jaroslav besperát - Děti\nSnad by byl\nPEU 508 saloon 210x297 czech top 100.indd 1\nNabízíme na míru šité řešení pro ﬁremní stravování\nDenně s péčí stravujeme 2 200 lidí\nJen jedno řešení má cenu zlata.\nSPOŘTE VE ZLATĚ!\nmé životní ﬁlozoﬁi patří mimo jiné přesvědčení, že všechno nějak dopadne, v závorce dobře. Zatím se mi tento\noptimismus osvědčil, byť – a to přiznávám – někdy s odřenýma\nušima. Ne všechno jde snadno a lehce, není však nutné všechny\nproblémy hekticky řešit dřív, než se vyskytnou, než se (většinou)\nvyřeší samy. Život je boj! Jak v boji, tak i v životě a v práci je\ntřeba jen dobře a smysluplně určit směr hlavního úderu. Při\nvztyčování vítězné vlajky nad dobytou pevností se nikdo neptá\nna zádrhely bitvy. Důležitý je výsledek!\nPublicista Karel Sýs obrazně charakterizoval vývoj po roce\n1989 tak, že dosud lid kradl pytle cementu, po revoluci jednotlivci kradli celé cementárny. Má pravdu, ale ne celou! Celá pravda je, že přes všechny ztráty, tunely, špinavosti, podvody, korupci a další negativa divoké privatizace je výsledek transformace\nčeské ekonomiky pozitivní. Zanikly fabriky produkující nekvalitní a neprodejné zboží, zůstaly ty,\nkteré si dokázaly udržet konkurenceschopnost, takřka z ničeho a na zelené louce vyrostly společnosti, jejichž produkty či služby dobývají svět. Všechno nějak dopadlo, dobře a bez závorky!\nTvůrci školních hospodářských map, na nichž do devadesátých let byla zakreslena stále stejná\nprůmyslová a zemědělská odvětví, nestačí překreslovat, gumovat a hlavně dokreslovat. Radostné je, že kartograﬁckých značek představujících úspěšné ﬁrmy přibývá. Že za mnohými\nz nich jsou nápad, invence, odvaha českých hlav a šikovnost a pracovitost českých rukou.\nŽe za nimi jsou lidé, kteří se na hospodářských mapách neobjeví. Ale o nichž je třeba vědět!\nProto v CZECH TOP 100 vznikl nápad vytvořit mediální Mapu úspěchů, která naživo představí\núspěšné ﬁrmy a osobnosti, jež je vytvořily ke svému prospěchu a v důsledku toho k prospěchu\njejich zaměstnanců, obcí a měst a české ekonomiky vůbec. Jak jsme čekali, bylo mnohem\nsnazší získat pro tento projekt Českou televizi, Český rozhlas a regionální Deníky, než podnikatele, o nichž má být řeč. Ne, že by nechtěli mluvit o tom, jak jejich ﬁrmy vznikly, jak se\nvyvíjely, kam směřují. Ale proto, že jejich práce byla natolik poctivá, že jim jejich vlastní příběh\npřipadá v konkurenci se špatnými zprávami odjinud mediálně nezajímavý. Až když pochopili,\nže jejich cesta na Mapu úspěchu není chlubením či oslavou, ale jejich příspěvkem k vytvoření\nobjektivního obrazu vývoje v posledních pětadvaceti letech, dali se s námi do toho. Možná víte\no ﬁrmě, která by rovněž měla být na mapě úspěchu, a kterou jsme nestačili podchytit. Dejte váš\ntip řediteli projektu Aleši Pospíšilovi ([email protected])!\npředseda CZECH TOP 100\nO ÚSPĚŠNÝCH PRO ÚSPĚŠNÉ\nPro Sdružení CZECH TOP 100\nSport-Press, spol. s r.o.\nOkrasná 116, 103 00 Praha 10\nTel./Fax: +420 267 712 647\nTel.: +420 233 313 963\nFax: +420 233 313 970\nRegistrační číslo MK ČR E 18 527\nUMÍSTĚNÍ V ŽEBŘÍČCÍCH JE SPRAVEDLIVÝM ODRAZEM DOSAHOVANÝCH VÝSLEDKŮ\nCZECH TOP 100 – SYMBOL ÚSPĚCHU\ndružení CZECH TOP 100 vzniklo již v roce 1993 s cílem sestavit přehled nejvýznamnějších subjektů českého hospodářství podle ekonomických údajů. V roce 1994\nCZECH TOP 100 zveřejnilo první žebříček „100 nejvýznamnějších ﬁrem ČR”.\nPostupně se CZECH TOP 100 stalo vyhledávaným zdrojem informací a důležitým ukazatelem jak pro média a tuzemské obchodní partnery, tak pro zahraniční investory a dodavatele. Umístění ﬁrem v žebříčcích a jejich partnerství a spolupráce se Sdružením CZECH\nTOP 100 se stále častěji objevují jako pravidelný odkaz v jejich komunikačních a prezentačních materiálech. CZECH TOP 100 se nadále věnuje podpoře principů podnikatelské etiky\na zdravé soutěživosti při porovnávání objektivních ekonomických kriterií.\nCZECH TOP 100 v současnosti publikuje každoročně pět hlavních žebříčkových projektů.\nHlavní žebříček Nejvýznamnějších ﬁrem doplňují žebříčky Obdivovaných ﬁrem, TOP 100\nICT ﬁrem, soutěž nejlepších výročních zpráv a hodnocení TOP Firemní Filantrop.\nMEDIÁLNÍ PARTNEŘI SDRUŽENÍ CZECH TOP 100\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 1\nReportáž z vyhlášení\nvýsledků soutěže CZECH\nTOP 100 o nejlepší výroční\nzprávu a firemní časopis\n12 JSEM TÝMOVÝ\nProč se stal generální ředitel\nČeské podnikatelské pojišťovny Ing. Jaroslav Besperát\nJAKÝ BYL DEN D\nPřední osobnosti české\nekonomiky i společenského\nživota vzpomínají na nejvýznamnější den končícího roku\n20 NA LINCE VADUZ\n– PRAHA – VADUZ\nNa návštěvě v Lichtenštejnsku, malém knížectví,\nDavid Mareček chce dostat\nČeskou filharmonii mezi\ndeset nejlepších symfonických orchestrů světa\n26 POŠTU CHCE\n„Pobočky nebudeme masivně zavírat,“ ujišťuje ředitel\npražského regionu České\npošty Ing. Jindřich Outlý\n34 KAŽDÝ ZVON\n40 VYHOVUJE MNĚ\nMÁ SVŮJ PŘÍBĚH\nje představitelkou již třetí\ngenerace zvonařů z Brodku\n36 ÚSPĚCH JE\nZpověď jednoho z nejlepších\nakrobatických pilotů planety\n42 SNAD BY NA MĚ\nBYL TÁTA PYŠNÝ\nMilan a Martin Škodové\nšéfují největšímu obchodnímu centru s fotografickými\npotřebami ve střední Evropě\nSe šéfem makléřské firmy\nPetrisk Petrem Kmochem\no otci, penězích\n46 PŘED DESÁTÝM\nOhlédnutí za vydařeným\nprůběhem letošního seriálu\ngolfových turnajů CZECH\nTOP 100 GOLF TROPHY\nDržitel Koruny Himálají\nRadek Jaroš se na osmitisícovkách naučil, že nejdůležitější není dojít úplně\nnahoru, ale ve zdraví se\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015\nFoto Radek Jaroš\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 3\nDo třetí dekády\nZA CZECH TOP 100\nA JAN STRUŽ\nSdružení CZECH TOP 100 zveřejnilo ve čtvrtek 13. listopadu výsledky 21.\nročníku soutěže nejlepších výročních zpráv a firemních časopisů. Nejúspěšnějším nováčkem se stala výroční zpráva společnosti DEK.\nelkové prvenství v tradiční a prestiž-\n„Letos jsme načali již třetí dekádu soutěže\nní soutěži Nejlepší výroční zprávy\nnejlepších výročních zpráv a ﬁremních ča-\nČeské republiky za rok 2013 obhájila\nsopisů. A upřímně nás potěšila zpětná vaz-\nSkupina ČEZ. Na dalších pozicích se\nba od mnoha členů poroty, kteří pozitivně\numístily Skupina PPF a společnost ŠKO-\nhodnotili zejména nárůst kvality u mnoha\nDA AUTO, a.s. Nováčky v první desítce\npřihlášených prací,“ uvedl Jan Struž, před-\nbyly výroční zprávy společností DEK a.s.\nseda Sdružení CZECH TOP 100.\nna pátém, Lesy ČR na sedmém a OHL ŽS\nVerdikt odborné poroty letos doplnila dvě\nna desátém místě.\nzvláštní ocenění: Cena TPA Horwath pro\nNEJLEPŠÍ VÝROČNÍ ZPRÁVOU ZA ROK\n2013 SE MŮŽE POCHLUBIT SKUPINA ČEZ.\nDRUHÉ MÍSTO PATŘÍ SKUPINĚ PPF A TŘETÍ\nSPOLEČNOSTI ŠKODA AUTO.\nTOP 10 výročních zpráv dle graf. zpracování\nTOP 10 výročních zpráv dle obsahu\nCTP Invest, s.r.o.\nZLEVA PETRA ŠTĚPÁNOVÁ (BISNODE),\nKOSTELAC A WILLIAM\nZACH (CTP INVEST)\nneziskový sektor a Cena Bisnode za in-\nčasopisů pro zákazníky se letos na prv-\nformační otevřenost. První z nich získala\nním místě umístil Vlastní cestou (Rodinný\nNadace Naše dítě, druhé bylo uděleno\npivovar Bernard), následován tituly Umění\nvýroční zprávě společnosti Cetelem ČR.\ndarovat (Nadace VIA) a Fresh from Moser\nV souběžně probíhajícím hodnocení ﬁrem-\n(Moser). Mezi časopisy pro zaměstnan-\nních časopisů se soutěžilo ve dvou katego-\nce zvítězil Za branou (Plzeňský Prazdroj)\nriích. Porota posuzovala jednak časopisy,\npřed ČEZ News (ČEZ a.s.) a RÉMY Times\nurčené pro klienty a zákazníky, a jednak\n(Rémy Cointreau CZ).\nperiodika pro zaměstnance. V kategorii\nJSOU HODNOCENY PODLE 35 KRITÉRIÍ, MEZI NĚŽ PATŘÍ:\nNaplnění legislativního rámce daného pro zpracování a vydání výroční zprávy l Rozsah,\nkomplexnost a přehlednost údajů poskytujících obraz o společnosti jako celku\nnění údajů nad rámec minimálních legislativních požadavků l Uvedení vybraných ekonomických ukazatelů ve tříletém a víceletém období l Popis a komentář činností za uplynulé\nl Popis trhu a podíl společnosti na něm l Přiměřenost použitého jazyka a stylu l\nLogická struktura a výstavba textu, celková redakce l Výtvarný návrh a celková výtvarná koncepce l Graﬁcké zpracování výtvarného návrhu l Umělecká kvalita fotograﬁckých\nilustrací zprávy l Technická kvalita fotograﬁckých ilustrací l Kvalita tisku a použitého materiálu\nÚroveň polygraﬁckého zpracování\nSoulad vizuální a obsahové složky výroční zprávy l Přiměřenost zvoleného jazyka a stylu\nVyužití a úroveň prostředků komunikace výroční\nzprávy s uživatelem l Propojení obsahu a výtvarného zpracování výroční zprávy l Strukturování výroční zprávy, přehlednost a srozumitelnost\nPodpora image ﬁrmy prostřed-\nnictvím výroční zprávy\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 5\nKooperativa pojišťovna, a.s., V.I.G.\nSpráva železniční dopravní cesty, st. organizace\nTransparency International - CR, o.p.s.\nPferda - sdružení pro všestranný rozvoj osob\ns ment. postižením\nLáry Fáry o.p.s.\nl Michal Řičař, BISNODE Česká republika l Jana Vítková, partner,\nTPA Horwath l Martin Kupka, hlavní analytik, ČSOB l Prokop Sirotek, graﬁk, Studio MOTOR l Jiří Mikeš, katedra obchodního podnikání a komerčních komunikací, VŠE v Praze l Jitka Vysekalová,\nprezidentka, Česká marketingová společnost l Petr Slavíček, senior partner, BDO Audit l Radovan Šubín, fotograf, PHOTOLAND\nl Robert Domnosil, ředitel, BoomTisk l Václav Vaněk, graﬁk, MDE\nAdvertising l Tomáš Reiter, BoomTisk l Lenka Tomešová, předsedkyně Klubu manažerek ČMA l Martin Zoubek, Zﬁlm l Zdeňka Indruchová, Asociace českých pojišťovacích makléřů l Věra Hloušková, Muzeum hl. m. Prahy l Jindřich Lacko, Lacko Consulting\nl Jana Budíková, marketingová konzultantka l Věra Kudynová,\n(NADACE NAŠE DÍTĚ)\nA IVANA KAUCKÁ\n(CZECH TOP 100)\nTOP 50 soutěže výročních zpráv za rok 2013\nZLEVA MARCELA KOPŘIVOVÁ\nA JANA VÍTKOVÁ\n(OBĚ TPA HORWATH)\nVYHLÁŠENÍ BYLA I LETOS VÝSTAVA\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 7\nNejlepší zaměstnanecký časopis\nKauﬂand Česká republika v.o.s.\nTo je nářez!\nFoto archiv CZECH TOP 100\n(NADACE NAŠE DÍTĚ),\nPRAZDROJ) A JAN\nVE 21. ROČNÍKU SOUTĚŽE\nNejlepší zákaznický časopis\nFRESH FROM MOSER\nČIPERKA - dětský magazínek\nBB CENTRUM REVIEW\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 9\nSoučasný objem investic do sektoru nemovitostí je v celé Evropě\nnejvyšší od roku 2007 a 90 procent bankovních institucí nadále\nočekává růst svých portfolií. Česká republika se ve většině ukazatelů v regionu střední a východní Evropy pohybuje v čele, mnohdy\nse vklínila mezi tradičně úspěšnější země západní Evropy.\nPartner odpovědný za služby\npro stavebnictví a nemovitosti,\nřesto si čeští investoři stále půjčují\ninstitucí ze 17 zemí západní, střední\nsazbou při realizaci nových projektů se\ns vyššími úrokovými maržemi než\na východní Evropy. Banky současnou\ninvestoři setkávají například v Německu\njejich západní kolegové a pořád zde\nsituaci, kdy se objem investic do sektoru\nnebo Rakousku. Nejvyšší marže jsou\nchybí vyšší objem kvalitních projektů.\nnemovitostí pohybuje na nejvyšší úrovni\nnaopak v Rusku, Bulharsku a Chorvat-\nInformace přinesl tradiční průzkum ce-\nod předkrizového roku 2007, vítají se\nsku. Kromě západoevropských zemí tak\nlosvětové sítě poradenských společnos-\nznačným optimismem i do budoucna.\nnejpříznivější podmínky pro ﬁnancování\ntí KPMG Property Lending Barometer\nPOPTÁVKA PO KVALITNÍCH PROJEKTECH\nnabízejí vyspělejší středoevropské a vý-\nchodoevropské trhy v České republice\nLetos se každoročního průzkumu Proper-\nZ průzkumu vyplynulo, že v zemích zá-\na v Polsku. Česká republika má v rámci\nty Lending Barometer, který pořádají\npadní Evropy si investoři do realitního\nregionu CEE jednu z nejnižších úroko-\nevropské kanceláře celosvětové sítě po-\nsektoru od bankovních institucí půjčují\nvých marží především díky dobré kon-\nradenských společností KPMG, zúčast-\nlevněji než ve státech střední a východ-\ndici českých bank a stabilitě a dobré\nnilo 70 významných bank a ﬁnančních\nní Evropy (CEE). S nejnižší úrokovou\núrovni zdejšího realitního trhu.\nPENĚZ VÍCE NEŽ\nInvestování do nemovitostí aktuálně prochází progresivním růstem poptávky.\nNemovitosti jsou jednou z preferovaných investičních příležitostí, a to především díky očekávané úrovni výnosnosti\na stability investice. Ochota a zájem\ninvestovat jsou velké, nicméně chybí\nkvalitní projekty a poptávka po nich je\nněkolikanásobně vyšší než jejich nabídka. Objem investic do nemovitostí\nstoupá napříč zeměmi, za prvních šest\nVÝŠKA ÚROKOVÝCH SAZEB V JEDNOTLIVÝCH ZEMÍCH\nZdroj: KPMG Property Lending Barometer 2014\nEvropského průzkumu KPMG Property Lending Barometer\n2014 se zúčastnilo více než 70 významných bank a ﬁnanč-\nKonec roku je obvykle\nních institucí v 17 zemích západní, střední a východní Evropy.\nve znamení daňových\nKromě České republiky se do něj zapojily Bulharsko, pobalt-\nzměn a zdá se, že\nské státy, Chorvatsko, Maďarsko, Německo, Polsko, Rakous-\nani ten letošní nebude\nvýjimkou. Publikace ně-\nko, Rumunsko, Rusko, Slovensko, Slovinsko, Srbsko, Švédsko\nkterých novel ve Sbírce\na Velká Británie. Sběr dat se prováděl prostřednictvím hloub-\nzákonů proběhne zcela\njistě až ve druhé polo-\nkových rozhovorů s představiteli bank – vedoucími oddělení\nvině prosince. Vítězem\nnemovitostí, ﬁnancování projektů nebo řízení rizik.\ntéto pomyslné soutěže\nbude již tradičně nove-\nměsíců roku 2014 se na celosvětové\nmenal značný posun. Na tuzemském trhu\núrovni jedná o více než 25procentní\nﬁguruje několik institucí, především z řad\nnárůst. V sektoru nemovitostí aktuálně\nmenších bankovních domů, které se cíle-\nexistuje převis poptávky po projektech\nně zaměřují na kvalitní projekty výstavby\nnad jejich nabídkou. Zvyšuje se i po-\nhotelů a resortů, a ostatní bankéři jsou\nptávka po méně kvalitních nebo více\ndnes o ﬁnancování hotelů ochotni dis-\nrizikových projektech, protože investoři\nkutovat. Banky stejně jako vloni uvedly,\nla zákona o dani z přidané hodnoty, kterou\nteprve před nedávnem\nposlala do Senátu.\nZejména s ohledem\nna rozšíření systému\npřenesení daňové povinnosti však bude nezbytné\nV ČESKÉ REPUBLICE BANKY TRADIČNĚ PREFERUJÍ INVESTIČNÍ PŘÍLEŽITOSTI U KANCELÁŘSKÝCH A INDUSTRIÁLNÍCH PROSTOR.\nprovést nastavení účetních\nsystémů v předstihu.\nSe zajímavým rozhodnutím\npřišel Nejvyšší správní\nsoud, když přiznal plátci úrok ze zadržovaného nadměrného odpo-\nhledají způsob, jak by mohli ještě více\nže při ﬁnancování rozvoje hotelového\nzhodnotit své prostředky.\nsektoru aplikují nejvyšší marže ze všech\nsegmentů. Důvodem je riskantní povaha\naktivit tohoto ražení: přestaly se zamě-\nV České republice banky tradičně prefe-\nřovat jen na ﬁnancování dokončených\nrují investiční příležitosti u kancelářských\nnemovitostí se stabilním výnosem. Nová\na industriálních prostor. Zajímavým tren-\nvýstavba je tak čím dál atraktivnější pro\ndem je ﬁnancování výstavby hotelů, které\nﬁnancování především proto, že nabízí\npřestává být na českém trhu tabu. Letošní\nmožnost vyššího výnosu při aktuálně kle-\nprůzkum tak proti minulým letům zazna-\nčtu DPH za dobu, kdy probíhá postup pro odstranění pochybností,\na to ve výši zhruba 14 procent p. a. Obdobnou úpravu přináší již\nschválená novela daňového řádu. Ve výši přiznaného úroku je však\nvýrazně skromnější a přiznává plátci pouze úrok ve výši reposazby\nČNB, která je zvýšená o jeden procentní bod. Návrh novely také\nve srovnání s uvedeným rozsudkem výrazně posunuje okamžik\nzahájení úročení. Je tak zřejmé, že k naplnění záměrů, na nichž\nje postaveno rozhodnutí Nejvyššího správního soudu, novelou nedochází. Budeme tedy s napětím sledovat, zda a jakým způsobem\nbude daňová správa na tuto disproporci reagovat.\nPODÍL INVESTIC DO PREFEROVANÝCH TYPŮ NEMOVITOSTÍ\nFoto KPMG Česká republika\nKPMG Property Lending\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 11\nJeho dědeček byl šéf, jeho táta byl šéf, také on sám je dnes úspěšným manažerem. Před dvanácti lety začínal Ing. Jaroslav Besperát v České podnikatelské pojišťovně (ČPP) jako obchodní ředitel,\ndnes je v pozici předsedy představenstva a generálního ředitele\nspolečnosti. I díky němu patří ČPP mezi top desítku pojišťovacích\nústavů v ČR. Nedávno získal v soutěži Fincentrum Banka roku titul\nskutečně od nuly – sám jsem několik let\nprodával pojištění, což byla ta nejlepší\npraxe. Už tehdy platilo, že pojišťovnictví\nje hlavně o důvěře, kde je velmi důležitý osobní kontakt s klientem. Vyzkoušel jsem si, že není vůbec jednoduché\nsjednávat pojištění a získávat lidi, aby\nsi uzavřeli pojistnou smlouvu. A to byla\ncenná životní zkušenost, která mi pomohla v mém dalším rozvoji.\nKam vedla vaše\nZ Živnostenské pojišťovny jsem odešel\njen z toho důvodu, že po změně majitele se část centrály přesunula do Prahy.\nA v tu dobu jsem se kvůli rodině ještě\nnechtěl stěhovat do hlavního města.\nDo IPB Pojišťovny jsem se dostal zajímavým způsobem. V Chroustovicích, kde\njsem tehdy bydlel a hrál fotbal, koupil\nhospodu, kam jsme po zápase vyráželi\nna pivo, její tehdejší ředitel. Seznámili\njsme se a následně i domluvili. V IPB Pojišťovně jsem dostal na starosti obchod\nexterních sítí. Po třech letech mi nabídli\npozici regionálního ředitele pražské pobočky, kterou jsem přijal a vykonával až\ndo roku 2002.