ve výchozím nastavení nevyhovoval, je velice snadné\nvlastnosti změnit pomocí položky Nástroje v nabídce aplikace. Možnosti nastavení\njsou opravdu široké a v ničem neztrácí na své větší konkurenty, jako jsou například\nAutoCAD, ProgeCAD a další. Měnit zde můžete třeba nastavení barvy rýsovacích\npotřeb, vytvářet si vlastní příkazy, měnit uživatelské rozhraní a funkce myši nebo\neditovat další více či méně potřebné nastavení, které aplikaci přizpůsobí vašemu osobitému stylu a potřebám.\nCo se týká vzhledu samostatné aplikace, je nutné připomenout, že se bez problémů plně přizpůsobí vzhledu vašeho GTK prostředí a tak skvěle zapadne do GNOME nebo Xfce. Toto ale platí pouze, pokud budete instalovat přes balíček pro\nUbuntu. RPM balíček obsahuje DraftSight využívající Qt, které se hodí spíše pro\nprostředí KDE. Pokud tedy používáte RPM distribuci a GNOME, nebo naopak třeba Kubuntu, máte docela problém a nezbude vám než překousnout odlišnost vzhledu programu. Oproti tomu výhodou je, že aplikace je ihned po instalaci plně\nlokalizována do českého jazyka a pouze nápověda je v angličtině.\n  | 17\nSamotná práce v programu je snadná a zakreslení základních útvarů je rychlé.\nPomocí nástrojů v levém panelu zvolíte položku geometrického tvaru, který chcete\nzakreslit, a způsob, kterým chcete jeho tvar určit. Následně je možné tento nákres\ndále editovat, zvolit možnost šrafování nebo barevného rozlišení. Stačí vybrat požadovanou entitu, zvolit druh šrafování dle přednastavených norem a kliknout na OK.\nStejně snadno vkládáte kóty a odkazové čáry.\nKdyž už jsme se dostali k bodu ukládání hotových výkresů, je nutné podotknout,\nže při prvním uložení díla budete vyzváni k registraci produktu. Tu provedete pomocí platné e-mailové adresy. Od této doby je vaše aplikace aktivovaná a platnost\naktivace je šest měsíců. Poté bude nutné provést reaktivaci produktu a následně každých dvanáct měsíců aktivaci obnovit. K produktu máte dále možnost předplacení\nvolitelné podpory, která zahrnuje telefonickou podporu (zdarma pouze v USA\na Kanadě), e-mailovou podporu, vzdálenou pracovní plochu a webovou podporu\nPro lepší rozlišení je možné používat dobře zpracovaného správce hladin a dě- nebo využití aplikace pro práci v síti.\nlit tak obrázek do několika úrovní, které se pak dají samostatně přepínat a vypínat,\nV neplacené verzi je možné využít podporu široké komunity uživatelů. Stačí\na to i v jednotlivých výřezech.\nprovést registraci na stránkách komunity\nJe dále možné tvořit a editovat jednotlivé bloky, které pak můžete ukládat a dále je využívat při kreslení dalších výkresů. Vkládání bloků je umožněno pomocí nástroje Vložit v nabídce aplikace. Bloky a hotové výkresy pak můžete ukládat ve\nformátech dwg, dxf a dwt.\nNesmím zapomenout ani na nástroj určený pro čištění, kontrolu chyb a opravu\npoškozeného výkresu. Díky tomuto nástroji má uživatel možnost větší ochrany\nsvých dat v podobě vytvořených nebo dříve uložených výkresů.\n  | 18\nVraťme se ale zpět k práci v aplikaci. Výkres už máte hotový\na uložený, tak ho možná budete chtít vytisknout. Aplikace nabízí dvě\nmožnosti nastavení tisku. První možnost je „rychlý tisk“, kdy je soubor bez možnosti úprav a nastavení odeslán na tiskárnu. Druhou\nmožností je tisk s pokročilým nastavením, kdy můžete soubor\ntisknout do souboru PDF nebo třeba JPG a PNG, jedná se tedy v podstatě o export. Další možností je odeslat soubor na tiskárnu a opravit\npřed tím velikost tištěné stránky nebo tisk výřezu. Toto je možné nastavit pomocí tabulky stylů.\nDraftSight je svými možnostmi opravdu zajímavý nástroj pro 2D\nCAD. Zcela určitě se nejedná jen o pouhou hračku určenou pro\ndomácí kreslení, ale o propracovaný a spolehlivý profesionální nástroj. Díky podpoře několika platforem se může stát opravdu velkou\nkonkurencí pro dnešní velikány v 2D CADu. Jeho bezproblémová instalace, multijazyčná podpora a hlavně cena bude asi pro mnohé\nlákadlem. Složitá licence by neměla být překážkou, pokud často necestujete na lodích :)\nPracovní prostředí si s ničím nezadá s konkurencí\na o možnostech nastavení je opravdu zbytečné se znovu zmiňovat.\nPo dobu dvou týdnů, kdy jsem se mohl s tímto nástrojem seznamovat, jsem nezaznamenal žádný pád, zamrznutí či nucený restart, a to vše na produktu, který je zatím označen jako betaverze pro\n  | 19\nNení to tak dlouho, co jsme mohli na stránkách společnosti Canonical, která stojí za jednou z nejoblíbenějších linuxových distribucí – Ubuntu, číst článek\no zajímavém počinu ve slovenské Skalici. Zeptali jsme se pana Strnada, jak to vlastně bylo.\nJedná se o přechod sto dvaceti počítačů z Microsoft\nWindows XP na Ubuntu. Díky tomuto přechodu dnes\nskalická radnice ušetří až sedmdesát procent nákladů\nna IT. Celý článek si můžete přečíst v angličtině na\nstránkách Canonicalu a sami tak posoudit, o jak velký\núspěch se jedná. Pokud jsem už ale napsal, že se jedná\no úspěšný počin, musím podotknout, že za tímto úspěchem nestojí samotný Canonical, ale tuzemský\nsmluvní partner Elite Choice.\nA tak není nikdo oprávněnější, kdo by nám mohl\nzodpovědět pár dotazů ke skalickému úspěchu\n(a nejen k němu) než pan David M. Strnad – člověk,\nkterý o tom ví nejvíce.\nDobrý den, děkuji za ochotu zodpovědět nám několik otázek. A začneme hned od samého prvopočátku.