\nA jak vzpomínáte\nna začátky v ČPP?\nByly velmi hektické a zajímavé. Původně\njsem si chtěl odpočinout od obchodu,\nby měl na starosti marketing a částečně\nna historii své pracovní kariéry,\ni obchod. A tento konkurz jsem vyhrál.\nměl jste hned na počátku jasno,\nMožná i proto, že mě obchod a marke-\nže pojišťovnictví bude ten pravý\nting vždycky bavily.\nobor, kterému se chcete v životě\nJak jste sbíral prv-\nŽe se dnes pohybuji v pojišťovnictví, je\nvlastně náhoda. Mám totiž technické\nSnažil jsem se rychle dostat do obo-\nvzdělání – vystudoval jsem strojírenskou\nru, zajímal jsem se o historii pojištění,\nfakultu ČVUT a v tu dobu mě ani nena-\nprotože tato oblast byla pro mne přece\npadlo, že se v budoucnu budu věnovat\njen nová. Mohu říci, že jsem začínal\nING. JAROSLAV BESPERÁT PŘI PŘEBÍRÁNÍ\nale tohle odhodlání mi vydrželo jen pár\ntýdnů, než jsem byl jmenován obchodním ředitelem. To se psal rok 2002 a mě-\nING. JAROSLAV BESPERÁT SVOU OSOBNÍ\nFIREMNÍHO DOBROVOLNICTVÍ V ČPP.\nNA SNÍMKU PŘI PRÁCI\nNA ZVELEBENÍ ZAHRADY DĚTSKÉHO CENTRA\nPŘI FTN V PRAZE\ntomuto oboru. Naopak jsem předpokládal, že budu pracovat ve strojírenství,\ncož na počátku mé kariéry také platilo.\nAle ﬁnanční ohodnocení nebylo v této\noblasti takové, že bych byl schopen\nuživit rodinu. Proto jsem se začal poohlížet po jiných možnostech a přihlásil\nse do konkurzu tehdejší Živnostenské\npojišťovny, kde hledali člověka, který\nJE ZCELA JISTÉ, ŽE I DO\nBUDOUCNA BUDOU STÁLE\nHRÁT SVOU ROLI RYCHLOST,\nKVALITA OBSLUŽNOSTI, ALE\nTAKÉ ZÁJEM O KLIENTA.\nsíc po mém jmenování zasáhly Českou\nrepubliku ničivé povodně. Stálo nás to\nIng. Jaroslav Besperát\nskutečně nadlidské úsilí všechno se ctí\nJe absolventem strojní fakulty ČVUT, obor ekonomika a řízení pod-\nniku. V pojišťovnictví je činný již 19 let. Působil v Živnostenské\npojišťovně, IPB Pojišťovně a od roku 2002 v České podnikatelské\nJak se za uplynu-\npojišťovně. V ní začínal jako obchodní ředitel. V roce 2008 se stal\nlé roky pojišťovna změnila?\nnáměstkem generálního ředitele. Do funkce generálního ředitele\nKdyž jsem nastupoval, pojišťovali jsme\na předsedy představenstva byl jmenován v březnu 2010.\npřibližně 200 000 vozů. Dnes jsme\nV roce 2013 získal Jaroslav Besperát titul Manažer roku v odvětví\ntrojkou na trhu a současný milion po-\nBankovnictví, pojišťovnictví a poradenství a páté místo v celkovém\njištěných aut je výsledkem dlouhodobé\nžebříčku nejúspěšnějších manažerů v ČR. V roce 2014 získal\nkoncepční práce. Tento úspěch nám\nv soutěži Fincentrum Banka roku titul Pojišťovák roku.\nzároveň umožnil prosadit se i v dalších\nK jeho zálibám patří golf, fotbal, hokej, jízda na kole či plavání.\nodvětvích neživotního a životního pojiš-\ntění. Řekl bych, že čísla hovoří za vše objem produkce pojišťovny vzrostl od té\ndoby téměř čtyřikrát a celkový předpis\nSOUČASNÝ MILION POJIŠTĚNÝCH AUTOMOBILŮ JE POVZBUZUJÍCÍM VÝSLEDKEM\nNAŠÍ DLOUHODOBÉ KONCEPČNÍ PRÁCE.\npojistného se blíží 8 miliardám.\nAutopojištění je ja-\nkousi výkladní skříní každé pojišťovny. Vám se v této oblasti v posledních letech daří. Jak byste\ntí. Je jisté, že i do budoucna budou stále\nV ceně povinného ručení nově posky-\nzhodnotil situaci na trhu povinné-\nhrát svou roli rychlost, kvalita obslužnos-\ntujeme daleko více služeb. Prodej po-\nho ručení v roce 2014?\nti, ale také zájem o klienta. Základem\nvinného ručení navíc pravidelně pod-\nV případě povinného ručení se jeho cena\nv každém případě musí být vždy kvalitní\nporujeme zajímavou akční nabídkou.\nza poslední roky dostala až na samé\nprodukt a s ním spojené špičkové služby.\nMotoristé, kteří si u ČPP pojistí své auto,\nzískají pojištění odpovědnosti na jeden\ndno, přesněji řečeno na hranici rentability. Pojišťovny nemají dnes jinou možnost,\nfaktorem, který náklady táhne nahoru,\nje nový občanský zákoník, ten přinesl\nvyšší náhrady u odškodňování za újmy\nFOTBALOVÁ PŘIHRÁVKA Z LETOŠNÍHO\nSETKÁNÍ ZAMĚSTNANCŮ V PRAŽSKÉ\nnež jít s cenou vzhůru. Dominantním\nHovořil jste o tom,\nrok zdarma. Podle typu produktu je\nže si pojišťovny v povinném ručení\nv ceně zahrnuto také úrazové pojištění\nnyní konkurují hlavně doplňkový-\nřidiče nebo celé posádky. Každý nový\nmi službami. Co nabízíte motoris-\nklient obdrží navíc kupon v hodnotě až\n500 korun na sjednání majetkového\nna zdraví. Cenu povinného ručení zvýšil také paušál za výjezdy hasičů k dopravním nehodám a odvody do Fondu\nzábrany škod. Cena tohoto pojištění se\nbude ještě další roky zvyšovat. Nebude\nse ale jednat o nějak drastické zdražování, ale postupné navyšování, protože\nna trhu stále vládne poměrně tvrdá konkurence. Pojišťovny však musejí zajistit,\naby i do budoucna byly schopné dostát\nstále rostoucím závazkům, které z tohoto\npojištění plynou. Vyšší náhrady poškozeným v přímé úměře vedou k vyšším\nnárokům na rezervy pojišťoven. V ČPP\npřistupujeme k cenovým úpravám vždy\ndiferencovaně, podle typu klienta a také\npodle toho, jak bezpečně jezdí.\nV čem si pojišťov-\nny dnes vlastně konkurují, když\nmusejí jít všechny s cenou povinného ručení nahoru?\nSnaží se odlišit různými produktovými\nvýhodami v rámci svých tarifů, rozsahem\nnabídky asistenčních služeb, včetně servisu v oblasti likvidace pojistných událos-\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 13\nstabilní a na trhu uznávanou pojišťovací\nNejste jen Pojiš-\nťovákem roku. Vloni jste byl vyhlášen Manažerem roku v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví\na současně jste obsadil páté místo\nv celkovém žebříčku nejúspěšnějších manažerů v České republice.\nVážím si všech. Beru tato ocenění nejen\njako osobní, pro mě je úspěch vždycky\ntýmová práce. Vnímám je jako určité vyvrcholení naší společné snahy budovat\nstabilní pojišťovnu. Ocenění v nejrůznějšich soutěžích jsou pro mě i pro ﬁrmu\ntou nejlepší zpětnou vazbou, že nás\nveřejnost a konkurenti vnímají pozitivně\na že jsme získali jejich důvěru. Dá se\nříct, že pravě to je pro nás tím největším\nvztahy a komunikace. Proto pravidelně\nslužby i při poruše vozidla. Speciální\nchodím mezi své zaměstnance a ptám\nbeneﬁt jsme připravili také pro naše\nse, co potřebují. Když se podívám\nstávající zákazníky, kteří od nás získají\ndo historie, tak v době mého příchodu\nBESPERÁT S POHÁREM\nPRO VÍTĚZE GOLFOVÉHO TURNAJE INSURER\nOF THE GREEN 2014\npojištění. Samozřejmostí jsou asistenční\npojištění přímé likvidace pod názvem\nSERVIS PRO na jeden rok zdarma.\nNedávno jste v sou-\ntěži Fincentrum Banka roku 2014\nzískal titul Pojišťovák roku. Co pro\nJak na sobě pra-\nMě nejvíc naučily praxe a život sám.\nSkvělého základu se mi dostalo už v posledních letech studia – tehdy se vrátili\nprofesoři ze zahraničí a přinesli zkuše-\nPRAVIDELNĚ CHODÍM MEZI\nA PTÁM SE, CO POTŘEBUJÍ.\nvás toto ocenění znamená?\nnosti, které tu do té doby nebyly. Hodně\nmi dalo i to, že jsem v oboru začínal\n„od píky“ - jako odborný referent. Postupně jsem získával zkušenosti, poznával,\njak byznys vlastně funguje, učil jsem se\nza chodu. Prošel jsem několika pojišťov-\npřed dvanácti lety byla ČPP v úplně jiné\nvážím. Je to velká pocta a zároveň po-\nsituaci než dnes. Po náročných interních\nvzbuzení do další práce. Nejde o žád-\nzměnách jsme dosáhli dynamického\nnou nahodilou anketu, ale o prestižní\nrůstu. Kapitálový vstup Vienna Insuran-\nohodnocení, kdy o vítězi rozhodují\nce Group do ČPP v roce 2005 byl kro-\nv hlasování vrcholoví manažeři nej-\nkem správným směrem. Stali jsme se\nČPP JE PŘÍKLADEM\nSPOLEČENSKY ODPOVĚDNÉ FIRMY. ING. JAROSLAV BESPERÁT\nŠEK NADACI POLICISTŮ\nA HASIČŮ – VZÁJEMNÁ\nMám z něj velkou radost a velmi si ho\nnami, zažil jsem řadu šéfů, z nichž každý měl jiný styl řízení. Od každého jsem\nsi vzal něco. Cesta na vrchol ale nebyla\nv žádném případě jednoduchá.\nVíme o vás, že jste\nvýznamnějších pojišťoven. Jsou to všech-\nbyl a jste aktivním sportovcem. Je\nno lidé, kteří vědí, kolik práce a úsilí je\nto dobrá průprava pro výkon vr-\ntřeba vyvinout, pokud chcete úspěšně\ncholné manažerské funkce?\nvést a rozvíjet ﬁrmu, v jejímž čele stojíte.\nHrál jsem hokej a fotbal, což jsou spor-\nOcenění beru nejen jako úspěch osob-\nty, kdy musí tým komunikovat, připravo-\nní, ale celého týmu a ﬁrmy. Bez kvalit-\nvat se, snášet prohry i výhry, stmelovat\nních lidí kolem sebe bych ČPP nedostal\nse. Musíte se umět spolehnout na druhé\ntam, kde v současnosti je.\na dodržovat určitá pravidla. Stejné je to\ni v profesním životě. Já navíc vždy pat-\nKe skvělému týmu\nřil spíše k tahounům. Mohu tak tvrdit, že\nale jistě nevede jednoduchá cesta…\nsport byl pro mě přirozeným základem\nKdyž jsem v ČPP začínal, musel jsem\npro vývoj potřebných vlastností, včetně\nhodně věcí změnit a nastavit úplně nový\nodolnosti proti stresu a schopnosti kon-\nsystém řízení. Bral jsem si k sobě nejen\ncentrovat se na daný cíl. Dodnes je pro\nvzdělané a zkušené odborníky, ale také\nmě skvělou relaxací, pomáhá mi dostat se\nmladé lidi po škole a sám jsem si je\ndo psychické rovnováhy. A samozřejmě,\nzaučil. To zpětně hodnotím jako vynika-\ndůležitý je čas strávený s rodinou.\njící zkušenost. Důležité jsou i pracovní\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 15\nDen D v roce 2014\nS ubíhajícím časem mizí vzpomínky na všední dny z lidské paměti. Zůstávají však v ní okamžiky, které nějakým podstatným způsobem ovlivnily náš život, ať už ve sféře pracovní či soukromé. Některé se týkají jen nás samotných, jiné mají mnohem širší dopad.\nProto jsme oslovili několik významných osobností z ekonomické i společenské sféry a požádali je o odpověď na jednu jedinou otázku:\nKterý den v právě končícím roce\nbyl pro vás (nebo pro vaši ﬁrmu)\nnejdůležitější? A proč?\nOdpovědi naleznete na následujících řádcích.\nING. JAN SADIL\nNejvýznamnějším a zároveň emotivně nejsilnějším letošním dnem pro mě\n(a věřím, že i pro mé ostatní kolegy) byl\ncelý první červnový víkend. Tehdy totiž\nvíce než dvě stovky zaměstnanců z Hypoteční banky vyjely zpříjemnit bydlení\nlidem s různými zdravotními hendikepy\ndo Domova Pod Skalami v Kurovodicích\nna Mladoboleslavsku. Přijeli jsme tam\npomáhat, aniž bychom za to cokoliv\nočekávali, ale nakonec jsme si po dvou\ndnech všichni odvezli víc, než kdokoliv\nz nás čekal. V Domově Pod Skalami\njsme totiž získali skvělé přátele, s nimiž\njsme prožili nezapomenutelné zážitky.\nA podařilo se nám opět o něco více poRADIM PASSER\nsílit týmového ducha, o což se snažíme\npermanentně a daří se nám to. A za to\nvšem ještě jednou moc děkuji.\nSTATUTÁRNÍ ŘEDITEL, JUTA A.S.\nNejdůležitějším dnem tohoto roku bylo\nV trpělivé a dlouhodobé práci urbanistické-\nzískání prestižního ocenění Podnikatel\nho developera jako jsme my, je velmi obtíž-\nroku v pražském paláci Žofín. Vážím si\nné vyzdvihnout jeden konkrétní den v roce.\ntoho, stejně jako když sportovec vyhraje\nNavíc v mém osobním případě se vzá-\nzlatou olympijskou medaili. Následná\njemně propojují role laického evangelisty,\núčast na světovém ﬁnále v Monte Carlu\nmanžela a otce a byznysmena. Rok 2014\nje pro mě zážitkem na celý život, ne-\nje celkově pro mne požehnáním ve všech\njenom díky oslnivé atmosféře, ale hlav-\ntěchto oblastech. Bůh mi dal prožít krásnou\nně kvůli precizní organizaci, která mě\nsérii přednášek „Ježíš-Tvá naděje“ a mohl\ndoslova vzala dech. Od té doby se do-\njsem znovu vidět příběhy lidí, které měnila\nkonce dívám jinak na předávání Oska-\nBoží láska a milost doslova před mýma\nrů ve ﬁlmovém světě, protože jsem i já\nočima. V podnikání jsme získali další vel-\npodobně jako oni šel také po červeném\nké zákazníky a celkově se dařilo posouvat\nkoberci a to je silný emoční zážitek.\nvěci správným směrem. A za svou rodinu\nAle ocenění patří Jutě, dlužil jsem jí to\njsem Pánu Bohu nesmírně vděčný.\na všem zaměstnancům.\nocenění je pro naši společnost významnou pochvalou ze strany nezávislých\nodborníků. Jsme rádi, že naše aktivity\nv oblasti životního prostředí, vzdělávání, spolupráce s učebními obory, stejně\njako přínos v oboru podnikání a vztah\nk zaměstnancům se dočkaly tak vynikajícího ohodnocení.\nKrom naší obchodní činnosti se rádi angažujeme ve vzdělávání v autoopravárenském oboru a s radostí seznamujeme\ns lakýrnickým řemeslem další generace.\nNaší snahou je, aby si zlaté české ručičky udržely vysoký kredit i do budoucna.\nING. PETR PRAŽSKÝ, CSC.\nZ pohledu našeho podnikání jsou pro\nnás důležité zejména dny, kdy našim\nTěžko mluvit o jednom dnu, spíše by se\nzákazníkům můžeme představit a na-\njednalo o určité období, které pro nás vy-\nbídnout něco nového, inovativního.\nvrcholilo 17. října 2014. Prezidium Ko-\nA takové momenty byly letos nejméně\nmory daňových poradců tehdy rozhodlo\ndva. Jednak 5. června jsme společně\no našem vítězství v prestižním výběrovém\nse společností BILLA s.r.o. představi-\nřízení na pojišťovacího makléře tohoto\nli nový prodejní koncept stop & shop,\nprofesního uskupení. Nebyl to však je-\nkterý do České republiky přináší zcela\ndiný úspěch. Naše společnost nadále\nnový rozměr nakupování. A zmínit mu-\ndynamicky rostla a pojistitelé na trhu to\nsím také 18. červen, kdy jsme na osm-\npatřičně ocenili. Právě klienti totiž záj-\nnáct čerpacích stanic zavedli jedinečný\nmem o naše služby nejlépe ohodnotí\nnadstandardní koncept veřejných toalet\nnaše pracovní nasazení a aktivitu.\n2theloo, který deﬁnuje zcela nový trend\nve službách zákazníkům.\nPREZIDENT, RÜCKL CRYSTAL A.S.\nKaždý den přináší něco nového, každý\nden je důležitý a neopakovatelný. Jako\nnejdůležitější pro naši sklárnu považuji\ndny, ve kterých jsme ukončili dva významné technologické investiční projekty\npodpořené Evropským strukturálním fondem pro regionální rozvoj (OPPI a ICT),\nspočívající ve využití informačních techJUDR. MARTIN FOUKAL\nnologií a ve vybudování soﬁstikovaného\nPREZIDENT NOTÁŘSKÉ KOMORY\ntechnologického provozu pro leštění\nkřišťálu. Tyto projekty nás v oblasti kon-\nPrvní den roku 2014 se stal nejen pro\nkurenceschopnosti posunuly o další po-\nmne jako notáře, ale pro celou naši spo-\nmyslnou laťku výš.\nlečnost velmi významným, neboť vstoupily v účinnost občanský zákoník, zákon\no obchodních korporacích a další souviING. MARTIN PÍSAŘÍK\nsející zákony a předpisy. Byl to přelomo-\nJEDNATEL, INTERACTION S.R.O.\nvý okamžik, ale jen málokdo si rozsah\nAsi nejdůležitějším dnem tohoto roku byl\nzměn a jejich dopad uvědomil. Než se\npro naši společnost 21. říjen. Toho dne\ns novinkami stačila veřejnost seznámit\nse konalo vyhlášení soutěže Firma roku,\nv praxi, už je předložen návrh novely\nﬁnále Středočeského kraje. Samotný po-\ntohoto základního kodexu. Bohužel tato\nstup do ﬁnálové desítky byl pro nás mi-\nskutečnost na důvěře v právní řád ne-\nlým výsledkem. Překvapující ovšem bylo\npřidá. V osobním životě na první místo\nvítězství v kategorii Odpovědná Firma\nvýznamu řadím den, kdy jsem se dozvě-\nroku 2014 Středočeského kraje. Toto\nděl, že se již počtvrté stanu dědečkem!\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 17\nKvalita na všech\nV letošní soutěži nejlepších výročních\nzpráv obdržela společnost Cetelem\nmy. Odza rok 2013 hned dva diplomy.\nnesla si Cenu Bisnode za informační\notevřenost a zároveň obhájila umísemi.\ntění mezi nejlepšími publikacemi.\nikaNa to, jak výroční zpráva vznikauvčí\nla, jsme se zeptali tiskové mluvčí\nCETELEM ČR Barbory Minksové,\nkterá má její realizaci na starosti.\nZ letošního vyhla-\nduktů. Došlo v letošním roce\nšování nejlepších výročních zpráv\ným produktovým inovacím?\nza rok 2013 jste si odnesli dva di-\nř j ě N\nd kt vyAno, samozřejmě.\nplomy. S jakou myšlenkou jste vý-\nvíjíme neustále. Například jsme začali\nny za řádné splácení Osobní půjčky až\nroční zprávu Cetelem pro rok 2013\nvydávat bezkontaktní platební nálepky\nna 10 splátek a rozšířili je i na všechny\nke kreditním kartám. Zavedli jsme nový\nkonsolidace. Inovací v oblasti produktů\nŠlo nám především o přehlednost, snad-\nsystém odměn za používání kreditní\nnou orientaci a maximální uživatelský\nkarty, který je reakcí na individuální\nkomfort. Odpovídá tomu nejen obsah\npotřeby našich klientů, kdy právě oni\nPOHLED NA STRÁNKY VÝROČNÍ ZPRÁVY\nSPOLEČNOSTI CETELEM ČR ZA ROK 2013\nCETELEM ČR BARBORA\nsami si mohou vybrat tu výhodu, která\nnejlépe odpovídá jejich preferencím při\nží á í kkarty. Z\nýšili jjsme také\nké odměd ě\nje více, ale kromě nich došlo také k řadě\ndalších. Například neustále rozšiřujeme\ndo dalších prodejen a k dalším obchod-\ntextů, jejich zpracování či rozdělení\nním partnerům elektronické podepisová-\ndo třech hlavních kapitol, ale také to,\njaké materiály a výrobní technologie\njsme pro výrobu publikace zvolili. Ačko-\nVraťme se ještě\nli nám šlo v první řadě o funkčnost, sa-\nk výroční zprávě. Letos se ta vaše\nmozřejmě jsme chtěli mít výroční zprávu\npodruhé za sebou umístila mezi\nkrásnou i po graﬁcké stránce. Je to do-\nkument, který reprezentuje společnost.\ndo dalších let?\nA věřím, že se nám to povedlo a že\nUrčitě bychom chtěli v tomto trendu\ndůkazem toho jsou i obdržená ocenění,\npokračovat. Tedy vytvářet publikace,\nkterých si velice vážíme.\nkteré zaujmou svým designem a celko-\nvým zpracováním včetně textů. A nejde\nJedním ze získa-\npřitom jen o výroční zprávy, ale i o dal-\nných ocenění je Cena Bisnode za in-\nší materiály. To, zda se dají přihlásit\nformační otevřenost, která je alfou\ndo soutěží či ne, není pro jejich kvalitu\na omegou seriozního podnikání.