\nKdy a jak jste se vy osobně dostal k Linuxu a co to\npro vás znamenalo? Byla to taková „láska na první\npohled“ nebo například studijní nutnost?\nNo, už je to cca sedm let, Windows XP mi padaly,\nstále jsem řešil nějaké viry, technická podpora Microsoftu mi neodpověděla na můj dotaz (do dnešního\ndne). Začal jsem hledat řešení. Narazil jsem na informace o Linuxu, který měl být lepší. Zkoušel jsem\nnejprve Mandrake respektive Mandriva Linux, později jsem si koupil SUSE... to celé trvalo asi tři měsíce.\nPak jsem narazil na Ubuntu. A to byla láska na první\npohled. Co jsem hledal, jsem našel v Ubuntu: rychlost,\npřehlednost, bez virů... a něco navíc. Přehlednou wiki,\nfórum, kde mi odpověděli slušně a věcně, a navíc jsem\nzjistil, že Ubuntu je víc než software. Od té doby mé\nsrdce tluče pro Linux, ale hlavně pro Ubuntu.\nmanipulováni k užívání jediného systému, který je\nuzavřený... vlastně nikdo neví, co všechno se v něm děje. Mě ve škole naučili klást důležitou otázku: „Proč?\nKomu to slouží?“ A tak rozhodnutí propagovat Linux\nbylo na světě a k podnikání už to nemělo daleko.\nMůžete nám trochu přiblížit společnost Elite Choice?\nČím vším se společnost vlastně zabývá a kolik zaměstnanců máte?\nMateřská společnost je slovenská společnost, kterou jsme založili především s cílem propagovat Ubuntu a poskytovat služby jako technickou podporu,\nprodej ověřeného hardwaru atp. V tuto chvíli jsou to\ndesítky lidí, ale díky marketingu, který jsme použili,\nnarůstá číslo uživatelů Ubuntu i našich spolupracovníků docela rychle.\nDceřiné společnosti, včetně těch českých, pak zajišťují účetní služby (multiplatformně díky FlexiBee),\nvývoj softwaru, poradenství, implementaci hardwaru\na softwaru s Ubuntu na úřadech, ve firmách...\nO přechodu ve Skalici už víme, ale proč zrovna Skalica? Já o vás vím, že jste nějaký čas na Slovensku\npobýval, je to takový váš návrat?\nKdy vás napadla myšlenka, že byste mohl v oblasti\nJe to prostinké. Tuto realizaci zajišťoval náš\nLinuxu a open source podnikat?\nsmluvní partner, který je přímo ze Skalice. Je to výVlastně dost záhy. Jeden z posledních útoků moje znamný krok a určitě ne poslední. „Východní obce\ntehdejší Windows XP nepřežily. Uvědomil jsem si, že a města“ nejsou ještě dokončeny, proto o nich nemlubez live CD bych svá data nezachránil sám a že do víme. V mém srdci je stále Československo... Slopodobné situace se dostávají denně desítky ba stovky vensko mám rád a díky svým obchodním vazbám se\nlidí. Začalo mi bytostně vadit, že lidé jsou už od školy tam i vracím.\n  | 20\nKolik lidí se na tak velkém přechodu (sto dvaceti\nuživatelů) podílelo a jak to vše dlouho trvalo?\nVelký přechod? Během následujících čtyř let by\nměl vzrůst počet uživatelů z cca patnácti milionů (na\nsvětě) na dvě stě milionů uživatelů, jak řekl Mark\nShuttleworth 9. května 2011 v Budapešti. To je velký\npřechod. Ve Skalici přechod zajišťovali čtyři lidé. Příprava zabrala cca devět měsíců. Ale díky zkušenostem\nza Skalice je možné dnes přechod podobně velké organizace zajistit během jednoho až dvou měsíců,\nvčetně přeškolení uživatelů na nové prostředí.\nSkalica není určitě jediná. Kolik podobných přechodů již máte za sebou? A jaký je vlastně rozsah klientů? Myslím tím počet počítačů a serverů, které\nprůměrně u jednotlivých klientů převádíte?\nSkalica je zatím největší. I když se připravují\nmnohem větší organizace a územní celky. Prvenství\nSkalice je zřejmé a úžasné díky Martinu Andělovi, který celou věc organizoval a realizoval. Ostatní přechody jsou zatím malé firmy a obce. Nic náročného.\nVětšinou do dvaceti desktopů s jedním serverem. Takových jsou dnes už desítky.\nJak se to vezme. Vzhledem k neznalosti uživatelů\nje potřeba aktivního marketingu. Asi se to dá nazvat\npřímým prodejem. Ve chvíli, kdy se vysvětlí výhody\npřechodu a důsledky EULA (často z nevědomosti porušované), je pak snadné dohodnout se na přechodu\na souvisejících službách.\nNe, často se setkáváme s tak starým hardwarem,\nže nemůžeme doporučit jeho setrvání ve „službě“. Ale\ntomu vždy předchází analýza a otestování stávajícího\nhardwaru. Naším cílem je doporučovat co nejoptimálnější řešení. Bývá to tak padesát na padesát.\nJe možné, že po přečtení tohoto článku se najdou lidé, kteří by chtěli ve své firmě či společnosti\nprostřednictvím Ubuntu také šetřit, ale neví, jak na\nto. Co byste jim poradil?\nAť nám zavolají :-) A teď vážně, v první řadě by si\nměli ujasnit, co od svých počítačů chtějí. Často se setkáváme se stroji, které, vzhledem k tomu co pět až\nsedm, i osm let dělaly, byly zbytečně silné, se\nspoustou periferií, které nikdy nikdo nevyužil. Je to\nškoda. Právě tam začíná optimalizace nákladů. Pak je\npotřeba si ujasnit, jaké aplikace se používají a jestli\nmají alternace... případně jestli se dají bez potíží používat v Linuxu (ve Wine nebo emulovaně).\nDá se to hravě zvládnout, ale logicky tady vidím\nmísto pro firmy, jako jsme my. Zajistit profesionální\ntechnickou podporu jak při přechodu, tak pro plynulý provoz. Aby uživatelé mohli mít jedinou starost –\nDocela dobře si dovedu představit přechod u počítačů pro běžnou kancelářskou práci, ale co klienti, kteří využívají nějaký specifický software, který není\nmožné pod Linuxem použít? Hledáte nějakou svobodnou alternativu, nebo tyto situace řešíte například emulací?\nAno, naše první snaha je najít alternativu, až potom hledáme možnost emulace a u některých strojů\ndokonce zachováme Windows. Ve Skalici například\nzůstaly dva desktopy se systémem od Microsoftu (než\nvyvineme software, který bude moci nahradit specialitky těchto strojů). Takových specialitek, které by ne- A jak na tuto změnu reagují uživatelé?\nměly alternaci nebo by nešly virtualizovat, naštěstí\nPrimátor města Skalica je nadšeným uživatelem.\nDo nedávna počítače moc nemusel. Ale od chvíle, kdy\nmá Ubuntu, říká: „Je to jednoduché, vždyť jsem se to\nJak si budou „obyčejní uživatelé“ zvykat na změnu naučil i já.“\nA pan primátor má pravdu. Všichni uživatelé ve\nZatím je možné prostředí Ubuntu Classic nastavit Skalici přešli na Ubuntu rychle a snadno, zvláště pak\npro uživatele, takže pokud by to měla být překážka, ti dříve narození, kteří neměli moc návyků z Microsoft\ndá se snadno odstranit. Myslím si, že Unity dělá více Windows.\npotíže uživatelům, kteří již nějakou dobu pracují\ns Ubuntu. Sám jsem si na něj zvykal asi tři dny, ale teď Děkuji za rozhovor.\nuž bych ho nevyměnil. Je sexy, je rychlé a neskutečně\npohodlné. Navíc se líbí. Byl jsem teď školit na Slovensku a měl jsem tu možnost vidět prodejní rozhovor\nse zákazníkem. Unity bylo to, co ho přesvědčilo. Myslím si, že je to krok správným směrem.\n  | 21\nExistuje množství společností, které používají Linux a svobodný software. Často se jedná o technologické firmy, které dovedou uchopit čtyři známé pilíře\nsvobodného softwaru a vybudovat na nich svůj byznys. Existují také firmy, které neobchodují s bity a bajty, ale vozí štěrk, staví domy nebo zaměstnávají bagristy.\nA používají Linux. Třeba Stavebniny u komína v Olomouci.\nZmiňované čtyři „pilíře“ – neboli svobody – určují,\nže software lze jakkoliv používat, studovat, distribuovat a vylepšovat. Další informace najdete na\nna webu Liberix.cz.\nOlomoucké Stavebniny u komína jsou v nejlepším\nslova smyslu běžnou firmou – provozují nákladní dopravu, samozřejmě stavební činnost, půjčovnu nářadí.\nMají prodejny v Olomouci, Prostějově a Lutíně, které\njsou obsluhovány v rámci firemní počítačové sítě. Firma dává práci osmdesáti pěti lidem, přičemž tržby za\nrok se pohybují kolem sto padesáti milionů, které jsou\nrovnoměrně rozloženy mezi nákladní dopravu,\nstavební činnost a stavebniny.\nNa dotazy Vlastimila Otta odpovídal Ing. Robert\nKřenek, ekonomický ředitel, a Petr Hroch, IT správce.\nSamozřejmě že některé aplikace jedou pod operačním systémem Windows, protože nejdou spustit\npod Linuxem, ale to je pouze okrajová záležitost. To\nbyla hlavní motivace – peníze. Okamžitá investice, která by byla v případě Windows, nebo nebyla v případě Linuxu.\nHrála při rozhodování roli také robustnost Linuxu\na jeho odolnost vůči virům?\nUrčitě. Ve Windows je potřeba mít antivirové\nprogramy. Ale nedokážu posoudit náročnost údržby\npočítačů s Windows a s Linuxem. Nemáme srovnání,\njaká je cena práce IT správce s počítači Windows a kolik s Linuxem. Linux je snad náročnější na údržbu, znalosti a konfiguraci. Ale opakuji, že nemáme srovnání,\nprotože už jsme se vydali cestou Linuxu.\nNa serveru je Ubuntu, který spravuje firma EPOS\na na desktopech je od firmy Novell openSUSE\nMěli uživatelé nějaké požadavky na funkčnost nebo\nprojevovali odpor vůči novinkám?\nProč jste se rozhodli použít Linux a jaká motivace\nLidé samozřejmě při každé změně brblají a něco\nvás k tomu rozhodnutí vedla?\nKdyž jste tedy v roce 2005 přešli na Linux a OpenOf- takového se projevilo, ale nic zásadního. Řekl bych, že\nV roce 2005 jsme předělávali počítačovou síť fice.org, bylo nutné nějak upravit firemní procesy? oproti Windows je tam více uživatelských problémů,\na rozšiřovali přípojná místa. Také se dá říci, že jsme\nPřed rokem 2005 i po něm byl informační systém protože Linux není tak úplně intuitivní. I pro správce\nbudovali novou pobočku. Stáli jsme před rozhodnu- stejný a terminály také. V tomto ohledu to nebylo nic sítě je náročnější dávat instrukce uživatelům, kteří se\ntím, co dál. Uvažovali jsme o nabídce Windows, ale zásadního. Změnilo se trochu uživatelské prostředí. systémem mají pracovat.\ndostali bychom se při počtu tehdejších stanic na částku Devadesát procent naší práce probíhá v softwaru\n300 až 400 tisíc Kč. Proto jsme tuto možnost zavrhli OBIS od firmy EPOS. A zbývajících deset procent prá- Proběhlo nějaké školení uživatelů?\na uvažovali jsme o operačním systému Linux s kance- ce je ve Wordu, Excelu, ale teď už i ve Writeru a CalDnes je to už šest let. Ale pokud si pamatuji, bělářským balíkem OpenOffice.org.\ncu z OpenOffice.org. Problémy ale byly minimální.\nhem půl až jedné hodiny se jednotliví lidé seznámili\n  | 22\nse změnami a vysvětlilo se jim, jak se systémem pra- vání na lokálním OBISu. Na síť jsme připojeni přes\ncovat. Drtivá většina lidí potřebuje vědět, jak se dostat wifi, protože nemáme možnost se připojit kabelem.\nk OBISu a jakmile se k němu dostanou, pak už pracují s ním.\nKromě psaní dopisů, vytváření pomocných\ntabulek a e-mailů se vše odehrává v OBISu.\nMáme dva linuxové servery, z toho jeden je NFS.