\nna nichž stavíme svoji dlouhodobou\nstrategii. Považujeme ji za důležitou ne-\njak bude vypadat příští výroční\njen ve vztahu k obchodním partnerům,\nale zejména k našim klientům a rovněž\nUrčitě bude přehledná, uživatelsky pří-\nvětivá, obsahově bohatá. Ale jestli se\nmne ptáte, jaký bude mít design, tak\nPorotci ocenili na\nvám mohu říci jen „nechte se překvapit“.\nvaší výroční zprávě mimo jiné\ni představení a detailní popis va-\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 19\nMáte pravdu, když na tento titulek reagujete kroucením hlavy. Ani letecká, ani vlaková, ani\nautobusová linka mezi těmito hlavními městy zatím neexistuje. Nicméně alegoricky existuje\nstaletí. Znovu se ji některými praktickými kroky snaží otevřít oficiálně, nebo jen malými praktickými krůčky, pár zasvěcených institucí nebo soukromých osob.\n11.30 Jedeme serpentinami do jediného lyžařského areálu knížectví na Malbun a jsme uvítáni\nv typickém horském stavení\n(bývalý chlév) a pohoštěni národními specialitami – něco\njako halušky, slivovice a víno.\nVše připravovala bývalá reprezentantka knížectví ve sjezdovém lyžování.\n13.30 Se zpožděním přijíždíme zpátky do centra Vaduzu a s průvodcem procházíme parlament\na sídlo vlády a dostáváme lekci\nz historie i současnosti.\n15.00 Přesouváme se na samý okraj\nknížectví (trvá to jen 12 minut)\nna exkurzi do jedné z největších lichtenštejnských ﬁrem Hilcona na výrobu hotových jídel.\nPři neoﬁciální návštěvě vládnoucího kní-\nMinistr ﬁnancí České republiky Andrej\nžete Lichtenštejnska Jeho výsosti Hanse-\nBabiš podepisuje dohodu o zamezení\n-Adama II. v České republice byla uve-\ndvojímu zdanění a zabránění daňové-\ndena pro českou veřejnost jeho kniha\nmu úniku mezi Českou republikou a Kní-\nStát v třetím tisíciletí v českém překladu.\nA ANDREJ BABIŠ PŘI PODPISU SMLOUVY O ZAMEZENÍ\ntví. Na skále vévodící tomuto\ndiplomatickém protokolu. Roz-\n17.00 Jedeme na samý vrchol knížec-\nStalo se tak při slavnostním vyhlášení\nObdivovaných ﬁrem České republiky\nve Francouzské restauraci Obecního\nDelegace CZECH TOP 100 přijíždí\nna pozvání místopředsedy vlády Knížec-\nKNÍŽE ALOIS NA ZÁMKU\nstátečku by měl ve starobylém\nzámečku naši delegaci přijmout\nvládnoucí kníže Alois, syn Hanse – Adama II.\nPřijetí probíhá v uvolněném, ale\nhlížíme se kolem, jsme poctěni\na také oceňujeme vznešenou\ntví Lichtenštejn, pana Dr. Thomase Zwie25. ZÁŘÍ 2014\nfelhofera, na návštěvu Vaduzu a dalších\nUniverzita Karlova v Praze, Velvyslanec-\nmíst malého, ale významného knížectví.\ntví Knížectví Lichtenštejnska a Historický spolek Liechtenstein organizují tzv.\n11.00 Přivítání v marketingovém od-\nLichtenštejnský den v historické budově\nKarolina. Následuje oběd představi-\nv sestavě 16 lidí a má na sta-\ntelů CZECH TOP 100 s lichtenštejn-\nrosti téměř všechno, o čem se\nskou delegací vedenou Dr. Thomasem\nmá ve světě o tomto knížectví\nZwiefelhoferem, místopředsedou vlády\nvědět, stejně tak jako zajišťuje\na ministrem hospodářství Knížectví Lich-\nvýstavy, propagaci, turistický\nruch a na co si jen vzpomenete.\nkou a třicetiminutová audience\nkončí. Ano, takto jsme si přijetí\ntéměř všichni představovali.\n18.30 Večeře v restauraci Löwen,\nsetkání s představiteli lichtenštejnských komerčních institucí.\nKončíme ve 21.30 a ujíždíme\ndo našeho hotelu na břehu blízkého Bodamského jezera (to je\nTYPICKOU LICHTENŠTEJNSKOU KUCHYNI\nV HORSKÉ RESTAURACI MARTHY BÜHLER\nADAM II. V DEBATĚ\nS EMERITNÍM REKTOREM VŠE PRAHA\nRICHARDEM HINDLSEM NA SETKÁNÍ\nskromnost prostředí i hostitele.\nz Lichtenštejnska, ostatní z třiceti\nmy, například Korado v České\nzemí celého světa.\nTřebové a jiné.\n10.00 HILTI, HILTI, HILTI\n12.00 Oběd s představiteli obchod-\nNa exkurzi do této ﬁrmy jsem\nních kruhů – zajímavé informa-\nse moc těšil. Jsem takový do-\nce o tom, jak české ﬁrmy mohou\nmácí kutil a část výrobního\nprogramu této jedné z nej-\na obchodní prostředí například\nﬁrem s celosvětovým působe-\npři pronikání na asijské trhy.\nním mě zaujala už při přípra-\n14.00 Přijetí u hostitele pana Dr. Thomase Zwiefelhofera, místopřed-\nvách na naši cestu. Firma se\nsedy vlády a ministra hospodář-\ntam, kde byl v Kostnici upálen\nství. Jeho rodina pochází z místa\nČermná u Lipna, ale odstěhova-\nPRACOVNÍCI LICHTENŠTEJNSKÝCH FIREM ZNAJÍ DOBŘE\nI ČESKÉ SPOLEČNOSTI.\nČeká nás časově napjatý program\na hned v úvodu se zpožďujeme.\nla se už někdy v polovině 19.\nstoletí. Do doby, než se stal ministrem, jezdil různými škodovkami. Dnes používá vládní audi.\nV příjemné diskusi jsme se roz-\nNa návštěvu univerzity ve Va-\nzastoupením i v Čechách se\nduzu přijíždíme s patnáctiminu-\npředstavila v tom nejskvělejším\ntovým zpožděním, ale program\nsvětle. Par excellence. Před-\nNasedli jsme do aut a jeli asi pět hodin\nstavila nám i program, jak si\nzpátky do Prahy. Knížectví Lichtenštejn\nČeká nás velmi zajímavá a pro\nvychovává své vlastní učně\nnení Praze až tak na hony vzdáleno.\nvšechny (i pro naše hostitele)\na manažery. A spousta jejích\ninovativní prezentace univerzity\npracovníků zná také české ﬁr-\n(o tom však příště). Vítají nás\nstudenti z Česka, profesor architektury s českým jménem Dvořák\na alegoricky řečeno 1200 studentů, z nichž jsou pouze dva\nloučili a přislíbili další setkání.\nFoto: Lichtenstein Marketing, Miroslav Martinovský a archiv MF ČR\nProč je dobré dělat business\n vysoká úroveň politické kontinuity a stability\n velmi různorodá ekonomika\n přístup na dvě tržní uskupení - Evropská unie, EEA a Švýcarsko\n liberální ekonomická politika a liberální komerční právo\n stabilní sociální, právní a ekonomické prostředí\n nízké korporátní zdanění, jednoduchý daňový systém\n stabilní politika veřejných ﬁnancí\n země s ratingem AAA\n oﬁciální měnou je švýcarský frank\n vynikající infrastruktura\n ﬂexibilita řízení, rychlé rozhodovací procesy\n ﬁnančně silné komunální instituce\n podpora výzkumných a rozvojových programů\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 21\nJméno Lichtenštejnska pochází, dnes jako jediné země na světě,\nod šlechtického rodu, a jeho jméno zase od hradu Lichtenštejnu\nv Rakousku, na pokraji Vídeňského lesa, poprvé písemně zmíněného roku 1136. Lichtenštejnové jej opustili kolem roku 1300.\nRoku 2003 Hans-Adam II. prosadil,\npo kontroverzní veřejné debatě, rozšíření knížecích pravomocí (avšak také\npravomocí lidu, neboť mu dává možnost\nv referendu přímo změnit státní zřízení)\nzměnou ústavy, přijatou v referendu.\nZároveň ale vzniklo silné hnutí za de-\nOd rozpadu středověké Svaté říše řím-\nmokratická práva občanů. Od 19. pro-\nské roku 1806 suverénní stát v Rýnském\nsince 2011 je Lichtenštejnsko součástí\nspolku, od roku 1815 samostatný stát\nSchengenského prostoru; není však čle-\nv Německém spolku. Sjednocení Ně-\nnem Evropské unie.\nmecka v 19. století se Lichtenštejnsko\nStátní zřízení je knížectví – ústavní dě-\nnezúčastnilo - se sjednoceným Němec-\ndičná monarchie. Současným knížetem\nkem totiž vůbec nehraničí. Kulturně, hos-\nje od roku 1989 Hans-Adam II. z rodu\npodářsky i politicky se Lichtenštejnsko\norientovalo na sousední Rakousko-Uher-\nLichtenštejnové patří k nejbohatším ev-\nsko, a to až do jeho zániku koncem prv-\nropským šlechtickým rodům, především\nní světové války.\ndíky bankovnímu podnikání. Do roku\nI po roce 1918 Lichtenštejnové žili pře-\n1945 vlastnili rozsáhlé statky i v českých\ndevším ve Vídni, odkud odešli až před\nzemích, hlavně na Moravě – Adamov,\nnacisty v roce 1938, kdy se knížectví\nBerlína, Bruselu, Štrasburku, Vídně,\nBranná, Břeclav, Bučovice, Moravská\nstalo jejich stálým sídlem. Od zániku\nWashingtonu, Ženevy a OSN v New\nTřebová, Moravský Krumlov, Lednice,\nYorku, kde má Lichtenštejnsko vlastní\nLitovel, Plumlov, Valtice, Velké Losiny,\núzce spojeno se sousedním Švýcar-\nzastoupení. Od 1. ledna 1991 je Lich-\nZábřeh na Moravě, ve Slezsku napří-\nskem. Stejně jako ono udržuje nízké\ntenštejnsko členem Evropského sdružení\nklad Krnov a známé paláce v Olomouci\ndaně, neutralitu a bankovní tajemství.\nvolného obchodu (ESVO - EFTA); do té\na Praze. Rodinná hrobka Lichtenštejnů\nŠvýcarsko také zastupuje zájmy Lich-\ndoby tam jeho zájmy zastupovalo Švý-\nse nachází ve Vranově u Brna u tamního\ntenštejnska v zahraničí, mimo Bernu,\npoutního kostela Narození Panny Marie.\nlu a výrobě zboží (42 %), službách\nštejnsku pracuje 163 investičních spo-\n(27 %), ﬁnančnictví (24 %) a v země-\nlečností s majetkem cca 21 miliard CHF\ndělství (7 %). Celkem zaměstnává lich-\na 31 pojišťoven.\ntenštejnské hospodářství 30 170 osob,\nCelková spotřeba energie je 1360 GWh\nz toho 20 035 cizinců, kteří za prací\nza rok, z toho z vlastních zdrojů je po-\ndo Lichtenštejnska dojíždějí především\nkryto 6 % a 94 % energetických zdrojů\nz Rakouska a Švýcarska. Z celkového\nLichtenštejnsko dováží. Rozdělení spotře-\npočtu zaměstnaných pracuje v průmys-\nby energie dle zdrojů: zemní plyn 29 %,\nlu a výrobě zboží 44 %, ve službách\nelektřina 26 %, topné oleje 20 %, benzin\n39 %, ve ﬁnančnictví 1 % a v zeměděl-\n16 %, nafta 6 %. Motorových vozidel\nství 1 %.\nje v Lichtenštejnsku registrováno celkem\nPři srovnání se Švýcarskem, Rakouskem\n31 710, z toho osobních automobilů\na Německem je zřejmé, že Lichten-\n24 293, tj. 696 na 1000 obyvatel (dle\nštejnsko má velmi silný sektor průmyslu\nstavu z roku 2005).\na výroby zboží, kde podíl zaměstnanců\nVztahy mezi Československem (později\ni podíl sektoru na HNP je téměř dvojná-\nČeskou republikou) a Lichtenštejnskem\nsobný oproti jeho sousedům.\nbyly ovlivněny konﬁskací veškerého\nV průmyslu a výrobě působí 597 ﬁrem,\nmajetku rodu Lichtenštejnů v českých\nz nichž většina jsou závody s méně než\nzemích. Ten vyvlastnil československý\n50 zaměstnanci. Výroba je silně di-\nstát po druhé světové válce na základě\nverziﬁkována. Nejdůležitějšími oblasti\nBenešových dekretů s odůvodněním, že\njsou strojírenská výroba – přesné stroje,\nLichtenštejnové byli německé národnos-\nstroje, nástroje, vybavení (Hilti), auto-\nti. Lichtenštejnové proti tomu namítali,\nmobilové komponenty (ThyssenKrupp\nže byli Lichtenštejnci, nikoliv Němci.\nPresta), zubařské vybavení a potřeby\nRestituce po roce 1989 se na majetek\n(Ivoclar Vivadent), zpracování potravin\nLichtenštejnů nevztahovaly, jelikož byl\n(Hilcona Schaan), elektronika (Unaxis\nzabaven již před rokem 1948.\nBalzers). Lichtenštejnské hospodářství\nKvůli neuznaným majetkovým nárokům\nje orientováno na export, který směřuje\nLichtenštejnů Česká republika a Lich-\ndo EU (44 %), Švýcarska (12 %), USA\ntenštejnsko v roce 1993 navzájem ne-\na Kanady (18 %), Asie (24 %) a ostat-\nuznaly svoji nezávislost a neměly spolu\nních zemí (2 %).\ndiplomatické styky. Dne 13. července\nSaldo bilance zahraničního obchodu\n2009 však premiér Jan Fischer a mini-\nLichtenštejnska je silně aktivní. Roční in-\nstr zahraničí Jan Kohout oznámili, že\nz 34 % louky, pole a pastviny, z 15 %\nvestice do hospodářství přesahují 100\nk vzájemnému uznání a navázání diplo-\nneproduktivní plochy, z 10 % zastavě-\nmatických vztahů v dohledné době do-\nné plochy. Nejvyšším bodem země je\nČasto zmiňované ﬁnančnictví vytváří\njde. To se skutečně stalo 8. září 2009,\nGrauspitz (2599 metrů nad mořem),\nčtvrtinu HNP a je tvořeno bankovními\nkdy si představitelé České republiky\nnejnižší bod je Ruggeler Ried (430 me-\ndomy zaměstnávajícími 1700 zaměst-\na Lichtenštejnska vyměnili odpovídající\nnanců. Banky spravují majetek klientů\ndiplomatické nóty a podepsali dohodu\nve výši 130 miliard CHF. Dále v Lichten-\nvévodů opavských a krnovských.\nRozlohu 160 km² tvoří z 41 % lesy,\ntrů nad mořem). Klima je mírné díky\nchráněnému údolí, slunečnu a fénu.\nJE ZEMÍ, OBKLOPENOU ALPSKÝMI\nSÍDLO LICHTENŠTEJNSKÉHO KNÍŽETE\nLichtenštejnská knížata dosud užívají titul\nPrůměrná roční teplota je 10,2 °C. Nejteplejší měsíce jsou červen, červenec\na srpen. Průměrný úhrn ročních srážek\nje 900–1500 mm.\nPočet obyvatel dvou největších měst činí\n34 905 (ke dni 31. 12. 2005), z toho\nOberland/Vaduz má 22 845 obyvatel, Unterland/Schellenberg 12 060\nobyvatel. Podíl cizinců na obyvatelstvu\nje 34 % (11 917 obyvatel), z toho je\nZdroj a foto Wikipedia\n3617 Švýcarů, 2045 Rakušanů, 1208\nItalů a 1178 Němců. Zhruba 75 % obyvatel se hlásí k římskokatolické církvi.\nHrubý národní produkt dosahuje 4,1\nmiliardy CHF, tj. 158 000 CHF na obyvatele, což je nejvíce na světě. Inﬂace\nse pohybuje kolem1 % ročně. Hrubý\nnárodní produkt je vytvářen v průmys-\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 23\nPřed necelými čtyřmi lety usedl David Mareček do tehdy hodně horkého křesla generálního ředitele České filharmonie. Měl\nza sebou čtyři roky v čele Filharmonie Brno, před sebou pak úkol\nvrátit někdejší lesk našemu prvnímu orchestru. Mnozí jeho snažení předvídali brzký krach, čísla o růstu návštěvnosti, počtu koncertů a zahraničních turné však hovoří o opaku.\nly novinové titulky typu David\nMareček opustil Brno jen kvůli\nJiřímu Bělohlávkovi. Bylo tomu\nJe to hodně velké zjednodušení. Nicméně osoba Jiřího Bělohlávka sehrála\nv mém uvažování, zda se do konkurzu\npřihlásit, klíčovou roli. Právě on se totiž\nměl stát uměleckým garantem dalšího\nvývoje. Pokud by tuto roli odmítl, musel\nbych hledat jinou, podobně silnou osobnost, ale tu jsem viděl jen mimo naši\nměla být éra šéfdirigenta v čele\ntělesa významu České ﬁlharmonie?\nMěla by trvat dostatečně dlouho. Jiří Bě-\nJe z hlediska vaší\nlohlávek má čtyřletou smlouvu, a kdyby\nsoučasné funkce přínosné, že jste\nkontrakt následně skončil, považoval\nvystudoval obor klavír na JAMU\nbych to za manažerskou chybu. Protože\na působil jako hudební peda-\naby po sobě zanechal nějaký umělecký\notisk, na to čtyři roky nestačí. Všechno,\nJsem přesvědčen, že ano. Vedli jsme\nco je pod deset let, je podle mě málo.\ns kolegy debaty o tom, zda management v kultuře je více poplatný obec-\nJak moc limituje\nnému pojetí nebo jestli je dobré mít\nvaše plány rozpočet, který z větší\ni odborné zázemí. V hudbě potřebné\nčásti naplňuje dotace od zřizova-\nurčitě je. Obracet se na experty a če-\ntele, tedy ministerstva kultury?\nkat na něčí názor je velmi nepraktické.\nMinisterstvo kultury ﬁnancuje ﬁlharmonii\nV mezinárodních jednáních vás to může\npřibližně ze sedmdesáti procent. Důle-\nstát konkurenční výhodu.\nžité je, že, navzdory častému střídání\nministrů, pracuje velmi konzistentně, ne-\nVedení České ﬁl-\ndochází k žádným zásadním zvratům.\nharmonie jste se ujal v roce 2011,\nNemyslím si, že stát dává do kultury\nbylo vám tehdy teprve 34 let.\nmálo prostředků, ale chybí větší interak-\nJak jste se vypořádával s námit-\nce se soukromým sektorem. Přitom Česká\nkami, že jste na tento post příliš\nﬁlharmonie je prvotřídním vývozním arti-\nmladý a nezkušený?\nklem. V cizině se dostane do sálů, které\nMediální ohlasy mě nijak netrápily, pro-\njsou v dané zemi na špici. To poskytuje\ntože jsem očekával, že se bude o mém\nvelkou příležitost k propojení s obchodní\nvěku diskutovat. Ve vztahu k orchestru\ndiplomacií, s podnikatelskými misemi.\njsem čekal, co přijde. Bylo naprosto jas-\nPokud ale vím, pan ministr Herman má\nné, že k nám bude přistupovat rezervo-\nzájem na tomto poli pracovat.\nvaně, protože v posledních letech zažil\nrychlé střídání managementu a řadu\nnesplněných slibů. Naštěstí se nedůvěra\nprojevila naprosto korektně a otevřeně.\nKdyž jsme předložili koncepci, jeho volení zástupci vyjádřili pochybnosti, jestli\nto takhle může vyjít. Tím se ale už záro-\nCHTĚLI JSME MÍT PŘÍBĚH NOVÉ\nS KONKRÉTNÍM OBSAHEM.\nveň otevřel dialog. Ledy deﬁnitivně zana turné do Japonska. V jeho průběhu\nni viděli, že jsme schopni se o ně ele-\npostihly tuto zemi katastrofální země-\ntřesení a vlna tsunami. Zájezd skončil\nmezi námi a ansámblem, protože všich-\nkrizovou situaci. To prolomilo bariéru\nožehavé téma odměňování hudebníků. Je šance, že by se jejich\nmzdy alespoň přiblížily k rakouskému či německému standardu?\nčaly tát, když jsme asi po měsíci odjeli\nv polovině, museli jsme řešit extrémně\nV této souvislosti\nse musíme zeptat i na poněkud\nMinisterstvo kultury pomohlo České\nﬁlharmonii výrazně s navýšením platů.\nTy jsou dnes, troufám si říci, takové, že\ndotyčný se může plně věnovat svému\npovolání a nemusí hledat přivýdělek\npříchodu do Prahy se objevova-\nokolo. Máte pravdu, že v Rakousku\nnebo Německu jsou orchestrální hráči\nplaceni úplně jinak. Navíc tady nee-\nMgA. David Mareček Ph.D\nxistuje jazyková bariéra. Tuzemskému\nNarodil se 14. dubna 1976. Vystudoval hru na klavír na Ja-\nhudebníkovi se proto bohatě vyplatí\nnáčkově akademii múzických umění v Brně, tamtéž absolvoval\ndojíždět například do Drážďan nebo\ndoktorandské studium v oboru interpretace a teorie interpretace.\ndo Lipska, o Berlínu a Mnichově ani ne-\nJako pedagog postupně pracoval na základní umělecké škole,\nmluvě. Nerezignujeme však. Když už to\numěleckém gymnáziu a na brněnské konzervatoři. V roce 2005\nnejde přímo cestou zvýšení peněžního\nzačal působit ve Filharmonii Brno, nejprve jako dramaturg,\nohodnocení, snažíme se jinými forma-\nod roku 2007 jako její ředitel. V roce 2010 zvítězil v konkur-\nmi. Členové orchestru dostávají příleži-\nzu na nového generálního ředitele České ﬁlharmonie, funkce se\ntosti komorně nebo sólově vystupovat,\nujal 1. února 2011.\nmůžeme jim opatřit špičkový nástroj.\nCož je mimochodem opět jedna z mož-\nna Hradčanské náměstí přišli jen ti, kte-\nsprávné, abychom několik výrazných\nností spolupráce s podnikatelskými sub-\nří si nás chtěli poslechnout. Hodláme\nosobností za sezonu dovezli, jako se\njekty, které tyto instrumenty pořizují jako\nna něm proto zůstat, byť je menší a te-\nnám to podařilo v případech sopranist-\ninvestici a nám je zapůjčují.\nrénně poněkud komplikované.\nky Karity Matilly nebo klavíristky Helene\nGrimaud, protože si to Praha jako jedna\nJak obtížné je zís-\nNEMYSLÍM SI, ŽE STÁT DÁVÁ\nDO KULTURY MÁLO FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ, ALE CHYBÍ\nSE SOUKROMÝM SEKTOREM.\nkávat nové partnery, kteří by svými prostředky umožnili například\nrealizaci zahraničních turné nebo\nMy jsme dost dlouho váhali s jejich oslovováním. Měli jsme produkt, který má\nobrovskou historickou hodnotu, ale nám\nz kulturních metropolí Evropy zaslouží.\nKdy se naplní váš\ncíl zařadit se mezi deset nejlepších\nHodně předpokladů jsme už naplnili.\nNáš koncertní sál v Rudolﬁnu je hodnocen jako vynikající. Děláme více\nedukačních programů, více cestujeme.\nto nestačilo. Chtěli jsme mít příběh nové\nVystupujeme v auditoriích, majících\nhem. Ten jsme museli nejdříve odpraco-\nná sláva, vždy nejvíce přitahují\nprvotřídní reputaci – v Carnegie Hall\nvat a vytvořit. Teď už konečně můžeme\nslavná jména sólistů nebo diri-\nv New Yorku, v londýnské Royal Albert\nříci, že máme co nabízet. Odezva je spí-\ngentů. Dokážete je zajistit, právě\nHall, ve vídeňském Musikvereinu. Uza-\nše kladná, na konkrétní výsledek budeme\ns ohledem na již zmiňované limito-\nvřeli jsme exkluzivní nahrávací smlouvu\nnicméně čekat ještě jeden nebo dva roky.\nvané ekonomické zdroje?\nse společností Decca a máme šanci ji\nO hvězdy máme zájem, ale rozhodují-\nprodloužit. Abych ale odpověděl kon-\ncím kritériem je kvalita. Už jsme proto\nkrétně. Do top ten bychom mohli pronik-\nproklamoval snahu získávat mla-\nodmítli několik umělců, kteří jsou možná\nnout za pět až deset let. Vím, že to je\ndého posluchače. Jak se vám to\npapírově věhlasní, ale protože víme,\nvelký časový rozptyl, ale záleží na tom,\nv jaké kondici se momentálně nacháze-\njak se podaří zajistit vícezdrojové a pro-\nOno je to trochu složitější. Jde o investi-\njí, nezveme je. Sice se traduje, že medi-\njektové ﬁnancování a jak přesvědčíme\nci, která přinese efekt za takových dvacet\nálně se dá udělat star z kohokoliv, jenže\nčeské i zahraniční partnery, že patříme\nv klasické hudbě to moc nefunguje. Tam\nmezi elitu ve svém oboru.\nČeské ﬁlharmonie s konkrétním obsa-\nlet. Děti od čtyř, šesti let vnímají hudbu\nkrásně, přirozeně, baví je to, chodí\nFILHARMONIE JE PRAŽSKÉ RUDOLFINUM\nbuď ten obsah je, nebo není. Je určitě\nna koncerty. A my pořádáme hodně akcí\npro tuto věkovou skupinu. Když ale tito\njedinci dorostou do puberty, přestanou\nklasiku poslouchat, protože jim bude\nFoto Martin Kovář a archiv České ﬁlharmonie\npřipadat nezajímavá. Jenže ve zralejším věku se k ní vrátí, protože se projeví\nv mládí zasetá pozitivní vazba. Proto\ntaké nemohu souhlasit s názorem, že\nobecenstvo stárne. Bylo, je a bude vždy\nstarší a je tomu tak všude ve světě.\nvat v tradici open air koncertů?\nUrčitě. I když premiéra na Staroměstském náměstí nedopadla zcela podle\nnašich představ. Dorazilo sice hodně\nlidí, mnozí se tam však ocitli náhodně.\nNavíc se úplně nepovedl zvuk. Letos\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 25\nPoštu chce každý\nTěžko bychom hledali jedince, který ve svém životě alespoň jednou\nnezašel na poštu. Patří mezi instituce, bez nichž se občané ani firmy\nneobejdou. Proto jsou také aktivity státního podniku Česká pošta\nneustále pod drobnohledem veřejnosti a médií. Své o tom ví i ředitel\njejího Regionu Praha Ing. Jindřich Outlý.\nshodujeme na tom, že je to hodně a že\nv portfoliu se nacházejí jednotky, které\njsou vytíženy skutečně minimálně. Jsem\nproto příznivcem toho, neustále zkoumat,\njak kde zákazníci naše služby využívají.\nZa důležité považuji i plánované rozšíření pošt Partner, tedy franšíz. Ve všech\nzemích okolo nás to tak funguje.\nČím se liší činnost\ni polovina Středočeského kraje, pak\nČeské pošty v hlavním městě\nse dostáváme k číslu 161. Aktuálně\nod zbytku republiky?\nna těchto poštách zaměstnáváme 2116\nOdlišnosti jsou markantní. Existují zde\nlidí. Značnou část z nich tvoří obsluha\nvětší zákazníci než kdekoliv jinde, po-\nna přepážkách, vedoucí pošt a pak jsou\nObrovsky. Pokaždé, když do některého\ndává se zde značné množství zásilek\nzde i manažeři oblastí.\nz těchto komplexů jdeme, jsme konfron-\nvšeho druhu. I z pohledu výnosů je\nPOŠTY V PRAŽSKÉM\nJak se osvědčily\npobočky České pošty v nákupních\ntováni s požadavkem pronajímatele,\nHodně se hovo-\naby naše provozní doba byla co nej-\nTaké konkurence je tady výrazně silněj-\nří o uzavírání některých poboček\nvíce identická s časem, kdy je otevřen\nší. Z toho vyplývá, že zátěž pracovní-\nČeské pošty. Hrozí něco podobné-\ncelý objekt. Což my pochopitelně ak-\nků jak na přepážkách, tak v zázemí je\nho v Praze a okolí?\nceptujeme a dokonce vítáme. Nemáme\nTahle otázka se diskutuje prakticky celou\nani problém s výší nájmu, management\ndobu, po kterou v České poště působím.\ncenter je vůči nám velmi vstřícný. Poš-\nZákonem daný počet pošt, které jsme\ntu totiž chce každý, protože za ní jdou\nměstnanců máte v Praze?\nv České republice povinni provozovat,\nlidé. Názorně se to projevilo například\nPokud jde o samotnou Prahu, jedná se\nčiní řádově 2100, v současnosti jich\nv pražské nákupní galerii Fénix, která\no 105 pošt. Do regionu však spadá\nmáme více než 3200. Víceméně se\nse potýkala s nízkým zájmem veřejnos-\nPraha jednou z nejdůležitějších oblastí.\nKolik pošt a za-\nti. Když jsme v ní otevřeli provozovnu,\ndo níž jsme sloučili kapacity ze tří okol-\nIng. Jindřich Outlý\nních pošt, rázem se návštěvnost zvýšila.\nNarodil se 23. 11. 1961 v Kutné Hoře. Je absolventem České-\nSestěhováním navíc dosahujeme tako-\nho vysokého učení technického v Praze, obor ekonomika řízení.\nvých úspor, že si můžeme dovolit natáh-\nProfesní kariéru začal ve strojírenském podniku v Hradci Králo-\nnout provozní hodiny a zavést víkendo-\nvé, později působil ve společnostech Coca-Cola, Philip Morris,\nvý provoz, aniž by to Českou poštu stálo\nČeský Telecom a Schenker. V České poště pracuje od roku\n2008. Nejprve zastával post ředitele Regionu Východní Čechy,\nod roku 2011stojí v čele Regionu Praha a Střední Čechy, respek-\ntive jeho Pobočkové sítě.\nDnes ráno jsme\npodali doporučený dopis do OsČeská pošta je jed-\ndruhou logistika. V souvislosti s tím došlo\na kdy dorazí k adresátovi?\nnou z posledních organizací, neu-\nk množství organizačních změn a během\nMezi poštami fungují takzvané vzá-\nmožňujících použití platebních karet.\ntohoto procesu samozřejmě zabolela\njemné svozy, kdy během dne přijíždějí\nCož asi ne každému vyhovuje, zvláš-\nřada věcí. Zjistili jsme například, že ně-\nna každou z nich jednou nebo dvakrát\ntě po zavedení bezkontaktních trans-\nkteré doručovatelky si během roznosu\nkurzy, které přivážejí i odvážejí zásilky.\nakcí. Kdy se dočkáme nápravy?\nvyřizovaly i svoje soukromé záležitosti.\nTa vaše se doveze na sběrný přepravní\nI my pociťujeme jako slabinu, že nejsme\nS těmi, které nedovedly nebo nechtěly\nuzel, který se konkrétně v Praze nachází\nschopní přijímat platby kartami, vyjma\npochopit, že něco takového není možné,\nv Malešicích. V něm jde v nočních hodi-\ntěch, které byly vydány Českosloven-\njsme se museli rozejít nebo odešly samy.\nnách na třídící stroj a určí se, do kterého\nskou obchodní bankou. Zejména mladí\nÚplně odlišná situace je na přepážkách.\nz dalších sběrných přepravních uzlů, kte-\nlidé jenom kvůli tomu často zvolí jiného\nTam jsou na pracovníka kladeny mimo-\ntravy. Jaká bude jeho další pouť\nřádné nároky, i když to z pohledu běžné-\nrých je v ČR dohromady osm, odjede.\nNA VELKÝCH PRAŽSKÝCH\nAŽ 150 OPERACÍ V RÁMCI\nCZECH POINTU DENNĚ.\nNásleduje transport vlaky nebo automobily. V uzlu, kam dopis dorazí, dojde\nk dalšímu vytřídění na jednotlivé směry.\nRáno v 6 hodin jsou zásilky připraveny\nk rozvozu na listovní dodejny, členěné\nuž na jednotlivé doručovací okrsky. Zde\nho zákazníka často není tak zřejmé. Ale\nuvědomte si, že se musí orientovat také\nv bankovnictví a pojišťování, a to na úrovni, kterou obdivují dokonce i specialisté\nz těchto sektorů. S tím je spojena potřeba\nneustále se školit a doplňovat své znalosti.\nFluktuace se pohybuje ročně kolem 2,5 %,\nsi je doručovatelé převezmou, zkontrolují\npřepravce, ačkoliv kvalita jeho dalších\na následně dopraví k příjemci.\ncož je podle mého názoru přijatelné číslo.\nslužeb se nedá s našimi vůbec srovnáV čem podle vás\nNa přepážce dnes\nvat. S příchodem nového generálního\novšem nejen podáte balík nebo\nředitele se nicméně i v této sféře věci po-\nspočívá konkurenční výhoda Čes-\nzaplatíte složenku, ale vyřídíte\nhnuly a doufám, že v brzké době bude\nké pošty oproti privátním subjek-\ni řadu záležitostí, kvůli kterým\nmožné v rámci České služby provádět\ntům na trhu?\nbylo dříve nutné jít na úřad nebo\núhradu všemi druhy platebních karet.\nUmíme doručit dopis, balík i paletu.\nV tom jsme se v posledních letech výrazně\nk notáři. Někteří klienti si však\nJste největším za-\nposunuli dopředu. Firemní klientele jsme\nměstnavatelem u nás. Jak jste\nproto schopni nabídnout kompletní servis,\nSlužbu Czech POINT, o níž jste hovořil,\nspokojen s odbornou úrovní va-\nna rozdíl od spedičních společností. Záro-\nposkytujeme na všech pražských poštách\nšich pracovníků a jak vysoká je\nveň dokážeme v objektech, které postup-\na je opravdu hodně využívaná. Na vel-\nně budujeme nebo si je pronajímáme,\nOd ledna tohoto roku jsme rozdělili po-\nod klientů přijímat zboží a vlastními silami\ndání a dodání. To znamená, že jednu\nho distribuovat podle jejich požadavků.\nsamostatnou část tvoří vlastní pošty a tu\nZásilky doručíme do ruky nebo na poštu,\nstěžují, že to je mnohdy na úkor\nsměru až 150 operací denně, na vůbec\nnejvětší v České republice v Jindřišské uli-\nkých pobočkách registrujeme v tomto\nci v Praze 1 dokonce 400.\na, což je naše důležitá přednost, máme\nNejvíce si zájemci přicházejí pro výpi-\nbalík kde uložit, takže si ho příjemce\nsy z rejstříku trestů a karty řidiče a kvůli\nmůže následně sám vyzvednout.\nověřování listin a podpisů. Celkem jsme\nschopni nabídnout klientům přibližně 35\nCo byste popřál\núkonů, tedy vše, co je v systému Czech\nvašemu podniku do příštích let?\nPOINT obsaženo. Pokud jde o stížnosti\nAby se našly zdroje pro investice\nna pomalé vyřízení, jsme bohužel limito-\ndo dalšího zlepšení vzhledu a vybave-\nváni nízkou rychlostí internetového při-\nnosti pošt. Protože prostředí kultivuje\npojení. O vyřešení tohoto problému se\nzákazníky. Pak se nebude stávat, že\nintenzivně snažíme, v současné době se\nněkteří z nich si na poště dovolí to, co\nnacházíme ve stadiu výběrového řízení\nby je v bance vůbec nenapadlo udělat.\nna nového providera.\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 27\nCíl není na vrcholu\nČtrnáct himálajských vrcholů narostlo do výše přes osm tisíc metrů\nnad mořem. A pouze patnáct horolezců z celého světa je dokázalo zdolat všechny a bez použití umělého kyslíku. Jedním z nich je i Čech Radek Jaroš. Pomyslnou Korunou\nHimálají se může pyšnit od letošního července.\nvém Městě na Moravě. Proti krbu\nA ke skutečnému\nživotu patřilo i šplhání po ska-\nSCENÉRIE Z VÝSTUPU\neděli jsme v útulném domku v No-\nními ﬁlmy – horolezec visí na laně\njištěný kolegou a nemůže najít mís-\nvisí na stěně úchvatná panoramatická fo-\ntograﬁe himálajských vrcholků. Na ni je\nSamozřejmě jsem začal na skalkách\nopravdu ocitáte v takové situaci?\n„Pan horolezec“ opravdu pyšný, protože\na býval jsem v tom velmi dobrý. Pak jsem\nTímto alpským stylem se leze tak do šesti\nji skládal z několika různých snímků. Pa-\nrostl v Tatrách. Když mi začaly být naše\ntisíc metrů. V Himálajích to už nepřipadá\nrapet za kuchyňským oknem je proměně-\nhory malé, několikrát jsem žádal o devi-\nv úvahu. Nedovolí to nadmořská výška\nný v obrovské ptačí krmítko. „To je moje\nzový příslib, abych mohl vyrazit do cizi-\na klimatické podmínky. Ne že by tam\ntelevize,“ usmívá se Radek Jaroš. Miluje\npřírodu. A vysoké hory.\nvýšku má Nové Město na Moravě?\nTuším, že nádraží má 612 metrů nad\nto, o které se zachytit. Jak často se\ntakové stěny nebyly, ale nedá se na nich\nBEZ UMĚLÉHO KYSLÍKU A ŠERPŮ NEBO S NIMI – TO JE JAKO\nJET TOUR DE FRANCE NA KOLE\nNEBO NA MOTORCE.\nlézt. Nemůžete sundat rukavice, viset\nna prstech a předvádět gymnastiku jako\nve skalách. Logické a bezpečné směry\npro výstupy už jsou vybrané. Když člověk hledá novou cestu, musí být trochu\nKde se tedy ve vás\nny. Nikdy jsem ho nedostal. S kamarády\nzrodila touha zdolávat nejvyšší\njsme se na bramborové razítko dostali as-\npo tomto stylu, když si ho v Himá-\npoň do SSSR. Sehnali jsme falešný zvací\nlajích vůbec neužijete?\nUž jako malej kluk jsem vylezl do korun\nlist od sovětských horolezců a vydali jsme\nNeskončil jsem s ním. Neustále se věnuji\nvšech stromů, které tady vidíte v okolí.\nse na Pamír a Ťan Šan. To bylo moje prv-\nvšemu. I himálajskou kariéru jsem si čas-\nMěl jsem to v sobě. Tehdy jsme trávili vše-\nní seznámení s vysokými horami.\nto zpestřil skalním lezením. Třeba v Mali\nchen volný čas venku. Dnešní mládež žije\nu počítače svůj virtuální svět. My jsme žili\nNestýská se vám\nna nádherné skalní věži, v Patagonii,\nního diváka je ovlivněná atraktiv-\nJižní Americe, v jižní Francii, u nás v Adršpachu, v Prachovských skalách.\nAsi je to také nez-\nbytná průprava k tomu, aby se do-\nkonale připravený horolezec mohl\nNarozen 29. dubna 1964 v Novém Městě na Moravě\nvydat do nejvyššího pohoří světa…\nPrvní Čech a teprve patnáctý horolezec na světě, který zdo-\nUrčitě. I když se dnes najdou i „horolez-\nlal všech 14 osmitisícových vrcholků bez použití kyslíku.\nci“, kteří lezou na Everest a učí se nasa-\nÚspěšné výstupy na osmitisícovky\nzovat mačky až v základním táboře. Pak\n19. 5. 1998\nse nemůžeme divit té šňůře stovek lidí,\nvisících na ﬁxních lanech, která jim natáh-\nnou šerpové. Za pomoci čtyř šerpů a kys-\nlíkových přístrojů se snaží dostat nahoru.\nAle pro každého opravdového horolezce\nje skalní lezení základem. I na horách je\nnutné projít mateřskou, základní, střední\na případně vysokou školou.\ntyto turistické expedice hodnotu\nopravdových výstupů na osmiti-\nZásadně dávám přednost výstupům sólo\nnebo v malých skupinkách a bez použití\nbez kyslíku na vrcholu jediný Čech. V té\npadesát metrů pod vrcholem. Jeho parťák\nkyslíku. Na druhé straně jsou velké výpra-\nchvíli to člověk řeší a dává věci na misky\nto obrátil a chtěl, aby se vrátili oba. Jenže\nvy s šerpy a kyslíkovými přístroji. Vždycky\nvah. Je tak blízko, vrazil do toho tolik pe-\non tvrdil, že to dá. Dal, ale tak se vydal ze\nříkám, že to je jako jet Tour de France\nněz… Pak ale převážily jiné argumenty.\nsvých sil, že při sestupu usnul a už se ne-\nna kole nebo na motorce.\nVzpomněl jsem si na své děti, na to, že\nprobral. Mě naštěstí tyhle výšky vyfacko-\nve výšce 7700 metrů nám za stanem le-\nvaly, už když jsme s kámošem v tehdejším\nTo tedy znamená,\nžela mrtvola horolezce. Uvědomil jsem si\nSSSR lezli na šestitisícový kopec. Dva dny\nže složitější než vylézt je udýchat?\nsvůj stav: přestával jsem vnímat, měl jsem\njsme zdolávali těžkou dvoukilometrovou\nSamozřejmě. Proti tomu, co dýcháme\nvýpadky vědomí. Rozhodl jsem se vrátit.\nskalní stěnu. Já ji překonal a padl jsem,\nprotože jsem nemohl popadnout dech.\ntady, je tam třetina kyslíku a atmosféricMusí to být kruté\nMěli jsme k vrcholu padesát lehkých výš-\nna které není organismus připravený. Říká\nrozhodnutí. Být tak blízko od cíle,\nkových metrů, ale nebyli jsme schopni\nse tomu zóna smrti. V 5000 metrech je\nblízko od splnění odvážného snu.\nna něj dojít. Lezli jsme po čtyřech, nešlo\nprvní změna, kdy lidské tělo přestává fun-\nNelitoval jste toho později?\nto. Tak jsme to vzdali. Tam jsem pochopil,\ngovat tak jako tady. Nestačí mu k výživě\nPředevším musím opravit jedno obvyklé\nže motivačně nemůže mít člověk v hlavě\nto, co mu dodáme. Začne jet na vlastní\ntvrzení: cílem není vrchol, ale návrat! Po-\njenom vrchol, ale že musí myslet i na ná-\nznal jsem to na své první expedici na Lhot-\nvrat. Nemůžete jet nahoru na sto procent,\nse, kde dodnes sedí jeden český horolezec\nmusíte mít nějakou rezervu.\nkého tlaku. Pohybujeme se v prostředí,\nbě bychom tam nevydrželi, protože tělo\nzásoby a požírá samo sebe. Dlouhodo-\nK VRCHOLU GAŠERBRUMU I\nneregeneruje. Nesžírá bohužel tuky, ale\nbílkoviny – začne mizet svalová hmota.\nDruhá hranice je kolem 7000 metrů. Tělo\npotřebuje určitý objem kyslíku. Namnožené červené krvinky ho nezvládnou dodat\ntolik, protože ve vzduchu je ho jen třetina.\nKdyby tam byl člověk déle, zahyne. Letos jeden kolega zemřel v 8000 metrech\npo třech dnech pobytu. Aniž by se mu\nněco stalo. Vyčerpáním.\nPři pokusu o do-\nbytí Mount Everestu jste se obrátil\npadesát metrů pod vrcholem. Jak\ntěžké bylo toto rozhodnutí?