\nVšechny uživatelské účty jsou na serveru a všechny\njsou na OBISu, plus terminály na jednotlivé externí\nprodejny. Dále máme e-mailový linuxový server a pak\nještě Windows server, ve kterém jedou všechny\nprogramy, bez kterých se neobjedeme a které fungují\npouze v tomto operačním systému.\nMáte nějaký hardware, který potřebuje speciální\nMáme barevnou tiskárnu od Brotheru, která potřebuje zvlášť nainstalovat speciální ovladač. Ostatní\nhardware nemá originální ovladače a musíme s nimi\ntrošku laborovat a zkoušet je. Ale např. na HewlettPackard se použije ovladač a tiskárna funguje.\nTéměř všechny tiskárny jsou zasíťovány. Objevují\nse občas běžné problémy: spadne tiskový server\nFirma má tři pobočky, které také patří do topologie síu stanice nebo se nenačte seznam tiskáren. Ale zásadní\ntě. V Olomouci u Baumaxu, ta má deset až dvanáct\nproblémy s hardwarem nebo tiskem nemáme.\nrých i malé tiskárničky s tím, že by následné\npočítačů, pak ještě pobočky v Prostějově a Lutíně.\nzpracování knih jízd vyřídil řidič sám a bezdrátovým\nChybí vám řešení nebo nástroj, který by vám přenosem by se data automaticky dostala např. k fakCelý systém spravuje pan Petrů z firmy EPOS, kte- usnadnil konfiguraci nebo správu?\nturaci do informačního systému.\nrý nám serverové řešení navrhl, produkoval ho\nNe, žádný nástroj nám nechybí. Pouze některé\na v současné době se o něj stará. Prodejny jedou na programy jedou jen ve Windows a tak potřebujeme Dělali byste něco jinak, kdybyste se znovu rozterminálech v hlavním programu OBIS. Mají záložní půl minutky navíc, abychom se dostali k jeho termi- hodovali, zda přejít na Linux? Hodnotíte rozhodnutí\nvariantu a když síť vypadne, pak mají možnost fungo- nálu. Některé programy se ale dají rozjet pod Wine, to jako správné, nebo špatné?\nnení problém. Naproti tomu máme např. program pro\nSprávné – pořád vidíme tu úsporu. Tenkrát to bylo\nsledování aut, který se nedá rozjet v Linuxu, proto je řádově tři sta tisíc korun. Dnes (březen 2011, pozn.\nna serveru s Windows.\naut.) máme o padesát procent počítačů více, takže postupně by se dokupovalo a úspora by byla třeba 450\nKoncepční rozhodnutí směruje firmu na tisíc Kč. Na druhou stranu nedokážu poměřit to, kdydlouhá léta\nby tu bylo Windows a správce IT by přišel např. na\ndvě hodiny týdně a bohatě by to stačilo. Nemusel by\nJaké máte další plány pro rozvoj IT struktury ve firmě? se platit komplet IT správce.\nAktuálně se do praxe začíná zavádět sledování doUž jsme se jednou cestou vydali a nepídili jsme se\npravních prostředků. Do strojů a aut se instalují infor- po tom, co by to stálo, kdybychom se rozhodli jinak.\nmační systémy na sledování nádrže nebo sledování Dnes máme dvacet pět stanic, a kdybychom měli\nformou GPS, kde se auto pohybuje. Dále se do někte- Windows, přesto by systém potřeboval několikahodirých vybraných aut montují i klávesnice a do někte- nový týdenní servis. Vydali jsme se cestou Linuxu.\n  | 23\nPavel Cvrček, Michal Stanke\nTwitter nabízí Address Bar Search pro Firefox. Webian, experimentální webový prohlížeč pro zařízení bez desktopu. Pošťák Postbox 2.5 v neveřejné betaverzi. Co\nje nového? Server SpreadFirefox ukončil svou činnost. Novinky vydaného SeaMonkey 2.1 by se vám mohly líbit. V Mozille pracují na PDF prohlížeči v HTML5\npro Firefox. Instantbird 1.0 vydán dle plánu. Vyšel Thunderbird 5 s novými funkcemi. Vyšel Firefox 5 pro desktop a mobily.\nTwitter nabízí Address Bar Search pro Fire- se název Webian Shell a stojí za ní Ben Francis. Ideou verze ukazuje, kudy se bude projekt ubírat. V žádném\ntohoto projektu je celoobrazovkový prohlížeč posta- případě tedy nečekejte něco, co se blíží plnohodnotnéTwitter ve spolupráci s Mozillou uvolnil rozšíření\nTwitter Address Bar Search. Jedná se o doplněk, který\ns adresním řádkem prohlížeče integruje možnost\nsnadného vyhledávání na Twitteru. Pomocí klíčových\nznaků @ či # máte možnost snadno vyhledat uživatele na Twitteru či poslední příspěvky s konkrétním hashtagem.\nVedle toho doplněk přidává do pole hledání vyhledávací modul pro Twitter a automaticky též „založí“\npanel aplikace (app tab) pro Twitter. Rozšíření je\ndostupné na webu Doplňky Mozilly, případně\nna webu Twitteru. Jedná se patrně o první oficiální doplněk Twitteru pro Firefox a je určen „pouze“ pro vyhledávání. Pokud hledáte doplněk i pro přidávání\npříspěvků na Twitter, můžete vyzkoušet Echofon for\nTwitter, Hootbar (dříve TwitterBar) a další.\nvený na webových technologiích pro zařízení, která\nAle nemusíte se bát, pro vyzkoušení nepotřebujete nic zvláštního. Postačí si stáhnout verzi pro\nWindows, Linux či Mac OS X. Prohlížeč se ihned po\nspuštění přepne do celé obrazovky. K prohlížeči je\nnutné zdůraznit, že se jedná o experiment, jehož první\nmu prohlížeči. Nakolik se idea ujme a získá si popularitu, ukáže až čas.\nWebian Shell si můžete volně stáhnout. Vzhledem\nk několika článkům na webu stojí za to zdůraznit, že\nza projektem Webian Shell nestojí Mozilla. A už vůbec\nse nejedná o operační systém.\nWebian, experimentální webový prohlížeč\npro zařízení bez desktopu\nKoncept Mozilla Chromeless, který si pohrává\ns ideou rozhraní webového prohlížeče, které bude\nplně stavěno na webových technologiích jako HTML,\n  | 24\nPošťák Postbox 2.5 v neveřejné betaverzi.\nPostbox 2.5 bude ve finální verzi k dispozici v průCo je nového?