\nStrašně těžké a složité. Měl jsem za sebou už jednu expedici, do které jsem\nvložil vlastního půl milionu, a byla neúspěšná. A teď jsem byl na druhé padesát metrů od vrcholu. Do té doby byl\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 29\nV roce 2009 jste se\nProblém s výškou roste exponenciálně.\nběrech není zachycené. Jsme švejkovský\nprý čtyři hodiny přemlouval, abys-\nNa dvou horách jsem byl sám a díky\nnárod. To je vidět i v mých ﬁlmech. Pořád\nte vyrazil na poslední úsek výstu-\ntomu jsem se mohl více věnovat sám\nsi ze sebe děláme srandu a to tam má\npu na Manáslu.\nsobě. Na Manáslu jsem v osmi tisících\nbýt. Lidi si pak myslí, že to není tak těžké.\nByly to těžké chvíle. Ležíte ve stanu,\nudělal dvacet kroků a pak se musel dva-\ndo něhož se opírá vítr a buší sníh,\ncetkrát nadechnout, abych byl schopen\na když máte o půlnoci vyrazit do takové-\npokračovat. Když jsem lezl na Lhotse, kte-\nbyl v Himálajích a jaké by bylo\nho marastu, musíte se hodně přemlouvat.\nrá je o půl kilometru vyšší, tak jsem udělal\nvaše skóre úspěšných a neúspěš-\nNa jednu stranu se člověk těší, na dru-\nšestnáct kroků a musel jsem se padesát-\nhou se mu vůbec nechce. Navíc jsem\nBylo to asi dvacet expedic. Většinu os-\nmitisícovek jsem zvládl na první pokus.\ntam byl sám.\nPři každém výstu-\nMount Everest, Kančendžengu, Dhaulági-\npu jste tedy neustále v ohrožení\nrí napodruhé. Nejvíc mi dala zabrat K2.\nva, se kterou lezete na vrchol?\nživota. Je to nutné zlo nebo to po-\nTu jsem letos zdolal až na pátý pokus.\nOkolo dvanácti, patnácti kil. Batoh sám\ntřebujete k životu?\nváží tři kila, pak mám s sebou dvě ter-\nJe to výzva. Důvod, proč to dělám. Adrena-\nmosky, foťák, kameru, baterky, jídlo, náh-\nlin. Ale neříkám, že bych jinak po horách\nslí, když se vrací k hoře, kterou\nradní oblečení. V nižších polohách tahám\nnelezl. Ernst Hemingway prý kdysi řekl:\npředtím několikrát nezdolal?\n25, maximálně 30 kilo při budování výš-\nJsou jen tři sporty: motorismus, box a horo-\nRespekt před K2 jsem měl vždy, nejvíce\nlezectví. Všechno ostatní jsou jen hry.\nasi když jsem k ní přišel poprvé. Největší\nKolik váží výba-\nNa co člověk my-\nproblém na ní představuje počasí. Nikdy\nZ tohoto pohledu\nnás nezastavila lezecká neschopnost, jen\nbezpečím je výšková nemoc? Jak\npřináší horolezectví jen samé utr-\njednou zranění, když jsem si rozdrtil prst.\nse hlásí a jak se jí může horolezec\npení. Jaká je potom odměna? Co\nV roce 2013 jsem chtěl na K2 jít ze severu.\nvynahradí všechno podstoupené\nDomluvil jsem se s jedním Američanem, že\nFyzické příznaky výškové nemoci jsou\ndá dohromady americkou expedici, já čes-\ntakové, že vám otéká tělo, hlavně hlava,\nMám pocit, že když někdo poslouchá\nkou. Jenže mě zastavily operace. Ten Ame-\na člověk je malátný. Zabíjí otok plic nebo\nmoje vyprávění, tak si musí myslet, že je\nričan nedal dohromady dost lidí, aby mohl\nmozku. Letos to postihlo mého parťáka\nto jedna velká legrace a lezení za pěkné-\nlézt ze severu. Takže šel klasickou cestou\nna K2, kterého jsem obracel v 8300 met-\nho počasí. Troufnu si říct, že z patnácti\njen se svým synem a oba tam zahynuli.\nrech. Byl vyčerpaný, špatně mluvil, podle\nlidí, kteří vylezli na všechny osmitisícovky,\npohybu bylo jasné, že není v pořádku.\nmám vrcholy vlastními silami nejlépe zdo-\nPřemlouval jsem ho vysílačkou, aby se\nkumentované fotograﬁcky a ﬁlmařsky. Ale\nvrátil, a nakonec jsem ho přesvědčil. To je\nčlověk fotí a ﬁlmuje, když je hezky. Když\nto nejhorší, že to obvykle na vás poznají\nje škaredě, není nic vidět. A mnohdy se\nti druzí, že to nepoznáte sám.\nnavíc bojuje o život. To bohužel v těch zá-\nJak velkým ne-\nHimálaje bývají čas-\nto kruté. Jaké jste tam prožil nejhorZA DOBYTÍ\nProhry posilují. Kupředu vás vedou spíš neúspěchy. Jakmile je člověk úspěšný, usne\nna vavřínech. Jako u ﬁrem. Přijde krize\na nejsou schopné reagovat na momentální\nvývoj. Můj největší problém byl s omrzlými\nnohami po úspěšném výstupu na Annapurnu v roce 2012. Během dvou let jsem absolvoval sedm operačních zákroků.\nV té době jste už\nměl dostatek zkušeností. Udělal\njste nějakou chybu nebo se tomuto zranění nedalo zabránit?\nVíte, je to trochu jako ježdění v autě. Jezdíme všichni a občas děláme věci, které\nbychom neměli. Stokrát se nic nestane.\nPak vjedete do stejné zatáčky, nejedete\ndevadesátkou, proti vám se vyřítí porsche, fouká boční vítr, v zatáčce je náledí, slunce nízko nad obzorem a já si zapaluju cigáro… Je z toho průšvih. Něco\npodobného se mi stalo. Sešlo se snad\ndvanáct faktorů: vlhké boty, které jsem si\nnemohl usušit, protože jsme se týden probíjeli nahoru ve vánici, červené krvinky\nse namnožily natolik, že se zahustila krev,\nhydratace byla jiná, než kdybychom lezli\ndva dny, byl to vrcholový výstup z výšky\n7000 metrů, poslední kilometr v noci\nseverní stěnou od devíti večer do devíti\nhodin ráno... V posledním výškovém táboře, v sedmi tisících metrech, jsem parťákovi po hodinách čekání řekl: „Hele, to\nje sranda, člověk má pořád zmrzlý nohy\na už to ani necítí.“ Kdybych se na ně podíval, víc se soustředil, rozmasíroval si je,\ntak se to nestalo. Po téhle zkušenosti si\nněkteré věci hlídám víc a jinak. Dlouho se\nnic nestalo a všechno šlo dobře.\nSnažíte se nějakým\nTedy: Jsou horolezci pověrčiví?\nVšichni říkáme, že ne, ale všichni jsme.\nV Nepálu se dělá buddhistický obřad,\npostaví se kamenná mohyla, takzvaný\nčorten, na usmíření bohů, aby vše dojsem nevěřící, tak ve výšce se na to díváte\njinak. Jako talisman jsem deset, patnáct\nlet nosil posvěcený náramek, na batohu\n(VPRAVO) S LIBOREM\nNA GAŠERBRUM I\npadlo dobře. To jsme přijali za své. Jak\nmám andílka od mých dětí…\n… a také jste prý\nNěkdo tam byl v šesti lidech, jiný v pade-\nsami, nemají kolem sebe žádný tým. První\nsáti, bylo jiné počasí. Jiná věc je úspěš-\ndva Everesty mě stály milion. To je částka\nnost. Jestliže jenom patnáct lidí dokázalo\npro jednoho účastníka. Jenom boty stojí\nza šedesát let lezení zdolat všechny os-\ndvacet tisíc, bunda patnáct, stan pěta-\nmitisícovky, tak to také určité měřítko je.\ndvacet, a to jich potřebujeme minimálně\nNěkdo může namítnout, že Messner nebo\ndeset. S oblibou říkám, že od té doby, co\nKukuczka dělali prvovýstupy. Ale to bylo\njsem profesionální horolezec, nemám čas\nna lezení, protože sháním peníze.\njednou záměrně nevstoupil až na\nhlavní vrchol Kančendžengy. Proč?\nProtože je to pro místní posvátná hora\na tamní vládce nechtěl dlouho dát Angličanům souhlas, aby na ni lezli. Uspěli,\nHOROLEZCE NENÍ NIKDY\nVRCHOL, ALE NÁVRAT!\nPíšete knihy, vy-\ndáváte kalendáře, pořádáte přednášky. Co ještě může držitel Koruny Himálají za zdolání všech\naž když slíbili, že noha bílého muže nevstoupí na její vrchol. Dodrželi to a totéž\npřed třiceti lety, kdy Himálaj byl nepopsa-\nosmitisícových vrcholů nabídnout?\njsem udělal i já.\nný list. Dneska v něm udělat vlastní čárku,\nOblíbené jsou ﬁremní akce všeho druhu.\naby byla vidět, je dost obtížné.\nVím, co člověk musí udělat pro to, aby se dostal na nejvyšší body zeměkoule. Řada spo-\nOdkud je nejlepší\nrozhled? Ve které části Himálají se\nVí se, kdo má na\nlečností toho chce využít k tomu, aby i své\nzaměstnance motivovala k cestě na vrchol.\nvám nejvíc líbí?\nsvém kontě nejvíce osmitisícovek?\nOno záleží na počasí. Asi nejvíc jsem si\nJe jeden Portugalec, který dělá Korunu Hi-\nto užil na Gašerbrumu II, kde jsme strávili\nmálaje podruhé. Mně osobně by to moc\nna vrcholu asi hodinu, měli jsme krásné\nnelákalo. Strávil jsem v Himálajích dvacet\nvrcholově lézt? Necítíte se už po dlou-\npočasí, obrovské výhledy. Navíc bylo ta-\nlet a nějakým způsobem mě to svazovalo.\nhé úspěšné kariéře opotřebovaný?\nkové teplo, že jsem mohl na dlouhé chví-\nChci se teď věnovat jiným věcem. Abych\nKdyby se mě někdo v 35 letech zeptal,\nle odložit rukavice. Tam jsme si to užili.\nse na osmitisícovky vrátil, musel by to být\njestli polezu v padesáti, měl bych ho\nVůbec nejdéle, dvě hodiny, jsem strávil\nvýjimečný cíl a výjimečná parta lidí, se\nza blázna. Ale teď, když jsem se v po-\nna vrcholu nedalekého Broad Peaku. Tyto\nkterou bych na něj šel.\nsledních letech pohyboval na osmitisí-\nDo kolika let se dá\ncovkách, jsem zjistil, že mně tam nikdo\nkarakoramské osmitisícovky, tedy GašerŘíkáte, že máte\nnestačí. Dostal jsem se do kontaktu i se\nma, protože se na ně leze v létě díky tomu,\njiné plány. Můžete nám je pro-\nsvětovou špičkou, ale byl jsem jí minimál-\nže do této oblasti nezasahuje monzun.\nzradit, nebo jsou stále obestřeny\nně vyrovnaným partnerem. Určitě mám\npro tento sport genetické vlohy.\nbrum I a II, Broad Peak a K2, mají lepší kli-\nlezectví své hvězdy, jakými jsou\nMessi či Ronaldo ve fotbalu?\nV Himálajích nemůžete říct, že byl někdo\nna Nanga Parbatu lepší než ten druhý.\nNádherné knihy, diáře,\nkalendáře s himálajskou tématikou můžete\nobjednávat na adrese:\nRád bych teď vystoupil na nejvyšší vrcholy\nvšech světadílů. Neleží v tak extrémních\nPřejeme tedy hod-\nvýškách, ale nedá se říct, že by to bylo ně-\nně štěstí i na nejvyšších vrcholech\njak jednoduché. Horolezci si musejí všech-\nny aktivity včetně shánění peněz obstarat\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 31\nZ ČINNOSTI CZECH TOP 100\neGovernmentu v ČR\nPapírové formuláře a putování k přepážce. Tohle je i 25 let po sametové revoluci nejčastější úřední cesta, když občan či podnikatel něco potřebují zařídit. Za posledních deset let\nse nicméně věci pohnuly dopředu. Zavedly se datové schránky, spoustu úkonů lze provést\nna CzechPointech a existují i základní registry.\nupravit asi 350 agend, aby komunika-\nky eGovernmentu) jsme ale mohli\nce datovou schránkou byla postavena\nbýt dál. Shodli se na tom účastníci kon-\nna stejnou úroveň, jako když se člověk\nference Budoucnost eGovernmentu v ČR,\nosobně dostaví na úřad,“ vypočítal On-\nSE SEŠLA VÍC NEŽ\nelektronizaci státní správy (anglic-\nMapa úspěchu, který přináší nejzajímav uplynulém čtvrtstoletí.\nJINÉ CESTY NEŽ\nV PODSTATĚ NENÍ.\n„Stát musí motivovat lidi, aby komunikovali elektronicky. Třeba tím, že podnika-\ndřej Felix, který je v rámci ministerstva\ntel dostane při elektronické komunikaci\nvnitra hlavním architektem elektronizace\ndříve vratku DPH, nebo třeba senior slevu\nv české státní správě.\nna jízdném, pokud ho koupí elektronicky,\nPomocí datových schránek dnes se stá-\ntěch cest je víc,“ apeloval Petr Kučera\ntem povinně komunikují právnické oso-\nz Czech ICT Alliance.\nby a některá povolání (třeba advokáti).\nnabízejí. Stejně tak ministerstvo ﬁnancí\ndo dvou let spustí dálkový dohled nad\ntržbami obchodů a služeb.\nvější osudy a příběhy podnikání v ČR\nJak Česká správa sociálního zabezpečeká podání už připraveny a nepovinně je\nAkce se konala jako součást projektu\nnachystána i pro fyzické osoby.\nní, tak ﬁnanční úřady jsou na elektronic-\nkterou uspořádalo sdružení CZECH TOP\n100 ve spolupráci s Czech ICT Alliance.\nPovinná elektronická komunikace už je\nPŘEDSEDKYNĚ SNĚMOVNÍHO PODVÝBORU PRO VEŘEJNOU\nSPRÁVU A EGOVERNMENT\nStát si také musí ohlídat kvalitu jednotlivých projektů, aby se neopakovaly\npředchozí kolapsy. Jiné cesty než elektronizace ale v podstatě není. „Od veřejné\nsprávy očekáváme kvalitu, a že bude občanům sloužit stejně jako obsluhující číšník v restauraci nebo službukonající policista na ulici,“ shrnul prezident CZECH\nTOP 100 Jan Struž.\n„Například o vydání občanských průkazů dnes můžeme žádat kdekoliv, ale\nv případě řidičáků je to limitováno místem bydliště. Tohle bychom měli změnit,“\nuvedla konkrétní příklad Věra Kovářová,\npro veřejnou správu a eGovernment.\nPodle ní by sněmovna v nejbližším období měla řešit dvě normy: takzvané\no elektronické identitě. Mimo jiné by se\nměl dopředu posunout také projekt elektronických občanek.\nZákonů ale bude potřeba změnit celá\nřada, a to i kvůli datovým schránkám.\n„Spočítali jsme, že v nich budeme muset\nPrezentace z konference k problematice eGovernmentu najdete na www.czechtop100.cz\nFoto Antonín Fischer\núplné elektronické podání a také zákon\nO žábách na prameni\nNa konferenci, věnované otázkám eGovernmentu v České republice, o níž informujeme na jiném místě časopisu, vystoupil rovněž jednatel poradenské společnosti M.C.Triton Ing. Luděk Pfeifer. Přinášíme nejdůležitější myšlenky z jeho mimořádně podnětného projevu.\nNové paradigma, tedy nově rozdávané\nkarty vlivu, priorit, struktur a pravidel hry\nv globálním měřítku, zdaleka není jasné\na čitelné. Můžeme se ale s úspěchem dohadovat, co už se z něj rýsuje…\nNeexistuje jeden sektor budoucnosti. Technologiemi vylidněný sektor služeb nemá\njednoho nástupce. Rýsuje se tak nutnost\nmnohem těsnější, synergičtější a férovější\nspolupráce mezi klíčovými hráči v různých odvětvích. U tohoto pramene prosperity ale posedává žába akcionářské a top\nmanažerské krátkozrakosti a chamtivosti.\nPragmatickým, pružným a inovativním\nstředním a menším ﬁrmám se zřetelně vrací role tvůrce hodnot a driveru prosperity.\nMusí se ale vypořádat se dvěma žábami. Žábou postoje velkých ﬁrem, které si\nz menších dělají otroky. Žábou postoje veřejného sektoru, pro které jsou menší ﬁrmy\nideální kořistí v honbě za daněmi a otloukánky v ukájení úřednické chuti po moci.\nKdyž jsme u veřejného sektoru – i ten\nmůže být zdrojem prosperity. Představme\nsi, že se rozhoupe k výrazným reformám\nškolského, penzijního, daňového, sociálního systému. Že pochopí, že jeho rolí\nnení komandovat, ale poskytovat službu.\nŽe mu dojde, jak důležitá je jeho vnitřní\nefektivita. A jakou roli pro tuto efektivitu\nhrají moderní technologie – manažerské\na informační. Chápu, že tohle je snad\nnejvětší sci-ﬁ. U tohoto pramene prosperity sedí žába velká nad jiné. Žába stereotypů v mechanismech výběru lidí do ve-\ne nám přáno žít v nesmírně zajíma-\nčehokoliv za takto rozdané peníze vede\ndoucích úřednických pozic a stereotypů\nvé době. Době, kdy se loučí jed-\nk nákupům šuntů nejnižší kvality. Dech\nv hodnocení a rozvoji jejich způsobilosti.\nno a k životu se dere druhé společensko\ndochází nadnárodním korporacím jako\nZa největší zdroj prosperity v novém para-\n- byznysové paradigma.\nklíčových tahounům byznysu. Jsou nemoc-\ndigmatu ale považuju projektovou spolu-\nStaré paradigma nás navyklo žít v klidu,\nné strategickou impotencí a vnitřní nee-\npráci „mezi třemi světy“. Mezi světy, které\nbezpečí a pocitu zdánlivě trvalé prosperi-\nfektivitou. Nejschopnější manažeři z nich\ndnes spíše rozdělují nedůvěra, nezájem\nspolupracovat, mizivá zkušenost s dobrou\nty. Zakořenilo ve většině z nás tenhle pocit\ntak pevně, že zavíráme oči před faktem,\nže zdroje po dekády nás provázející\nprosperity jednoduše vyschly. Vyschly pra-\nI VEŘEJNÝ SEKTOR MŮŽE BÝT\nvýše zmíněný veřejný sektor a sektor neziskových organizací. Skutečně velké\npříležitosti k akceleraci prosperity jsou\nmeny spotřeby tažené populační explozí\nspoluprací. Těmi třemi světy jsou byznys,\na půjčování oproti iluzi jistoty budoucích\nodcházejí (často „do svého“), znechuceni\nv projektech, v kterých tyto tři světy najdou\npříjmů. Vysychá pramen zvyšování schod-\ntlakem k roli korporátních reportérů. Méně\nspolečné zájmy a dokážou zformulovat\nků státních rozpočtů a snižování úroků\nschopní zůstávají často paralyzováni stra-\nspolečné cíle. A žába u tohoto pramene\ncentrálních bank. Už jsme (věřím) prokouk-\nchem o svou sesli. USA ztrácejí postavení\nprosperity? Malost leaderů. Malost leade-\nli, že dotace (tedy bohapusté rozdávání)\nekonomicky nejperspektivnějšího hráče.\nrů v každém ze tří světů, kterým nové pa-\njsou zhoubou a ne zdrojem prosperity.\nO EU škoda mluvit… Vyschly prameny\nradigma nabízí příležitost ke spolupráci.\nSnad jednou ještě pochopíme, že nízká\npeněz, za které si západní civilizace ku-\ncena jako rozhodující kritérium pro nákup\npovala sociální, rasový, náboženský smír.\njednatel M.C.Triton, spol. s r.o.\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 33\nKolik lidí stojí u zro-\ndu průměrného kostelního zvonu?\nBudete se divit, ale velmi málo. Formu musí\nvytvářet jedinec, protože je potřeba dodržovat souměrný tlak. Máme to rozdělené\ntak, že tyto práce dělají rodinní příslušníci.\nDnes už ale bohužel patřím do rodinného\npodniku jenom já, protože rodiče jsou\nnemocní. Nicméně pozvolna zapojuji\ndo práce svého syna. Krom toho mám\nnaštěstí i spolehlivé zaměstnance. Jeden\nz nich s námi pracuje už přes třicet roků.\nJe velice šikovný, hlavně ale jeho srdce tluče společně se zvony stejně jako ta naše.\nKolik lidí zaměst-\nNaše ﬁrma má deset zaměstnanců a navíc\nasi šest externích, protože výtvarníci a modeláři už dnes mají svoji živnost. Okolo\nroku 2000 jsme ale měli až dvacet pět zaměstnanců. Hodně to vychází z poptávek.\nZ jakého materiá-\nlu jsou vaše zvony vyrobeny? Kde\nZvony jsou ze zvonařské bronzi, to musí\nZvonařská dílna Dytrychů z Brodku u Přerova vyrobila za dobu\nsvé existence přes osm tisíc zvonů, které znějí po celém světě.\nPaní Leticie Vránová-Dytrychová pokračuje v rodinné tradici jako\nzástupce již třetí generace a letos v říjnu převzala od prezidenta\nrepubliky medaili Za zásluhy o stát v oblasti hospodářské.\nohromně dlouhá doba. Jsou to krásné\nSignaturou vaší díl-\nbýt vždy stejná slitina. My si bronz legujeme sami, takže máme dodavatele\npouze na měď a na cín.\nJak dlouho tako-\nvý zvon vydrží?\nZvon jako takový má velmi dlouhou životnost. Vydrží pět set až tisíc let, což je\nchvíle, když přijdete do nějaké starobylé věže a setkáte se tam se zvonem třeba z 16. století nebo ještě starším. Je to\núžasný pocit, vidět, jak se pozvolna rozhoupe a nakonec rozezní. Stejně jako\nuž tolikrát za všechna ta léta. A údery\nsrdce jej přesto nerozbijí.\ndodnes. Když děláme výzdobu nějaké-\nny je větvička túje severské. Proč?\nho zvonu, jdu na zahradu a utrhnu si\nTato myšlenka vznikla v hlavě mého dě-\nmalou větvičku. Živou ji potom přikládá-\ndečka, který dílnu v roce 1950 založil.\nme na formu současně s ostatními ozdo-\nAno, srdce zvonu je jeho nedílnou\nV podstatě to bylo z toho důvodu, aby\nbami, které jsou ze včelího vosku.\nsoučástí. Jinak bychom přece ten zvon\ndemonstroval kvalitu odlévání našich\nzvonů. Při správném pracovním postupu\npoužíváte jako zvláštní ingredienci\nto dokonale, s miniaturním žilkováním\na všemi detaily. Od té doby je naším\nAno, je to při přípravě hliněné formy.\nPřidávají se tam různé ingredience jako\nječmenné plevy, koudel nebo kravské\nA vy máte nějaký\nchlupy. V jedné fázi se do jílovité hlíny\nspeciální vztah k túji?\npřidává pivo, které tu směs drží perfekt-\nVůbec ne, jen rostla na zahradě za naší\nně pevnou. A my potom říkáme, že ten\ndílnou. Vlastně je krásné, že tam roste\nnebo ten zvon vypil tolik a tolik piva.\nTo také dodáváte\nneslyšeli. A každé srdce musí mít dané\nje totiž taková větvička odlita napros-\nparametry vůči svému zvonu.\nJSOU TO KRÁSNÉ CHVÍLE,\nKDYŽ PŘIJDETE DO NĚJAKÉ\nSTAROBYLÉ VĚŽE A SETKÁTE SE\nTAM SE ZVONEM TŘEBA Z 16.\nSTOLETÍ NEBO JEŠTĚ STARŠÍM.\nvonařskou dílnu v Brodku u Přerova založili v roce 1950 manželé Josef\na Laetitia Dytrychovi. Jejich dílna poskytla kostelům na našem území stovky\nzvonů, které v nich chyběly po válečných rekvizicích. Jedná se o jednoho z největších výrobců zvonů v Evropě. Zvony Dytrychů znějí například v americkém Texasu,\nAustrálii nebo japonské Hirošimě. Firmu dnes vede představitelka již třetí generace paní Leticie Vránová-Dytrychová, která letos 28. října převzala od prezidenta\nMiloše Zemana státní vyznamenání Za zásluhy o stát v oblasti hospodářské.\nMy jsme dílna, která se drží své tradice\nvodu, že když dodáte zvony, chybějící\na zachovává původní ruční výrobu. Mám\nv kostelech, zůstanou tam pravděpodob-\nteď na mysli například vytváření hliněné\nně velmi dlouho, pokud jsou odlity poc-\nformy. Samozřejmě díky dopravním pro-\ntivě a dobře. Z tohoto hlediska to tedy\nstředkům a celkové modernizaci došlo\ndobrý byznys není. Na druhé straně je\nke zlepšení manipulace se zvony a k vět-\ndnes soukromníků i ﬁrem, pořizujících si\nší efektivitě při tavbě materiálu. V roce\nzvony, více než kdykoli v minulosti.\n1996 rozšířila moje maminka naši ﬁrmu\nMy ale slovo byznys vůbec neradi sly-\npotřeba čas. Potom musejí odlité zvony\no druhotnou technologii, takzvané přesné\nšíme. Jednak ten výraz nemá co dělat\nvychladnout, což u těch větších trvá i tři\nlití, které se využívá pro miniatury. Dnes\nv naší mateřštině a jednak naši práci\ntýdny. Když jsme například tvořili tři zvo-\nnabízíme široký sortiment těchto odlitků;\nvnímáme trochu jinak. Je to rodinná\nny pro katedrálu svatého Víta v Praze,\njsou to především upomínkové předměty.\ntradice. Já jsem zástupkyní už třetí ge-\nČím je zvon větší, tím déle to trvá, protože forma z hlíny se vypaluje a na to je\nPŘEDÁNÍ A ZAVĚŠENÍ TŘÍ NOVÝCH\nZVONŮ PRO CHRÁM\nnerace zvonařského rodu a tím je můj\npráce trvala asi tři měsíce. Od A do Z,\nto znamená i s konečným zavěšením.\nKolik stojí výsled-\nKolik zvonů vypro-\nurčen. A možná je to někdy i špatně, že\nZáleží na poptávce. Dříve se vyrábělo\nji nedovedu vnímat jako byznys.\nasi tři sta kostelních zvonů za rok, dnes\nCena se odvíjí od hmotnosti a výzdoby\nuž jen okolo sto třiceti.\nKteré vaší zakáz-\nky do ciziny si nejvíce vážíte?\nzvonu. Výzdoba je individuální, protože\nkaždý zákazník si přeje něco jiného. Ně-\nMáte v Česku kon-\nTou nejvýznamnější byl asi zvon, který\nkdo chce jednoduchou, někdo naopak\nod nás dostal Svatý otec Jan Pavel II. při\naž příliš bohatou. Takže cena dejme\nKonkurenci samozřejmě máme, ale stří-\nsvé první návštěvě České republiky. Ten-\ntomu stokilového zvonu se pohybuje ko-\ndá se to podle období. Nedávno třeba\nto zvon si odvezl a daroval ho do kaple\nlem 150 tisíc korun se vším vybavením.\njedna konkurenční ﬁrma skončila svoji\nv Římě. To ale nebyla zakázka, to byl dar.\nčinnost, ale zase se objevila jiná. Dnes,\nVyrobili jsme také sedm zvonů pro Slo-\nv časech Evropské unie a otevřených\nvensko, což byl projekt, dohodnutý bý-\nhranic, mohou farnosti oslovit vlastně ja-\nvalými státy Rakousko-Uherska. Každý\nOvšemže ano, dokonce jich přibývá.\nkékoli výrobce nejen z České republiky.\nz nich daroval jeden zvon katedrále sva-\nZvony si dnes pořizují třeba i ﬁrmy, na-\nProto mají některé zvony německý nebo\ntého Martina v Bratislavě, kde byli koru-\npříklad u příležitosti nějakého jubilea.\nnováni králové. To byla velmi významná\nMáte zakázky také\na zajímavá práce. Každý velvyslanec se\nAnebo mají třeba postavenou zvonici\nuprostřed haly či nádvoří a zvon využíva-\nKdyby si chtěl ně-\njí pro jeho prapůvodní svolávací funkci.\nkdo založit svoji zvonařskou dílnu,\nNěkteří soukromníci si dokonce budují\nmá šanci se na trhu uplatnit? Je to\nsoukromé zvoničky doma na zahradě\nponěkud odlišný vztah k práci předem\ndukujete za rok?\nLETOS PŘEVZALA LETICIE VRÁNOVÁ - DYTRYCHOVÁ NA PRAŽSKÉM\nHRADĚ STÁTNÍ VYZNAMENÁNÍ ZA ZÁSLUHY\npřijel k nám do dílny podívat na odlévání\nzvonu, darovaného jeho zemí.\nNa čem v součas-\nTo je docela těžká otázka. Zvonů se\ndnes dělá velmi málo. Je to z toho dů-\nPřipravujeme zvonkohru – soubor sedmnácti zvonů pro novou katedrálu svatého\nuž hotové návrhy?\nŠebastiána v Bratislavě. Je zajímavé, že\nStává se to - jsou i tvořiví zákazníci. Ale\nna Slovensku se staví nové svatostánky\nmy do toho musíme většinou vstoupit,\ntřeba uprostřed sídliště. Je tam více věří-\nprotože výzdoba zasahuje do výsledné-\ncích, kteří jsou pro tyto věci mnohem nad-\nho tónu zvonu. Nehledě na to, že když\nšenější. Objevují se ale i potíže - někomu\nse odlévá zvon, který patří do souboru\nzkrátka může vadit, když v šest hodin\nněkolika stávajících, musí s nimi souznít\nráno začnou v bezprostřední blízkosti\nv dokonalém akordu.\nhlaholit zvony. Proto pan biskup vymyslel, že v katedrále bude zvonkohra, hra-\nVstoupila vám do\nživota od dob vašeho dědečka\njící melodie. Uvidíme, s jakým ohlasem\nse to setká.\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 35\nÚspěch je o lidech\nPár kroků od pražského Václavského\nnáměstí, ve Vodičkově ulici, se nachází\npoutní místo pro všechny, kterým učaroval pohled na svět přes objektiv fotoaparátu. V paláci Langhans najdou\nv Centru FotoŠkoda na ploše více než\ntisíce metrů čtverečních opravdu vše,\nco potřebují pro svoji profesi nebo koníček. Až do těchto rozměrů se rozrostla originální idea Milana Škody, jemuž\nv posledních letech s řízením firmy pomáhá syn Martin.\nKdy vznikla myš-\nlenka otevřít na jednom z nejfrek-\nA MARTIN ŠKODOVÉ\nventovanějších míst hlavního města\nspecializovanou prodejnu, zaměřenou na fotograﬁcké potřeby?\nMilan: V oboru působím už 45 let.\nV roce 1970 jsem si jako patnáctiletý\nučedník poprvé stoupl za pult a nabízel\nﬂexarety, zvětšováky, vývojky, ustalova-\njsem se proto na individuální výkup a ná-\nče… Časem jsem se vypracoval na ve-\nSLUŽBY JSOU MIMOŘÁDNĚ\nÚČINNÝ PROSTŘEDEK, JAK\nK NÁM PŘITÁHNOUT KLIENTA.\ndoucího prodejny v Jindřišské ulici. Řídil\njsem šest zaměstnanců, učně, dokázal\njsem se orientovat na trhu, naučil jsem\nse dva jazyky. Měl jsem tedy určité předpoklady, abych po změně společenských\npoměrů mohl začít podnikat. Patřil jsem\nodvážlivcům. Odkoupil jsem zásoby někdejšího státního podniku Drobné zboží\na pustil se do toho.\nV CENTRU FOTOŠKODA SE MŮŽEME\nSETKAT S VÝROBKY\nNEJSLAVNĚJŠÍCH SVĚTOVÝCH ZNAČEK\nv tomto směru v roce 1991 k prvním\nMilan: Zpočátku ztěžka, protože až\ndo roku 1992 byly kvůli nevýhodnému\nsměnnému kurzu koruny vůči dolaru nové\naparáty prakticky neprodejné. Zaměřil\nsledný prodej. Byznys se nakonec docela dobře rozběhl, jenže přišel rok 1992\na s ním malá privatizace. Provozovnu\nv Jindřišské jsem musel opustit. Naštěstí\njsem objevil bývalý sklad v nedaleké Lucerně, který jsem si pronajal. Zhruba ve stejné\ndobě se konečně stalo ze Západu importované zboží dostupnějším. Neváhal jsem\na vyrazil, navzdory stále ještě četným byrokratickým překážkám, pro něj do velkoobchodu v Norimberku. Největší hlad byl\ntenkrát po značkových fotoaparátech. Bylo\nto pochopitelné, takovou techniku mohl našinec předtím vidět tak maximálně jednou\nza dva roky na veletrhu Interkamera.\nDalší důležitý zlom\npřišel v roce 2002, kdy jste přesídlil\no pár kroků dále, do paláce Langhans.\nMilan: Tímhle domem šla historie fotografování v našich zemích. Jan Langhans\nho zakoupil v roce 1882 a vybudoval\nv něm na svou dobu špičkové fotoateliéry.\nFirma prosperovala až do roku 1948, kdy\nji zlikvidoval bolševik. V devadesátých le-\ntech objekt restituovala pravnučka Jana\nnebo jednou za čtrnáct dní se koná v mini-\nLanghanse, která mě oslovila, zda bych\ngalerii s velkoplošnou obrazovkou a oddy-\nnechtěl jeho prostory využít. Přiznávám,\nchovým koutkem vernisáž. Zájemcům o vy-\nže jsem o tom dlouho přemýšlel, pár nocí\nstavení nabídneme současně i zpracování\ni kvůli tomu nespal. Pořád jsem váhal, zda\nfotograﬁí. Zájem je značný, pro příští rok už\nkoncepce velikého fotograﬁckého centra,\nmáme obsazeny všechny termíny.\nkterou jsem tady chtěl realizovat, bude ži-\nMartin: Organizujeme také besedy, cyk-\nvotaschopná. Čas ukázal, že byla.\nly přednášek, workshopy a odborné kurzy. Největším projektem je třísemestrální\nJak došlo k tomu,\nže Centrum FotoŠkoda se stalo ro-\nvečerní fotograﬁcká škola, kterou v průměru navštěvuje 110-130 posluchačů.\nMartin: Na rozdíl od táty nejsem od fo-\nSpotřebitel se napochopitelně jistotu, že tady najdou přesně\nchu, vystudoval jsem vysokou školu ekono-\nučil chodit do obřích nákupních\nmického zaměření. Fotím rád, ale považu-\nstředisek na periferii. Řada obcho-\nji se stále za amatéra. U otce jsem začínal\ndů s úzce zaměřeným sortimentem\njako brigádník během studií a dopadlo\nna to doplatila. Ve vašem případě\nMartin: Zmínil bych v této souvislosti\nto tak, že zatímco v prváku jsem strávil\ntomu tak není. Čím to?\nnapříklad Leica Boutique. Jsme jedinými\nčtyři dny v týdnu na fakultě a den zde,\nMartin: Nebudu tvrdit, že se nás to nedo-\nv České republice, kterým tato světozná-\nv posledním ročníku tomu bylo přesně na-\ntklo vůbec. Nástup chytrých telefonů navíc\nmá značka umožnila jeho zřízení. Ačkoliv\nopak. Pak už bylo vcelku jasné, čím se\nprakticky vynuloval poptávku po kompakt-\nvyužívá i jiné distribuční kanály, jen právě\nbudu v životě zabývat.\nních fotoaparátech. Odhady praví, že\nv buticích se v předstihu objevují její nové\nvíce než 70 procent záběrů se dnes po-\nmodely nebo limitované edice.\nMIMOŘÁDNĚ ROZSÁHLÁ JE I NABÍDKA\nto, co potřebují. Nic takového jim žádný\nhypermarket nemůže garantovat.\nMohli byste ve struč-\nnosti nastínit, co vše návštěvník u vás\nMartin: Lapidárně řečeno – všechno, co\npotřebuje, aby mohl fotografovat. Tedy\nsamozřejmě fotoaparáty, nové i použité,\na k nim kompletní příslušenství. Na tom\nNESTAČÍ NÁM UMÍSTIT\nPRODUKT DO REGÁLU A PAK\nHO V KRABICI JEDNODUŠE\nPOSTRČIT KE KUPUJÍCÍMU.\nVe vašem e-shopu\nmůžeme nakoupit za stejné ceny\njako v kamenném obchodě. To není\nprávě obvyklý přístup.\nMilan: Dokonce nejsme ani nejlevnější. Obstojíme jen díky tomu, že klientovi\npřidáme bonus. Ke každé zrcadlovce\nsi zakládáme, že máme skladem i hodně\nspeciﬁcké věci, nejrůznější přípojky a re-\nřizuje pomocí mobilu. Ale my jdeme jinou\nobdrží servisní knížku. Naučíme ho, jak\ndukce. Další oblast představují služby,\ncestou. Nestačí nám umístit produkt do re-\npřístroj ovládat, v případě potřeby vyčis-\nsouvisející s vyvoláváním fotograﬁí a je-\ngálu a pak ho v krabici postrčit ke kupují-\ntíme čip, zajistíme každoroční údržbu.\njich následným rámováním, umisťováním\ncímu. Poskytujeme mnohem více. Z našich\nMartin: Bez e-shopu se už neobejde-\ndo alb, vytvářením fotoknih. Provozujeme\nosmdesáti zaměstnanců se plná polovina\nme. Podíl internetu roste, letos už přesáhl\ntaké jeden velký a dva malé ateliéry, čímž\nvěnuje službám. Ty se přitom na obratu\nnavazujeme na Langhansův odkaz. A pak\nspolečnosti podílejí pouhými patnácti\nje tu to, co interně nazýváme kultura.\nprocenty. Jenže je to mimořádně účinný\nCo si pod tím máme\nkdo překročí práh Centra FotoŠkoda,\nMilan: Našimi typickými zákazníky nejsou\nti, které zajímá jen cena. Jsou jimi hobisté,\nMilan: Pořádáme výstavy zajímavých pra-\nmilovníci fotograﬁe, potřebující se zároveň\ncí našich zákazníků. Pravidelně každý týden\nporadit, zkonzultovat svoje problémy. A mít\nNEBYLO BY PRÁVĚ\nmůžeme potvrdit, že péče o každého,\nprostředek, jak k nám přitáhnout klienta.\nje ze strany prodavačů nadstandardní. Co vše musejí zvládnout?\nMartin: Především mít hluboké znalosti\no artiklu, který nabízejí. Potom dbát na to,\nže smyslem jejich snažení není vnutit zákazníkovi to nejdražší, ale poradit mu to, co\npodle jejich mínění nejlépe uspokojí jeho\npotřeby. Nutností je i znalost angličtiny.\nMilan: Úspěch je hlavně o lidech. Zákazníci se táhnou za odborníky, kteří tomu rozu-\nFoto Centrum FotoŠkoda\nmějí. Takové my máme. Fachmany, kteří dovedou vyrobit redukce, opravit foťák, určit\ntržní hodnotu aparátu současného i vyrobeného třeba před dvaceti lety. V tom, troufám\nsi říci, nemáme konkurenci. Někteří jsou našimi kolegy již desítky let a v činnosti, kterou\nvykonávají, jsou mimořádně schopní.\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 37\nS ročními výkony zhruba 21,6 miliardy korun je Metrostav největší\nstavební společností na českém stavebním trhu. V pořadí 500 firem\nstřední a východní Evropy seřazených podle tržeb se umístil v odvětví stavebnictví za rok 2013 na druhém místě, celkově na 180.\nvakia a.s., Metrostav stavebniny, s.r.o.,\nSQZ, s.r.o., Pragis a.s., CCE Praha, spol.\ns r.o., Metrostav Development a.s. a Metrostav Facility s.r.o. Podíl má i v řadě\ndalších subjektů: v TBG Metrostav s.r.o.,\nPražské betonpumpy a doprava s.r.o.,\nMetrostav - Háfell ehf, DSH – Dopravní\nstavby, a.s., BES s.r.o., PK Doprastav,\na.s., Doprastav Asfalt a.s., Metrostav\nDeutschland GmbH, BeMo Tunnelling\ntunely, metro, kolektory, štoly i další\n(založen v roce 1971 na výstav-\nspeciﬁcké projekty klasickým hornickým\nbu pražského metra) se postupně přemě-\nzpůsobem. Na ražbě tunelů trasy met-\nnil ve stavební společnost univerzálního\nra V.A nasadil i nejmodernější techniku\nspolečnosti z poslední doby patří zejmé-\nzaměření. Nyní působí ve všech seg-\n– dva razicí štíty TBM. Jejich předností\nna prodloužení pražského metra V.A\nmentech stavebnictví a s výsledky jeho\nje především rychlost ražby a šetrnost\nDejvice – Nemocnice Motol, tunelový\npráce se můžeme setkat v dopravním\nk okolí a povrchové zástavbě. Stejnou\nstavitelství, průmyslové, bytové a občan-\ntechnologii využije ﬁrma i při výstavbě\nské výstavbě, při realizaci protipovod-\nnejdelšího železničního tunelu u nás\nNA PRAŽSKÉM MĚSTSKÉM OKRUHU\nspolečnosti Subterra a.s., Metrostav Slo-\nGmbH, MVE Štětí a.s., a Metrostav Nemovitostní, uzavřený investiční fond a.s.\nMezi nejvýznamnější referenční stavby\nkomplex Blanka na městském okruhu\nv Praze včetně Trojského mostu nebo Bytový komplex alfa rezidence. V krajích\nČEŠTÍ TUNELÁŘI Z METROSTAVU NYNÍ\nTAKÉ BUDUJÍ DVA DÁLNIČNÍ TUNELY\nNA SLOVENSKU A PO JEDNOM SILNIČNÍM V NORSKU A NA ISLANDU.\nňových opatření, rekonstrukcích čističek\nmezi Plzní a Rokycany, která začala\nodpadních vod či v oblasti rekonstrukcí\nna podzim 2013. Čeští tuneláři nyní\ntaké budují dva dálniční tunely na Slo-\nSoustavně se však Metrostav věnuje\nvensku a po jednom silničním v Norsku\nsvému původnímu zaměření, tedy pod-\na na Islandu.\nzemnímu stavitelství, a stále je jednou\nAkciovou společnost Metrostav tvoří de-\nz mála ﬁrem, které jsou schopny stavět\nset divizí. Firma dále ovládá například\nMetrostav má certiﬁkovány všechny klí-\nrecertiﬁkační externí audit, který potvr-\nčové technologie, které využívá, včetně\ndil, že Metrostav zavedl a řádně uplat-\nnovou elektrárnu Počerady, nový zdroj\nražeb razicími stroji. Ty pak zastřešuje\nňuje systém managementu bezpečnosti\na odsíření elektrárny Ledvice, Aqualand\ncertiﬁkátem managementu kvality pro ge-\na ochrany zdraví při práci (BOZP), speci-\nMoravia Pasohlávky, Klatovskou nemoc-\nnerální dodávku staveb v plném rozsahu\nﬁkovaný v české státní normě ČSN OH-\nnici či Machoňovu pasáž v Pardubicích.\nnormy ČSN EN ISO 9001, udržovaném\nK významným stavbám v regionech pa-\nv platnosti již od roku 1998. Systém\nEnvironmentální politika organizace je za-\ntřily i akce dopravní infrastruktury - na-\nmanagementu kvality společnosti vyho-\nložena zejména na odborných znalostech\npříklad úseky dálnic D3 (Tábor – Veselí)\nvuje podmínkám Evropské unie v oblasti\na řídicích schopnostech vedoucích pracov-\na D8 (Lovosice – Řehlovice), rychlostní\nveřejného sektoru. Péči o svůj personál\nníků, jakož i na odpovědném přístupu k pl-\nsilnice R7 Vysočany – Droužkovice\nprokazuje společnost plněním požadav-\nnění pracovních úkolů všech zaměstnanců.\na významná část silničního obchvatu\nků standardu SA 8000.