\nběhu léta a jako vždy „pouze“ pro Windows a Mac OS\nPoštovní klient Thunderbird, který je nyní k dispozici ve verzi 5.0 Beta, by měl vyjít krátce po vydání\nFirefoxu 5.0. Jedním z populárních „klonů“ Thunderbirdu je bezesporu Postbox, za kterým stojí Scott McGregor, jeden z bývalých hlavních vývojářů\nThunderbirdu. A právě Postbox by měl letos v létě vyjít ve verzi 2.5. Ta je s v současné době v neveřejné betaverzi a my tu máme jeden exemplář na vyzkoušení.\nNa co se tedy mohou uživatelé těšit?\nX. Připomínáme též, že se jedná o placeného poštovního klienta. Zda za to stojí, záleží na vás. Zkušební\nverze je k dispozici.\nNovinek se chystá jako vždy hodně. Řadu z nich\npřitom již vývojáři představili ve svém blogu. První ze\nzajímavých novinek je vertikální rozestavení částí okna.\nJedná se o nové výchozí rozestavení, v rámci kterého\njsou seznam zpráv a náhled umístěny vedle sebe.\nMezi jednotlivými režimy rozestavení lze samozřejmě\npřepínat podobně jako v Thunderbirdu.\nDalší novinkou Postboxu 2.5 je redesign okna se\nzprávou. Jak vývojáři uvádí, jedním z cílů Postboxu\n2.5 bylo zjednodušit grafické rozhraní. Novinkou je též\nvylepšený formulář rychlé odpovědi či vizuální\núprava informace o počtu zpráv ve složce. Vedle toho\nsi můžete povšimnout úpravy práce s přílohami, podporu IMAPu na Yahoo Mail! či například zrušení\nstavového řádku. Kompletní přehled novinek a úprav\nje k dispozici na stránce informací o betaverzích.\nNovinky vydaného SeaMonkey 2.1 by se\nvám mohly líbit\npravá okrouhlá závorka a klávesa Backspace jsou snadno přístupné - nacházejí se bezprostředně nad číselnou klávesnicí. Záruka 3 roky. (21010013)\nkrok a udržet si jejich přízeň. Rok 2013 byl pro Podnik velmi náročný. Od počátku ledna byl u nás plně liberalizován poštovní trh a národní poštovní operátor se ocitl ve zcela nové pozici. Listovní...\n0Z0Z0Z0Z o0Z0Z0O0 0Z0Z0Z0Z O0Z0Z0ZR kO0Z0Z0Z Z0Z0ZKZ0\nKh2 8.Sxg2 Kxg2 9.Ka5 Sa7! 10.Sc5 b6+ -+) 4...Se1 5.Kb3 (5.Ka3? Sf2 6.Sb8 Sc5+ -+) 5...Sf2 6.Sb8 Kg1 7.Kb4 Kh2 8.Sxg2 Kxg2 9.Ka5! Kh3 10.Sxg3 Kxg3 Za dvoch čiernych pešiakov musel biely odovzdať ob...\nje použito tlačítko SHIFT (volba druhé funkce některého funkčního tlačítka) odlehčená (prázdná) váha je skutečně na nule váha je v ustáleném stavu použití táry (odečtení obalu) je aktivováno progra...\nVzniká tiež otázka, či sa môže uskutočniť taký ťah, ktorým sa vystavuje vlastný kráľ do šachu súperovým kameňom. Môže, ale taký ťah je legálny iba vtedy, keď sa šach vyskytne iba počas trvania ťahu...\nPoděbrady 1936 (5.-26.7) (Československý šach 1936, 119) Jedno\n(Czech) Datapanely rady 100 Navod k obsluze, GFK-1528C-CZ\nDatapanel Model 240E Návod k obsluze GFK-1656A-CZ\nLadislav Packa Agátová 2504/10, 924 00 Galanta, Slovakia laco\nAnotace ke kroužku Alternativní operační systém něco nového


Novinky - Timpex - Intelligente Wärmeregelung\nNevíte si rady s výběrem regulace hoření? Prohlédněte si dokument Přehled produktů.\nVítejte na stránkách naší firmy Timpex.\nNaše firma se zabývá vývojem a výrobou automatických regulací hoření pro krby a kamna. Touto činností se zabýváme již od roku 2004 každý pracovní den, proto se naše výrobky řadí k předním výrobkům na evropském trhu.\nECO 10 pro krbová kamínka\nSpustili jsme prodej první regulace pro krbová kamínka.\nMobilní aplikace, indikace přiložené dávky paliva, snadná instalace, výhodná cena... více na webu www.timpex-eco.cz\nAplikace pro SMART100 na iOS\nNa App Store jsme umístili ovládací aplikaci pro regulaci SMART 100. Aplikace je tedy již k dispozici jak na zařízení Android, tak na Apple zařízení se systémem iOS.\nRozpalte sezónu s krbovým grilem! Od letošního roku spouštíme výrobu krbových grilů GRATE.\nJiž delší dobu vydáváme pro instalační firmy pravidelné newslettery, kde se dovíte o dění ve světě automatických regulací hoření. Letos, mimo jiné, vydáváme i newslettery, kde najdete rady a tipy z praxe.\nVýherce soutěže o set RegSE\nV srpnu jsme spustili v Česku a na Slovensku soutěž o set automatické regulace hoření RegSE.\nRegSE v prodeji\nOd srpna můžete již zakoupit novou automatickou regulaci hoření RegSE. Jedná se o první regulaci hoření, jejiž čelní panel může tvořit kachel.\nZahajujeme prodej domácí regulace přes internet s názvem TimNet. Více na www.timnet.cz\nNový záložní zdroj TimZ3 v prodeji!\nNový záložní zdroj TIMZ3, který disponuje vlastní baterií, můžete již dnes koupit v našem e-shopu. Osobně jste ho mohli vidět například na Cechu kamnářů.\nS novým rokem přicházíme s novými příležitostmi, jak se můžete seznámit s naším sortimentem. Proto jsme se v lednu zúčastnili školení ve firmě Banador.\nSpouštíme prodej Reg150\nJedná se o naši první regulaci hoření, která disponuje bezdrátovým propojením mezi centrální a zobrazovací jednotkou. Komunikace probíhá na domácí frekvenci 868 MHz. Jednotku můžete koupit až ve čtyřech barevných provedeních - bílá, grafitová, zelená a dekor dřeva.\nZúčastnili jsme se veletrhu KOK\nNaše firma nechyběla mezi vystavovateli na mezinárodním kamnářském veletrhu v rakouském Welsu.\nSpouštíme vánoční soutěž\nDnes spouštíme vánoční soutěž, díky které Vám chceme obohatit počet dárků pod stromečkem.\nNový profil firmy na sociálních sítích\nNově jsme vytvořili profily na sociálních sítích. Najít nás můžete na facebooku, google+ i twitteru.


Hyundai se asi nevyhne pokutám za nedodržení stavebních povolení | auto.cz\nredakce AUTO.CZ 13. 4. 2011 • 08:02\nAutomobilka Hyundai se zřejmě nevyhne dvěma půlmilionovým pokutám za budování továrních hal v průmyslové zóně v Nošovicích v rozporu se stavebním povolením.\nNejvyšší správní soud (NSS) nedávno z podnětu Krajského úřadu Moravskoslezského kraje vrátil spor o pokuty za postup při výstavbě převodovkárny a lisovny se svařovnou ke Krajskému soudu v Ostravě. Ostravští soudci v roce 2009 rozhodnutí o pokutách zrušili, podle NSS to byla chyba, zjistila dnes ČTK z databáze rozhodnutí.\nKrajský soud v Ostravě v roce 2009 uvedl, že úřední rozhodnutí o pokutách a jejich výši jsou nepřezkoumatelná. Podle NSS ale úředníci svá rozhodnutí odůvodnili správně a dostatečně.\n"Správní orgány při určení výše ukládané pokuty zohlednily nezbytná zákonná hlediska, z jejich rozhodnutí je pak zřejmé, které konkrétní skutečnosti vzaly při určení výše pokuty za podstatné a jakým způsobem je hodnotily," uvedl senát s předsedkyní Ludmilou Valentovou v rozsudku, který se týká převodovkárny.\nNSS také potvrdil, že společnost Hyundai při budování továrních hal skutečně chybovala. "Je zjevné, že v daném případě byla stavba realizována nejen v rozporu se stavebním povolením, ale také v rozporu s územním rozhodnutím, neboť došlo ke změně půdorysných rozměrů jednotlivých objektů stavby a ke změně jejich umístění," uvedl tentýž senát v rozsudku o lisovně a svařovně.\nSpolečnost Hyundai Motor Manufacturing Czech ve snaze zkrátit dobu výstavby celé průmyslové zóny podle zjištění stavebního úřadu v Dobré na Frýdecko-Místecku nezákonně měnila nejrůznější parametry svých stavebních objektů. Firma nečekala na souhlas stavebního úřadu a změny staveb oproti schválenému projektu nejdříve fakticky provedla, a teprve poté o nich informovala.\nStavební úřad za to automobilce postupně uložil několik pokut a nezákonné stavby dodatečně povolil. Za své počínání firma sklidila kritiku ekologů.\nAutomobilka Hyundai v Nošovicích patří k nejvýznamnějším zahraničním investicím v Česku. Loni vytvořila zisk 109,6 milionu dolarů, tedy zhruba 1,89 miliardy korun. Je to první rok, kdy český závod jihokorejské společnosti po rozjezdu výroby v roce 2008 skončil v kladných číslech. Předloni měl ztrátu 90,7 milionu dolarů (1,564 miliardy Kč).\nNošovický závod loni vyrobil 200.135 aut, čímž meziročně zvýšil produkci o 70 procent. Letos firma v Česku počítá s dalším růstem výroby a najetím na roční výrobní kapacitu 300.000 aut. Výrobu v Nošovicích automobilka zahájila v listopadu 2008. Celková investice do výstavby závodu přesáhne 25 miliard korun.