\nSnižování negativních dopadů na životní\nPrahy. V zahraničí jsou to mimo jiné\nPři plnění stavebních zakázek klade\nprostředí je součástí environmentální politi-\nHéđinsfjörđur tunnels, což jsou dva sil-\nspolečnost důraz na prevenci vzniku ri-\nky dle normy ISO 14001. V srpnu minulé-\nniční tunely o délce téměř 11 kilometrů\nzik a zlepšování systému managementu\nho roku proběhl recertiﬁkační audit, který\nna Islandu, přístupové štoly a úsek metra\nbezpečnosti a ochrany zdraví při práci.\nprodloužil platnost vydaného certiﬁkátu\nOd roku 1998 je držitelem prestižního\nsystému environmentálního řízení pro re-\nocenění Bezpečný podnik, které jí bylo\nalizaci staveb pozemního a inženýrského\nuděleno již pětkrát Státním úřadem in-\nstavitelství dle normy ČSN EN ISO 14001\nspekce práce. V srpnu 2013 proběhl\ndo roku 2016.\nGalerie Šantovka Olomouc, paroply-\nve ﬁnských Helsinkách, logistický areál\nv Minsku v Bělorusku, most v Chelmeku\na protipovodňová opatření na Kladské\nVEČERNÍ A LETECKÝ\nPOHLED NA POLYFUNKČNÍ OBJEKT\nQUADRIO V HLAVNÍM\nNise v Polsku.\nKOMPLEX PALMOVKA PARK II V PRAZE\nrealizovala například obchodní centrum\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 39\nVyhovuje mně fungovat\nSe svým leteckým speciálem se řítí hlavou dolů jen pár metrů od země nebo vodní hladiny\na to rychlostí vysoko nad 300 kilometrů za hodinu. Jeden z nejlepších akrobatických pilotů\nsvěta Martin Šonka ale odmítá, že by v kokpitu svého letadla s číslem 8, vyvedeném v národních barvách, riskoval v závodech Red Bull Air Race víc, než je zdrávo.\nDá se tedy říct,\nže se svým způsobem vyžíváte\nNe že bych ho vyloženě vyhledával, ale\nje pravda, že rád funguji pod napětím.\nNějak mi to vyhovuje.\nZměnilo se něco\npo narození druhého dítěte? Šel\nsport částečně na druhou kolej?\nTo si nemyslím, protože díky mé skvělé\npartnerce se nám daří zatím vše skloubit.\nSnažím se být nejlepším otcem, ale samozřejmě se věnuji také sportu, který je teď\nnavíc mojí prací. Rád bych období, které\nteď mám, využil, protože samozřejmě nikdo neví, jak dlouho potrvá. Takže si chci\nsportovní kariéru užít, ale zároveň platí,\nže se mi to zatím daří skloubit i s rodinou.\nCítíte se díky le-\ntošní sezoně jako opravdu úspěšný sportovec?\nTak to vůbec ne. Tak se budu možná\ncítit, až vyhraji celý Red Bull Air Race,\npak mistrovství světa v letecké akrobacii\nJak moc byl hek-\na to vše ještě pětkrát obhájím. Teď mám\nzávodů Red Bull Air Race jste za-\ntický? Kromě návratu do Red Bull\nale před sebou ještě moc vytyčených\nkončil historicky prvním výstupem\nAir Race se vám narodil syn…\ncílů a čeká mě dlouhá cesta k tomu,\nČecha na stupně vítězů. Dá se\nŘekl bych, že šlo opravdu o velký rok, ale\nabych mohl tvrdit, že jsem úspěšný.\npo třetím místě v Rakousku říct, že\njá vlastně jinak žít neumím (smích). Když\njsem byl v armádě, tak jsem to taky nikdy\nAsi to tak bude. Kdyby se nám tolik nepovedly dva poslední závody, tak bych\nze sezony neměl tak dobrý pocit. I když\njsme se postupně neustále zlepšovali,\nhlavně v trénincích, kde jsme bývali\nv první pětce. Bohužel jsme ale neměli\nJaké vlastnosti musí\nmít kvalitní sportovní letec?\nMUSÍTE MÍT ZDRAVOU AGRESIVITU, ALE ZÁROVEŇ TAKÉ\nZŮSTAT KLIDNÝ NA PALUBĚ.\nštěstí v závodě, ať už mojí vinou, nebo\nTo je těžká otázka. Určitě je nutná velká míra sebekázně, schopnosti na sobě\npracovat a zlepšovat se, protože cesta\nje to dlouhá a bolestivá. Člověk potřebuje samozřejmě i talent. Čím míň ho má,\ntím víc musí dřít.\ni počasím, jako v Ascotu. Celkově tedy\nneměl tak, že jsem přišel domů a koukal\nurčitě dobrý pocit. V Rakousku šlo o vy-\nna televizi. Takže mi vyhovuje, že je to\nvrcholení toho, k čemu jsme směřovali\nteď tak nabité. Závody i mé druhé dítě\nmusí být takovým „klidným drav-\ndělají tenhle rok prostě fajn a užívám si to!\nDá se říct, že pilot\nNěco takového je potřeba. Dobrý pilot\nmusí být takový klidný dravec. Musíte\nmít zdravou agresivitu, ale zároveň také\nNarodil se 26. března 1978 ve Dvoře Králové nad Labem. Až\nzůstat klidný na palubě. Padesát pro-\ndo letošního roku sloužil jako pilot ve Vzdušných silách Armády\ncent úspěchu tvoří podle mě psychická\nČeské republiky. V sezoně 2010 se stal historicky druhým nej-\nvyrovnanost, člověk nesmí být nervák.\nmladším závodním pilotem v Red Bull Air Race. Letos v závodě\nTakže klidný dravec ano, to je přesné.\ntohoto seriálu v rakouském Spielbergu obsadil třetí místo a poprvé tak vystoupil na stupně vítězů. V posledních dvou letech\nvybojoval na mistrovství světa v kategorii Unlimited-Free Style\ndruhé a třetí místo.\nnosti použitelné i v ryze praktickém „civilním“ životě?\nUrčitě je to dobrá průprava na celou\nHodně jste toho\nDají se leteckou\nřadu stresových situací, které pak řešíte\nuž za kniplem procestoval. Umíte\nakrobacií vydělat dobré peníze?\ns klidnou hlavou. Třeba při nakupování\nsi představit, že byste žil jinde než\nVůbec to není jednoduché. Vyděláte si\nv samoobsluze. (smích)\nbuď reklamou, nebo tím, že vystupujete\nAsi ano, ale jsem takový patriot, že to\nna leteckých dnech. Ale na nich musí být\nJak se může člo-\ntady mám rád a jsem hrdý, že jsem od-\no vás samozřejmě zájem a na špičce\nvěk stát dnes špičkovým světo-\nsud. Víceméně tedy nic podobného ne-\nnemůžou být všichni. Moje vystoupení\nplánuji. Mám rád pocit, že člověk celý\nstojí asi padesát tisíc korun, což je oproti\nSamozřejmě nejdřív musí začít létat,\nrok někde cestuje a má pak místo, kde\ncenám všude ve světě hodně málo. V Ev-\nmusí poznat, že ho něco takového baví.\nmůže říkat, že je doma.\nropě to ale platí obecně, protože je zde\nNěkomu stačí létat z bodu A do bodu B\na je z toho šťastný. Pak jsou lidi jako já,\nkteří zjistí, že je baví létat nahoru dolů,\nnechat sebou mlátit jako ve ždímačce,\nodkrvovat si mozek v přetížení... Je s tím\nspojený obrovský pocit volnosti a rados-\nvelká konkurence. Kolega z Red Bull Air\nLÉTÁNÍ JE PODLE MĚ NEJÚŽASNĚJŠÍ VĚC V HISTORII,\nKTEROU ČLOVĚK DOKÁZAL.\nti z řízení letadla, které něco takového\nve vzduchu dokáže. Aby se pak člo-\nRace Jošihide Muroja létá v Japonsku\nnaopak sám a za vystoupení bere třeba\ndeset tisíc dolarů, tedy čtyř- až pětinásobek toho, co já.\nUmíte si předsta-\ndo nominace na Sportovce roku,\nvěk zlepšoval, musí absolvovat spoustu\nvit život bez řevu motoru?\ncož je známka vzrůstající obliby\ntréninků, které nejsou jednoduché už\nJá jsem deﬁnitivně ten typ člověka, který\nakrobatického létání u nás. Berete\njenom z ﬁnančních důvodů. Už to není\nje na motorech závislý. Rozhodně to pla-\njako dřív podporované státem, většina\ntí pro létání, to je číslo jedna. Ale líbí se\nTak to slyším poprvé a opravdu moc\nz nás má civilní zaměstnání, v němž si\nmně všechno, co voní benzinem. To je teď\nneřeším, jestli jsem populární nebo ne.\nvydělá peníze, které pak utratí o víken-\nnově případ i jet-surﬁngu, tedy motorové-\ndech na letišti. Na to musí být všichni\nho surfboardu na vodu, kterým doplňuji\npřipraveni, stejně jako na to, že výsled-\nsvoji fyzickou přípravu. Takže bez motorů\nky přicházejí až po letech.\nsi život představit nedokážu. Je potřeba\nprohnat co nejvíce benzinu výfukem!\nJak se udržujete\nSamozřejmě je fajn, když vás pozdraví\nSE LETOS POPRVÉ\nDOSTAL NA STUPNĚ\nVÍTĚZŮ V SERIÁLU\nv obchodě lidi, když vnímají i někoho jiného než fotbalistu nebo hokejistu. Mám\nz toho radost, že sledují náš sport. Létání\nje podle mě nejúžasnější věc v historii,\nkterou člověk dokázal. Proto je podivné,\njak málo pozornosti se mu věnuje. O to\nDřív jsem dělal závodně gymnastiku\nvíc jsem rád, že mohu trochu pomoci,\na pětiboj a letos tak nějak žiji z toho,\naby lidi fandili i něčemu jinému než fot-\nco mám natrénováno. Ale teď přes zimu\nbych chtěl tělo srovnat. Pro tento sport,\nkde na vás dlouhodobě působí velká\npřetížení, musíte být silný a v kondici.\nJaké máte plány\ndo další sezony?\nHlavně, ať jsou děti zdravé a spokojeně\nJak to mají pilo-\nrostou, pro to udělám maximum. Spor-\nti s navazováním známostí, letí\ntovních cílů je pak hodně. Samozřejmě\nna ně holky?\nbych rád vyhrál závod seriálu Red Bull\nTak to nevím (smích). Já trávím drtivou\nAir Race, v němž ale nastoupí příští rok\nčást času na letišti a tam moc holek ne-\nmožná až čtrnáct pilotů, takže to nebude\nchodí. Ale i při tomhle režimu jsem rád,\nvůbec jednoduché. Medaili bych chtěl\nže jsem potkal svoji současnou partnerku,\npochopitelně i z mistrovství světa v akro-\nkterou bych neměnil za nic. Poznali jsme\nbatickém létání, hlavně z Free Stylu, z ně-\nse během jednoho televizního natáčení.\nhož už mám bronz a stříbro. Rád bych\nKdyž nad tím tak přemýšlím, tak z toho,\nFoto Josef Šonka\nco svět nabízí, jsem vyškrábl to nejlepší.\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 41\nŘešíte, kolik vám je?\nVůbec ne, momentálně jsem ve skvělé\nformě. Několikrát týdně sportuji, protože bez sportu bych nemohl existovat,\na je mi fajn.\nMáte respekt u va-\nšich podřízených? Akceptují vaše\nTo byste se měla zeptat spíše jich. Ale\nano, myslím, že respekt mám. Začal\njsem pracovat u táty ve ﬁrmě od svých\nosmnácti let, a to na všech možných\npozicích, od poslíčka a nosiče papírů,\npřes správce pojistných smluv, makléře,\npravou ruku mého táty a „šéfa” provozu, až do dnešní podoby. Prošel jsem\ntedy ve ﬁrmě za těch šestnáct let, co tu\njsem, úplně vším, čím vším si jen pro-\nNEMÁ SMYSL BÝT\njít lze. Podřízení vědí, že jsem nebyl\nna pozici dosazen, jak tomu někdy\nbývá, a že mé názory mají většinou\nopodstatnění a svou váhu. Zrovna tak\ni já naslouchám ostatním, bez toho by\nžádný správný tým nefungoval. Je velmi zrádné pro každého šéfa myslet si,\nže jen on je ten nejchytřejší a má vždy\npravdu, většinou to pak dopadá pro\nvšechny velmi špatně.\nPeníze jsou brány\njako nejjednodušší měřítko úspěchu. Jaký na to máte názor?\nPeníze k životu určitě patří a je dobré\nSnad by na mě\nStále usměvavý, vždy elegantní, dochvilný a přesný, to je Petr\nKmoch, asi nejmladší ředitel a majitel makléřské pojišťovací společnosti v této zemi. Po náhlém úmrtí svého tatínka před téměř šesti lety se ze dne na den stal generálním ředitelem firmy PETRISK\na šéfem rodiny.\nje umět vydělat. Také je dobré a nutné\nje umět i dobře investovat a část z nich\ni dobře utratit. Nemá smysl být nejbohatší mrtvolou na hřbitově.\nCo pro vás tedy\nJsou prostředkem k ulehčení spousty\nvěcí v životě. Bohužel ve velké většině\npřípadů se to netýká zdraví. Kdo říká\nfráze, že peníze nejsou v životě třeba,\ntak prostě nemá pravdu. S penězi lze\nprožít život lépe a jednodušeji než bez\nnich, to je bez debaty. Dnes pro mě\nosobně znamenají hlavně prostředek\npro zdravější životní styl a možnost cestovat, kamkoliv chci.\nke sportu, ve ﬁrmě pak k tvrdé práci, dis-\npodniky. Táta nikdy nezkazil žádnou\nně upřímný člověk.\nciplíně a férovosti, k tomu, abych nikdy\nsrandu, ale nedělal žádná okázalá ges-\nAno, to jsem, vždycky jsem byl a budu.\nneztratil svou tvář. Sám vyrůstal v chudé\nta, bujaré oslavy a podobně. Staral se\nA ne vždy se to každému líbí, ale to je\nrodině a na rozdíl ode mne si vším mu-\no rodinu a dělal pro ni první poslední.\nboj těch druhých, ne můj. Myslím, že\nsel projít sám. Byl vždy „pravičák”, za-\nSnažím se ho alespoň trochu napodobit\nčlověk, který může říkat, co chce, myš-\nčal budovat ﬁrmu po revoluci úplně z ni-\na budu na sebe pyšný, kdyby se mi to\nleno teď v otázkách upřímnosti, se pak\nčeho a bez podpory kohokoliv. Rostla\nalespoň z poloviny povedlo.\nstává strašně svobodným a já konkrétně\npomalu s tím, jak se jeho kamarádi sami\nVypadáte jako hod-\nsvobodu k životu potřebuji.\n„BEZ SPORTU BYCH\nstávali podnikateli a začali budovat své\nKde vidíte svoje\nCo se vám vyba-\nví, když řeknu: ,,Horká hlava versus studená brzda?‘‘\nMoje mládí? Býval jsem horká hlava,\nale s postupem času a získáním zku-\nKDO ŘÍKÁ FRÁZE, ŽE PENÍZE\nNEJSOU V ŽIVOTĚ TŘEBA,\nTAK PROSTĚ NEMÁ PRAVDU.\nKde vidím své místo? Dobrá otázka…\nVidím ho tam, kde právě teď jsme,\nv naší ﬁrmě. Rád tu trávím čas, i když je\nto někdy psychicky náročné, ale má práce mě i tak po těch letech stále naplňuje.\nšeností vím, že to není úplně dobré\nAž budu mít jednou děti, myslím, že mé\na snažím se v některých věcech brzdit.\nmísto se určitě změní, nebudu chtít trávit\nDnes se přikláním k diplomacii a větší\ndvanáct, patnáct hodin denně v práci\nrozvaze. Dříve jsem chtěl vždy všechno\nna úkor mé rodiny. Chci být tím správ-\nhned, rychle, i když to bylo téměř nere-\nným otcem, který vykopne první balón.\nálné a nemožné. Zkušenost je bohužel\nZačal jste mluvit\no vaší společnosti, přejděme tedy\nVěříte na boží mlý-\nnyní k ní. Čím se zabývá a co\nvlastně dělá pojišťovací makléř?\nVěřím, ale někdy melou až příliš pomalu.\nNaše makléřská pojišťovací společnost\nPETRISK, která za několik měsíců oslaví\nKterých lidí si vá-\n20 let na českém trhu, zprostředkovává\nžíte a ze kterých si berete příklad?\na spravuje převážně ﬁremní klientelu\nNejvíce si vážím svých rodičů, za to, jak\nz řad municipalit, státních ﬁrem, velkých\nskvěle se o mě i mojí sestru od mala sta-\nvýrobních a obchodních celků, auto-\nrali a jak nás vychovali. Měl jsem s nimi\ndoprav, větších či menších ﬁremních\núžasný vztah, který nám mnoho lidí\nautoﬂotil a jiných průmyslových společ-\notevřeně závidělo. S mamkou ho mám\nností. Ta dnes již stoprocentně potřebuje\ndo dneška, beru jí spíše jako kamarádku,\npomoc a servis pojišťovacího makléře,\nnež maminku. Samozřejmě k ní mám vel-\nnejen při výběru podmínek a smluv, ale\nký respekt a úctu, bavíme se spolu úplně\ni při následné asistenci při likvidacích\no všem jako mezi nejlepšími kamarády,\npojistných událostí. Dalším segmentem\nale umím jí i „poslat do háje”, když mě\njsou pak drobní podnikatelé, živnostníci\ntak jednou za pět let naštve. (směje se)\na v neposlední řadě běžní občané, kteří\nVážím si všech poctivých a slušných lidí,\nu nás mají ve správě své osobní pojistné\nkteří neztratili svoji páteř a nezneužívají\nsmlouvy, jakými jsou pojištění vozidel,\nsvých pozic a postavení. Pak si vážím\ndomů a domácností.\na beru příklad z těch, kteří jdou proti\nzdi, proti všem „nevěřícím Tomášům”,\nA jak se vám daří\nkteří si jdou za svým cílem a nakonec\nve srovnání s konkurencí?\nho najdou a zdolají.\nMusím přiznat, že se nám daří, ale nesmíme usnout na vavřínech. Znal jsem\nFoto Michal Černín\nKdo je vaším ži-\nvětší a ve své době úspěšnější společ-\nnosti, ale ty usnuly a dopadly špatně.\nKdyž jsem byl mladší, tak se mé vzory\nMáme ustálené číslo dlouhodobě spo-\nstřídali podle momentální nálady a hlav-\nkojených klientů a každým rokem na-\nně sportů jako hokej a tenis, které jsem\nvyšujeme jejich počet, stejně jako náš\nhrál závodně. Tedy hlavně Jarda Jágr,\nobrat. Vracíme část zisků zpět do ﬁrmy\nMario Lemieux, v tenise pak Andre\nna různé inovace, modernizaci komuni-\nAgassi a Roger Federer.\nkačních nástrojů, jakým je vlastní soft-\nAle jednoznačně to vždy byl, je a na-\nware na správu klientských smluv, který\nvždy zůstane můj táta, který už bohužel\nje dnes už nutností, na různá školení,\nnení mezi námi. Od malička mě vedl\nteambuildingy a podobně.\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 43\nve formě podřízeného zprostředkovatele\nbudou zřejmě nutností. Už nyní se obrazně řečeno „nůžky kvality” velmi rozevírají\na rozdíl mezi makléři je mnohdy znatelný.\nV čem se tedy\nod konkurence odlišujete?\nMy se lišíme především aktivní a neustálou komunikací s klienty, naší důslednou\na kvalitní péčí o ně během celého roku,\na to nejen při uzavírání a vytváření pojistného programu, ale i v případě pojistných událostí. Jak říkám, pojistit lze\nv podstatě cokoliv, ale je potřeba pak\numět i dobře zlikvidovat. Záleží také\nsamozřejmě na tom, jak kvalitní pojistný program máte, jedno bez druhého\nurčitě nejde. To je to, čím se od mnohé\nkonkurence lišíme a chceme odlišit. Stojíme na straně klienta, i když se nedaří\na řeší se různé nepříjemnosti, například\npři povodních, kdy mnohdy mohou být jejich následky bez kvalitního pojištění pro\nklienta přímo fatální.\nJsme ryze českou společností a je tedy\nna nás vyvíjen větší tlak, abychom si udrželi své klienty. Nemáme takové možnosti\nzískávání klientely ze zahraničí, jako je\ntomu u mezinárodní konkurence, a proto\nse musíme o to víc snažit a dělat servis\nco nejkvalitněji. Naše republika není nafukovací, stejně jako počet klientů, kteří\nna našem trhu fungují.\nA co byste teď dě-\nlal ze všeho nejraději?\nNejraději bych odletěl někam na pustý\nostrov a žil chvíli jako Robinson Crusoe.\nAle částečně to myslím vážně, jsem v obchodě sedmnáctým rokem a byť mě má\npráce baví, cítím se docela unavený. Dal\nbych si tak rok pauzu, abych nabral novou sílu do dalších let, šel krmit zvířata\nna naší malé farmě na chalupě nebo se-\nVÁŽÍM SI VŠECH POCTIVÝCH\nA SLUŠNÝCH LIDÍ, KTEŘÍ\nNIKDY NEZTRATILI SVOJI\nPÁTEŘ A NEZNEUŽÍVAJÍ\nSVÝCH POZIC A POSTAVENÍ.\nMŮŽE ŘÍKAT, CO CHCE,\nSE STÁVÁ STRAŠNĚ\nMáme pozitivní ohlasy i od konkurence.\nkat fairwaye na golfovém hřišti...\nPoslední dobou jsme dotazováni na téma\nNedávno jsem četl knihu od amerického\nmožné fúze či aktivnější spolupráce\nspisovatele Timothy Ferrise Čtyřhodinový\npracovní týden a zkouším si z toho něco\njako alternativy k modelům, které se dnes\nvzít k srdci. Tim píše, že je dobré si dě-\ndají na trhu realizovat. PETRISK má urči-\nlat během života takzvané minidůchody\ntě o podobné formy spolupráce zájem.