To je rychlost. Afghánistán: Generál Šedivý zle překvapen. Čína, o tu půjde | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Politologové » To je rychlost. Afghánistán: Generál Šedivý zle překvapen. Čína, o tu půjde\n22.07.2021 9:28 | Rozhovor\nRychlost, s jakou se Tálibán vrací na vojáky opuštěná území Afghánistánu, je překvapivá. Generál v záloze, bývalý náčelník Generálního štábu Armády České republiky a nynější pedagog Vysoké školy CEVRO Institutu, Jiří Šedivý navíc tvrdí, že nyní je to Čína, kdo usiluje o vliv na Středním východě a kromě průmyslu má zájem i na zdrojích surovin. Rusko si podle něj misi do Afghánistánu už nezopakuje.\nNejprve se generál vyjádřil ke stažení amerických, českých a dalších vojáků z Afghánistánu, kde Tálibán opět zesiluje svoji moc a ovládá území. Zda je odchod vojáků správným krokem, je podle něj poměrně diskutovaná otázka. Upozornil však, že ani původní úmysl nasazení vojsk – v počátku Američanů a později koalice, v níž působila i Česká republika, což se později změnilo na misi Severoatlantické aliance – nebylo působit dvacet let na území Afghánistánu. „Hlavním cílem bylo zlikvidovat buňky, které Al-Káida používala pro vysílání svých členů na území ať už Spojených států amerických nebo Evropy. Určitě nebylo naším cílem, abychom přebírali politické vedení. Mise byla neúměrně dlouhá, byla samozřejmě i velmi finančně náročná a jednou skončit musela. To se stalo v okamžiku, kdy jsme vyhodnotili, že afghánská vláda je dostatečně silná a ozbrojené bezpečnostní složky jsou natolik vycvičené, že ubrání území proti dalšímu postupu nebo navrácení se Tálibánu. Ukazuje se, že ten předpoklad nebyl úplně správný, protože Tálibán se dostává do poměrně ofenzivního postupu a ovládá podle některých údajů až 85 procent území Afghánistánu,“ zhodnotil situaci Jiří Šedivý.\nPro něj samotného nebylo překvapením, že dojde ke střetu mezi Afghánskou vládou, tamním establishmentem a Tálibánem: „To bylo téměř stoprocentně jisté. Mě překvapuje ta rychlost, s jakou se Tálibán vrací na území, která jsme opustili, a která měla ubránit buď armáda, nebo policejní a další bezpečnostní složky legitimní afghánské vlády. Ta rychlost je skutečně velká a uvidíme, jak se bude afghánské vládě dařit udržet velká administrativní centra a hlavní komunikaci mezi nimi. Případně se zpátky s různými ofenzivními aktivitami dostat do území, která Tálibán dříve ovládl,“ řekl generál.\nVálka v Afghánistánu nebyla jen americká\nZdůraznil také, že se zdaleka nejednalo pouze o americkou válku, a že je třeba se odpoutat od svádění všeho na Američany: „Od prvopočátku jsme nejdříve byli součástí americké mise a potom jsme byli součástí mise Severoatlantické aliance. A platí to i o našich spojencích.“ Za zbytečné dvacetileté působení vojsk na Středním východě ale nepovažuje. „Nebyla to válka zbytečná, byla samozřejmě dlouhá a bude se o ní dlouho diskutovat. Když nic jiného, tak jsme opravdu zastavili náběh poměrně nebezpečných aktivit. A to, co se odehrálo 11. září 2001, se mohlo opakovat, kdybychom do Afghánistánu nevstoupili a nezačala deklarovaná válka proti terorismu,“ zauvažoval Šedivý. Lídři teroristických nebo proteroristických organizací jsou si nyní vědomi, že pokud překročí určitou linii, tak se střetnou s velmi tuhým a rezolutním odporem. A to nejenom Američanů, ale celého mezinárodního společenství, ke kterému Česká republika také patří. „Nebylo to zbytečné, i když to samozřejmě bylo bolestivé,“ podotkl k tomu.\nPro svoji polohu se však dá očekávat zájem jiných mocností o Afghánistán. Na dotaz, zda by například Rusko mohlo mít zájem na tamním území, kde už buduje své vztahy, nebo i jiné státy, odvětil, že zcela určitě ano a nejde o nic nového. Avšak nedomnívá se, že to bude Rusko, ale spíše Čína, která už začala ovlivňovat teritorium. „Takže Čína bude podle mého názoru v budoucnosti tím, kdo bude hrát o roli velmoci, která bude ovládat Afghánistán. Typické pro Čínu je, že se nedívá na to, jaká je ideologie v zemi a bez ohledu na politické nebo ekologické dopady se bude snažit ovládnout relativně omezený průmysl a zároveň zdroje surovin, které jsou na území Afghánistánu také,“ řekl Šedivý redakci.\nRusové si misi v Afghánistánu nezopakují\nVaroval i před dalším důsledkem odchodu vojsk, pokud se Afghánistán znovu stane doménou Tálibánu, a to pro Rusko. Rusko bude mít problémy zabránit, aby zejména nejradikálnější Tálibánci nebo představitelé podobných organizací nevyužili Afghánistán jako základny, aby začali pronikat zpět na území Ruska. Nešlo by pak pouze o problém Ruské federace, ale i dalších států jako například Uzbekistánu a jiných, které z toho mají poměrně velké obavy. Považuje to za jedno z největších témat budoucnosti z hlediska bezpečnosti a terorismu v Rusku. „Nemyslím, že by Rusové chtěli znovu vniknout na území Afghánistánu a zopakovat anabázi, kterou už mají za sebou z konce osmdesátých let,“ podotkl.\nPro ParlamentníListy.cz také komentoval spor mezi maďarským premiérem Viktorem Orbánem a Evropskou unií kvůli maďarskému zákonu. Ten zakazuje propagaci homosexuálů a změny pohlaví ve školách, médiích a nezletilým do 18 let. Společně s tím se z Bruselu ozvaly výzvy, aby Maďarsko, pokud nechce respektovat pravidla, unii opustilo. Nakolik by tedy Evropská unie měla zasahovat do legislativy členských států? „Evropská unie by měla zvažovat více, do jaké míry intervenuje do práv suverénních států. To se netýká jen Maďarska, ale víme, že existuje poměrně ostrý spor i ve vztahu k Polsku a také my jako Česká republika máme své problémy. Například debaty ohledně migrace a rozdělování migrantů na našem území. Měli by být přece jen trochu smířlivější, protože každý národ má nějaké své zásady a nějaké svoje kulturní zvyklosti a normy. A konkrétně téma homosexuality dramaticky neohrožuje právo v Evropě,“ uvedl Šedivý s tím, že každý má rozdílný názor. Tlak, který je nyní veden z unie na Maďarsko a výzvy, aby odešlo, označil za překročení určitých norem.\nZvyšování napětí v Evropské unii\n„Samozřejmě že je třeba zákon pořádně vyhodnotit a řešit vše v klidu, ale pokud to Maďaři svojí kulturou a svým přístupem k problému cítí jinak, než například v Bruselu anebo v Amsterodamu, tak závěry měly být přece jen poněkud uvážlivější. Zvyšuje to napětí celkově v Evropské unii a vytváří poměrně nepříznivou situaci, kde by byli evropští lídři schopni řešit mnohem závažnější otázky,“ uvedl generál.\nProblémy s Evropskou unií má i zmíněné Polsko, které čelí rozhodnutí Evropského soudního dvoru, že některé tamní soudní procesy neodpovídají evropskému právu. Polské soudy budou zase naopak zkoumat, zda je evropské právo polskému nadřazeno, nebo nikoliv. Šedivý tvrdí, že evropské právo by mělo být nadřazeno právům jednotlivých států pouze v otázkách vzájemných vztahů a vnitroevropských záležitostí, čili vztahů mezi členy unie. Vnitřní právo by mělo být naopak považováno za suverénní rozhodnutí daného státu, dokud negativně neovlivňuje vztahy vnější. „Ale platí, co jsem řekl na adresu Maďarska. Pokud mají Poláci názor, že mají soudní systém uzpůsobený, jak říkají, tak by se vše mělo řádně vyhodnotit. Přece jen by se mělo vzít v úvahu, že každý ze států má svoji historii, která je ovlivněna i naturelem národů, způsobem řešení problémů. Jak s nadhledem řeší některé věci státy v západní Evropě, je ve střední Evropě považováno za vážnější problém, než třeba ve Francii. A to platí i naopak,“ vysvětlil bývalý náčelník Generálního štábu Armády České republiky.\nA pokračoval: „Takže myslet si, že se vytvoří jakási jednotná kultura Evropské unie, kde se všechny národy podřídí nějakému diktátu z Bruselu, je až příliš přitažené za vlasy. Pokud by se prokázalo, že Poláci skutečně překračují nějaké normy, pak by to mělo být řečeno zase konstruktivně, nikoliv nějakým vyhrožováním. Je pravda, že průběh hodnocení polských soudních rozhodnutí je poměrně dlouhý a pravděpodobně asi bude ještě pokračovat. Bylo by nepříjemné, aby se kvůli tomu narušily vztahy mezi Polskem a zbytkem Evropské unie,“ tvrdí Šedivý.\nŠedivý: Silové řešení a jednotný názor je na škodu věci\nProblém vidí i v tom, jak členské státy unie otevřeně vystupují proti sobě. „Pravděpodobně, a myslím konkrétně západní Evropu, nechápou, že podobné konflikty a vzájemné nepochopení vedlo k odchodu Velké Británie z Evropské unie. Způsob až někdy necitlivého řešení problémů, který deklarovali Britové jako poměrně zásadní, de facto skončil tím, že Velká Británie odešla,“ řekl generál s tím, že kdyby bylo jednoduší odejít z Evropské unie a ne tak bolestivé, jako v případě Anglie, řada Evropských států by o odchodu uvažovala. A věří, že by k nim patřilo jak Polsko, tak Maďarsko. „Jednoduše silové řešení a prosazování jednotného názoru, které nebere v úvahu národní zvyklosti, je na škodu věci,“ dodal.\nNakonec upozornil, že všechny státy včetně Polska a Maďarska podepsaly smlouvu, která jim ukládá, co je a co není akceptovatelné a co se musí plnit. Je prý potřeba se vrátit zpátky a podívat se, zda je vůbec smlouva správně nastavená nebo zda je správně interpretována. V této souvislosti připomněl debatu, jestli je Evropská komise skutečně reprezentantem států Evropské unie, když není nikým volena. „I to je téma k debatě, která probíhá, kdy řada států včetně České republiky požaduje, aby hlavní slovo neměli úředníci, kteří jsou v Evropské komisi, ale představitelé, kteří byli zvolení jednotlivými státy a kteří mají právo dané výsledkem voleb,“ řekl Jiří Šedivý.\nAfghánistán , armáda , Evropská unie , Rusko , Šedivý


Výška zvyšuje riziko rakoviny – 21stoleti.cz\nVýška zvyšuje riziko rakoviny\nRozsáhlá studie, kterou provedli švédští vědci ze Stockholmské univerzity a Královského karolinského institutu, přišla s důkazy, že vyšší lidé jsou vystaveni vyššímu nebezpečí, že onemocní rakovinou. Každých 10 centimetrů výšky zvyšuje riziko onemocnění u žen o 18 procent a u mužů o 11 procent.\nVědci k těmto závěrům dospěli sledováním švédských mužů a žen, kteří se narodili v letech 1938 až 1991. Ukázalo se přitom rovněž, že vyšším ženám hrozí o 20 procent vyšší riziko výskytu rakoviny prsu a častěji se u vyšších lidí vyskytuje i maligní melanom, nejzávažnější typ kožního nádoru.\nPříčiny vztahu mezi výškou a výskytem rakoviny zatím nebyly odhaleny. Objevují se různé teorie, podle kterých to může souviset například s hormony a dalšími faktory růstu, genetické mutace nebo to částečně souvisí s výživou během dětství a dospívání.\nŽádná z těchto teorií však zatím nebyla potvrzena.


Dobré odpoledne, dnes svátek má Viola, zítra Filip. Máme tu 3580 tapet na plochu. Dnes jich bylo staženo 795.\nstažení: 3257 x\nstažení: 2334 x\nstažení: 2105 x\nstažení: 2215 x\nstažení: 4814 x\nVygenerování této stránky trvalo serveru celkem 0.2896662 sekund. Načetl(a) jste si celkem 1 stránek!. Děkuji a těším se na vaši další návštěvu. Většina použitých obrazové materiálů na těchto stránkách je čerpána z veřejně dostupných zdrojů. Tapetky.miliweb.net není vlastníkem autorských práv a neklade si jakékoliv nároky na autorská práva ke zde uvedeným materiálům.


Aktuální nabídka dražby zámků Hradčany, Praha 1 denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si dražby zámků Hradčany, Praha 1 než Vás někdo předběhne.\nKategorie dražby zámků Hradčany, Praha 1 se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele dražby zámků Hradčany, Praha 1 neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je dražby zámků Hradčany, Praha 1 právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné dražby zámků Hradčany, Praha 1\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii dražby zámků Hradčany, Praha 1, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující zámky Hradčany, Praha 1, a to zámky na prodej Hradčany, Praha 1, pronájem zámku Hradčany, Praha 1, dražby zámků Hradčany, Praha 1.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii zámky k dražbě Hradčany, Praha 1 nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích zámky Hradčany, Praha 1, zámky na prodej Hradčany, Praha 1, pronájem zámku Hradčany, Praha 1, dražby zámků Hradčany, Praha 1.\nNehledáte dražby zámků Hradčany, Praha 1 ?\nPokud jste v této kategorii dražby zámků Hradčany, Praha 1 omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí dražby zámků Hradčany, Praha 1\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii dražby zámků Hradčany, Praha 1, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr dražby zámků Hradčany, Praha 1. Určitě lépe naleznete dražby zámků Hradčany, Praha 1, který hledáte.