\na ne celý život dřít a ostatní jakoby od-\nOsobně si myslím, že je to otázka pěti,\nkládat na důchod. Tehdy už je mnohdy\nšesti let, kdy se makléřský trh zásadně\nna všechno pozdě a pokud se toho člo-\nzmění. Menší společnosti, pokud budou\nvěk dožije, má jen málo sil většinu svých\nchtít přežít, se dle mého názoru budou\nmuset rozhodnout, jakou cestou se vydat.\nAle ten celý rok se mi určitě nepovede,\nAle pokud budou chtít poskytovat klien-\ntakže musím nově začít více spoléhat\ntům kvalitní servis a zázemí, o kterém teď\nna své minidůchody...\nmluvím, tak fúze či nezávislá spolupráce\nSejdeme se na plese\nv pražském paláci Žofín\nNejen představitelé 100 nejvýznamnějších a 100 obdivovaných firem a vítězové dalších\nžebříčků CZECH TOP 100, ale i významné osobnosti ekonomiky, veřejného života, sportu\na kultury se již potřetí sejdou na PLESE CZECH TOP 100.\npolečenská atmosféra, k níž přispívá\ntrova, jsou ideální nejen pro navazování no-\nvaše pozvání k prožití krásného a zajímavého\nskvělá taneční hudba v podání OR-\nvých a prohlubování stávajících obchodních\nCHESTRU VÁCLAVA HYBŠE a jeho sólistů,\nvztahů, ale i k prezentaci firemního jména\nPodrobné informace včetně možností\nnefalšovaný moravský folklor i nádherné pro-\na produktu. Vaši osobní a obchodní partneři\nprezentace a získání vstupenek najde-\nstředí paláce uprostřed parku Slovanského os-\ni nejbližší či nejlepší spolupracovníci uvítají\nte na www.czechtop100.cz.\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 45\nPřed desátým ročníkem\nV roce 2001 při regeneračním lázeňském pobytu v Mariánských Lázních jsem úspěšně zvládl\n„zelenou kartu“ u Oldy Nechanického. Od té doby se plácám a rád procházím po některých\ngolfových hřištích, ale hlavně se spolupracovníky organizuji golfové turnaje CZECH TOP 100\nGolf Resort Black Bridge Praha\nGolf Resort Karlovy Vary - Olšovky\nPETR DĚDEK, MAJITEL\nSPOLEČNOSTI DD REAL\nandicap není pro mne cílem, je\nlečnostmi prošel v rámci turnaje CZECH\nvení manažeři českých ﬁrem, ale také\npro mne prostředkem ke krásným\nTOP 100 GOLF TROPHY 2014 šest hřišť.\nstudenti nebo začátečníci s HCP 54.\nokamžikům stráveným v nádherném\nPoznali jsme celou řadu nových přátel\nTurnaje na Čeladné a na Ostravici byly\npřírodním prostředí (nenávidím in-door)\na partnerských ﬁrem. Nikdo nevyhrál\nspojeny s regionálním setkáním ﬁrem\na při příjemných optimistických procház-\nBMW, ani luxusní hodinky, ani super\nCZECH TOP 100. A také nejezdíme jen\nkách a povídání si s přáteli i s těmi, kte-\nzájezd. Ale všichni si zahráli v poho-\nauty, ale i Pendolinem. Úžasný zážitek.\nré rád do svého kruhu přátel zařadím.\ndě, zatančili, popíjeli, vyhráli například\nZeptejte se těch, kteří to absolvovali.\nV roce 2014 jsem si se svými přáteli\novci nebo brunch ve vyhlášené pražské\nA ochutnali jsme i oﬁciální víno Ryders\na pozvanými kolegy a partnerskými spo-\nrestauraci. Zúčastnili se vysoce posta-\nCupu – Mouton Cadet.\nZÁJEMCI O ÚČAST V GOLFOVÉM TURNAJI CZECH TOP 100 GOLF\nTROPHY 2015 NAJDOU INFORMACE NA WWW.CZECHTOP100.CZ\nNEBO NA MAILOVÉ ADRESE [email protected]\nCZECH TOP 100 GOLF\nFoto CZECH TOP 100\n& PARTNERS S.R.O.)\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 47\nPETR NEÚSTUPNÝ (NA PRAVÉM SNÍMKU VPRAVO), ŘEDITEL BACCHUS VINS\n& CHAMPAGNES A.S., UDĚLAL RADOST\nVĚCNÝMI CENAMI DO TOMBOLY\nVÍTĚZNÝ FLIGHT PEN SHOP CZ:\nJIŘÍ ŠOBR, KATEŘINA KUTÁČOVÁ,\nPAVEL CHADÍM A STANISLAV JAMBOR\nTURNAJE V ČELADNÉ\nA V OSTRAVICI BYLY SPOJENY\nS REGIONÁLNÍM SETKÁNÍM\nFIREM CZECH TOP 100.\nBacchus logo 20 let_2014_FINAL 2.indd 1\nBacchus/Mouton Cadet Ryders Cup\nFrancouzská restaurace Obecního domu\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 49\nrozsáhlý pro tista Jadran Šetlík pře\nBudou v ně\nzech Top 10\nm formou re\nsetkání s vý\nkteré se pří\noužily o rozv\nlské, ale ta\noj v oblast\ncírkve i v jin\ns i manaže\ných oborech oblasti vědy, kultury,\nr va, sport\nř jně či me\nv němž půso lidé významně přispív\nají k věhlasu\nz poslání pro\no těcchto lid\nt a oborruu,\njektu je posí\nech a našich\nkrajích a to\ntak i v zzahra\njak u nás,\ník a Czeech\ndalší subjek 100 bude oslovovat sp\ntty v jjednotl\nly s návrhy\nže by měly\no nichž se d s tím,\ny do tohoto\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 51\nako sociálně cítící člověk\npo pomoci každému, kdo se\nbez vlastního zavinění ocitne\nv nouzi. Jako demokrat a daňový poplatník se bráním tomu,\naby někdo za mne rozhodoval,\nkomu pomáhat mám a komu ne.\nByť by tím někým rozhodujícím\nbyli politici, které jsem volil.\nJsem smířený s tím, že z peněz\nvybraných od občanů jako daň\nza to, že stát ochrání jejich\nbezpečnost, zajistí jim vzdělání\na kulturu, zdravé a hezké životní prostředí, ochrání je před povodněmi a epidemiemi, je třeba\ntrochu přerozdělit i těm, kteří\ndaně neplatí a jezdí na úřad\npro podporu v nouzi v mercedesech. Pořád menší škoda, než\nkdyby z nouze kradli.\nMéně však rozumím tomu, že se\nz mých peněz platí říčním rejdařům za to, že bylo v řece málo\nnebo naopak moc vody, majitelům lyžařských středisek za to,\nže bylo málo sněhu, zemědělcům za sucho a za mokro…\nKaždé podnikání má svá rizika, každý podnikatel by se měl\naky si myslím, že prezident republiky by ve svých\njiného k řešení, může být dobrá? Určitě k tomu, že většina\nprojevech neměl z cizích jazyků překládat hrubá\nv anglickém slangu nevzdělaná část občanů už si skupinu\nslova do češtiny. Kdyby Miloš Zeman zůstal u angličtiny\nPussy riot nebude představovat jako poeticky naladěnou\na řekl: „Pussy sem, pussy tam!“, nikdo by se nepohoršil.\nskupinku panen zpívajících andělské chóry na kůru. Hru-\n(I když, nahlédnete-li do internetového slovníku, najdete\nbé slovo běžně frekventované na lešeních, v hospodách\npro překlad slova pussy slovíčko mnohem\ni ve školních autobusech bude nahrazeno\njadrnější.) Pan Kalousek svého času v tele-\nlépe znějícím anglickým výrazem. Aktivněj-\nvizním rozhovoru natočeném na ulici před\nší jazykomilci si možná na internetu najdou\nSněmovnou chytře nepřeložil do češtiny\nanglické překlady pro další vulgarismy,\nněkolikrát jadrně opakovaného slovenské-\nvzroste zájem o studium angličtiny. Angli-\nho „kokota“, byť odpovídající české slovo\nkanismy sice ještě víc zaneřádí češtinu, ale\nje odvozeno od účelu míněného předmětu\npřece jen i v parlamentních prezidentem\na něžně dětského vyjádření lidské malé\npohoršených kuloárech bude místo běžné-\npotřeby. Pan prezident si taky mohl vzít pří-\nho směrování lépe znít Piss off!, a místo již\nklad z názvu televizního pořadu „Kurňa,\nve všech věkových společenských vrstvách\nco to je?“ a místo ošklivého vyjádření názoru na zákon\nběžného Vole! si budeme pomáhat něžným Jeez!\no státní službě měl říci, že poslanci zákon „zkurnili“. Ale\nKe škodě klasické češtiny však je třeba dodat, že se\nzřejmě ví, že slovo kurňa není odvozeno od kurníku, ale\nz dialogů vytratí slovo pusinka. Neumím si představit, že\nMoravané si tak jen zjemnili zaklení užívající výraz pro\nbych po Zemanově odhalení významu slova „pussy“ po-\nvelmi, ale opravdu velmi lehké děvy.\nžádal slečnu o pusinku nebo manželku nadále oslovoval\nAniž bych se chtěl pana prezidenta zastávat, snažím se\n„Ty moje pusinko!“ Leda, že bych komplikovaně vysvětlil,\nke zlému najít i dobré. K čemu ta aféra mnohokrát opako-\nže jde jen o jedno „s“. Mimochodem, co si o nás asi\nvaná v médiích, která v naší spokojené době, v naší, ev-\nmyslí Angličané, když slyší, že dáváme dětem pusy? Ne-\nropské a globální bezproblémové společnosti nemají nic\nbudeme už děti pusinkovat, budeme je kiss-at.\natímco při talkshow Jana Krause se občas za-\nza okny sněmovny lít jako z konve a koaliční poslanec\nsměju, talkshow Geni a Míši mě uvádí do roz-\nřekne, že prší, opozice odhlasuje, že neprší. V lepším\nproti nim zajistit nebo komerčně\npaků, při talkshow Václava Moravce mi ostatní přítomní\npřípadě vystartuje několik opozičních řečníků s tím, že\n(za své) pojistit. Jinak se dočká-\n„showmani“ připadají zbyteční, talkshow v noci vysílané\nza jejich vlády by nepršelo.\nme toho, že v důsledku globál-\nze záznamu Českou televizí mě přesvědčuje o tom, že\nStaří harcovníci, kteří mají na svědomí i zákony porušující\nního oteplování budou ke státní\nLenin měl pravdu aspoň v tom, že parlament nazval žva-\nÚstavu a Listinu práv (viz například nález Ústavního soudu\nkase natahovat ruce výrobci ko-\nnírnou. Voliči, kteří si mysleli, že do Sněmovny vysílají\nP1. ÚS 31/13) zůstávají pevní v kramﬂecích a čím víc mají\nžichů a teplé obuvi, při dlouho-\nnejchytřejší, nejpracovitější, nejmoudřejší, nejodpověd-\nmásla na hlavě, tím víc jsou slyšet. Budiž, mají imunitu!\ntrvajícím bezoblačném počasí\nnější, se diví, když vidí poloprázdné lavice (zkuste někdy\nAle abych byl taky konstruktivní! Navrhuji, aby:\nvýrobci deštníků, při chladném\nnepřijít do práce z pracovních či neurčitých osobních\n1/a počet poslanců byl omezen jen na ty, kteří do sněmov-\nlétě producenti piva, při dlou-\ndůvodů!), mezi nimiž pobíhají a drbou poslanci, které\nhodobé uzavírce silnice E 55\nnezajímá projev řečníka. Řečníky nezajímá, že je ostatní\nlehká děvčata, při celosvětovém\nposlanci neposlouchají, protože nemluví k nim, ale k te-\nmíru výrobci zbraní a střeliva.\nlevizním divákům. Netroufám si jmenovat, ale jsou i tací,\nO takovém a podobném pře-\nkteří nejraději poslouchají sami sebe. Exhibicionisté, kteří\nrozdělování by měl mít daňový\nmluví ke všemu a o všem. Hlavně o tom, co ti před ním\npoplatník možnost rozhodnout\nudělali a ti po něm dělají špatně. Nejčastější téma disku-\nsám. Ať mu politici umožní,\nse Kdo je větší vůl? jim nedá čas na klidné projednání\naby ze stovky daní poslal třicet\nzákonů, které by bez dodatečných oprav a novelizací\nkorun rovnou třeba na údržbu\nskutečně prospěly zemi i lidu. Představa, že koaliční\nnejbližší kulturní památky. Mož-\ni opoziční poslanci vědomi si své odpovědnosti dají hla-\nknížky na poznámky typu „Vyrušoval hlasitým hovo-\nná se i ukáže, že některé věci\nvy dohromady a bez emocí a bez ohledu na svůj světo-\nrem“, „Nedával pozor při projevu“, „Čte si na lavici\npodporovat netřeba, protože je\nnázor společně najdou objektivně nejlepší možné řešení\nz internetu“… atp. Poslaneckou knížku by si před\nproblémů, je z oblasti snů o středoevropské civilizaci 21.\nkaždými volbami musel poslanec nechat od všech\nstoletí. Není pro ně důležité, co, ale kdo to říká! Bude-li\nvoličů ve svém obvodu podepsat.\nny chodí pravidelně a vystupují u řečnického pultu;\n1/b počet poslanců byl omezen podle počtu klubů, protože stejně všichni hlasují podle svého předsedy;\nza každou minutu řečnění před televizní kamerou by\nmusel poslanec zaplatit alikvotní díl nákladů České\ntelevize na záznam a odvysílání jeho vystoupení;\nse k hlasovacím tlačítkům přidaly spínače se svodem\nk počítači, který bude registrovat, kdo sedí a neběhá po chodbách či bufetech;\npo vzoru žákovských knížek se zavedly poslanecké\nStránku připravil Antonín Fischer\nPosouvat hranice. Dosahovat nových cílů. Expandovat na trhy\ns vysokým potenciálem. Nejen tak by se dala popsat filozofie\nrodinné firmy Grund, která v příštím roce oslaví své 25. výročí.\nAmerika nejperspektivnějším trhem pro\nexpandující evropské výrobce.\nOd 14. do 17. 1. 2015 bude ﬁrma\nGrund opět vystavovat na veletrhu Heimtextil 2015, největší výstavě bytového\ntextilu v Evropě. Na stánku A69, v pres-\nirmu založili těsně po revoluci,\nInvestovali do nových technologií, zre-\nv lednu roku 1990, manželé Grun-\nkonstruovali celý areál, kde vznikají\ndovi a první předložky ušil Jiří Grund\njedny z nejkvalitnějších koupelnových\nv ložnici rodinného domu na vypůjče-\npředložek na světě, vyzvali k návr-\nnové kolekce světoznámého designéra,\nném stroji, které byl připraven k likvida-\nhu nové kolekce designéra světového\njehož jméno bude odtajněno první den\nci. Jejich synové se k nim vzápětí přidali\njména a investovali do návrhu nových\nveletrhu a který se osobně zúčastní tis-\na rodina si tak začala plnit veliký sen.\nkové konference pořádané 14. 1. 2015\nZakladatelka, paní Gražyna Grundová,\nPo úspěšném působení ve více než 43\nod 14 hodin na stánku. Všichni jste sr-\nzemích celého světa, od Německa, přes\nVŽDY SÁM V SOBĚ.\nO PŘEDLOŽKY Z ČESKÉ REPUBLIKY JE ZÁJEM\nI ZA OCEÁNEM\ntižní hale Style and More 11.0, proběhne světová premiéra zcela unikátní\nstřední Evropu, Arabský poloostrov, Indii až po Japonsko, padlo letos rozhodnutí vstoupit na nejnáročnější trh světa,\ndo Spojených států amerických. „Největší bariéru máte vždy sám v sobě,\nstrach, jestli to dokážete, jestli na návzpomíná, že zažili od samého počátku\nročném území uspějete, zdali se doká-\nﬁrmy nejkrásnější období života, zvláště\nžete porovnat s možnými konkurenty“,\npotom radost z práce, kterou za komunis-\ntvrdí ředitel ﬁrmy Jiří Grund ml. Grund\ntického režimu neznali. Vedení nositelky\nAmerica, které tito odhodlaní podnika-\ntitulu Vodafone ﬁrma roku 2013 si dobře\ntelé vdechli život v létě letošního roku,\ntel: +420 491 00 11 27\nuvědomuje, že pro dosažení úspěchu je\nje jednoznačným důkazem, že v Mla-\nfax: +420 499 773 232\npotřeba být neustále o krok napřed. Ne-\ndých Bukách se nebojí. Firma tak jen\njen proto majitelé učinili v letošním roce\npotvrdila slova světových odborníků, že\nněkolik zásadních rozhodnutí.\nvzhledem k nejisté situaci na Východě je\nMlýnská 382, 542 23 Mladé Buky\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 53\nNa sedmdesát českých společností se s vámi podělí o unikátní příběhy, které popisují jejich\ncestu za podnikatelským úspěchem.\na ministr průmyslu a obchodu Jan Mlá-\nzprávami prosycené době má podobný\nČeského rozhlasu a čtenáři De-\ndek. Je to pro nás potvrzením správnosti\nprojekt smysl a opodstatnění.\nníků sledují od 15. října příběhy spo-\nmyšlenky, že i v dnešní, negativními\nlečností, které se mohou hrdě ohlédnout\nza svojí minulostí. Osudy a úspěchy\nﬁrem dokladují i proměny české společnosti za posledních pětadvacet let.\nVelmi nás těší značné množství příznivých ohlasů, které jsme zaznamenali již\npo odvysílání a zveřejnění prvních dílů\ncyklu. Zároveň je pro nás velkou poctou,\nže záštitu nad Mapou úspěchu převzali\nCZ JAN LUSTYK V PÉČI\nPŘI NATÁČENÍ DALŠÍHO DÍLU CYKLU MAPA\niváci České televize, posluchači\nRezervujeme místo i pro váš příběh.\nSledujte informace na\nV roce 2014 jsme byli hrdými\npartnery těchto společností:\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 55\na vyhrajte na\nHlasujte a vyhrajte na\nTERÉNNÍ A VELKOPROSTOROVÉ\nA DALŠÍ ATRAKTIVNÍ\nSlávu české cyklistiky nešíří po světě jen úspěšní reprezentanti na silnici i v terénu. Výborný\nzvuk má také sportovní oblečení, nesoucí logo společnosti Kalas Sportswear. Před více než\ndvaceti lety ji v Táboře založil někdejší skvělý závodník a trenér Čestmír Kalaš.\nZa to v pozitivním slova smyslu může\nnemůžeme vyřizovat jako Assos. S Tonim\nNaďa Kibardinová, čtyřnásobná mist-\njsme se v dobrém rozešli a vznikl Kalas\nKdyž jsem skončil s aktivní činností, za-\nryně světa, která v Táboře připravovala\nSportswear. Rychle jsme si našli obchod-\nčal jsem se starat o mladé adepty cyklis-\nruské ženské družstvo na olympiádu.\nního partnera v Německu, pak se přidali\nJak jste se dostal\nNorové. Kontakty jsem získával hlavně\ntiky v Táboře. Tým slušně fungoval, přišly výsledky. Jenže jsme potřebovali pro\nsvoji činnost ﬁnance. Obstarávali jsme\nsi je přes zimu prováděním asanačních\nZASTÁVÁM KRÉDO, ŽE KDYŽ SE\nPRACUJE, MUSÍ SE TO PODAŘIT.\nna závodech, protože jsem nebyl líný\na pravidelně se jich zúčastňoval.\nnadšené reference o kvalitě našich vý-\nJo, ale mělo to i pozitivní efekt, kluci ale-\nrobků způsobily příval objednávek. Z li-\nspoň poznali, že galusky nejsou zadar-\ncenčních důvodů se ale ukázalo, že už je\nSE POSTUPNĚ STAL\nÚSPĚŠNÝM ZÁVODNÍKEM, TRENÉREM\nVe své vlasti je hodně populární a její\nMomentálně exportujeme do přibližně\npatnácti zemí, v Belgii, Nizozemsku a Velké Británii máme vlastní zastoupení. Spolupracujeme s českou a švédskou cyklistic-\nmo, že si na ně musejí vydělat. Zádrhel\nkou reprezentací, týmy ASC Dukla Praha,\nbyl v tom, že postupně na takové brigá-\nCorendon-Kwadro, ČEZ Cyklo team Tá-\ndy nezbýval čas. Dělal jsem v té době\nbor, AWT GreenWay a mnoha dalšími.\nstátního trenéra, jezdil ven a ve Švýcarsku se seznámil s Tonim Maierem, jehož\nMůže se u vás cy-\nﬁrma Assos obchodovala s cyklistickým\nklista obléci od hlavy až po paty?\nartiklem. Oslovil mě, zda bychom pro\nAno, od ponožek po čepičky, včetně růz-\nně nešili. Záhy jsme se přesvědčili, že\nných návleků, prádla nebo dlouhých kal-\ntakový byznys nejde dělat pod hlavičkou\nhot. Ročně prodáme zboží za 180 milionů\nklubu, proto jsme založili společnost s ru-\nkorun. Zaměstnáváme 200 lidí, a přesto\nčením omezeným Assos ČR.\nstíháme jen s obtížemi. Stále jsme však\nschopni reagovat na poptávku do tří týdnů.\nByla to tvrdá škola, s avií jsem neustá-\nle pendloval přes Alpy, se zastávkami\nuřídit tak velký podnik?\nna třech celnicích… Ale reklamace jsme\nJsem náturou optimista, zastávám krédo,\nže když se pracuje, musí se to podařit.\nNavíc mám už zdatné následovníky,\nProč jste se tedy\nsvého vnuka Jakuba Věnceka, který má\ntransformovali na Kalas Sport-\nna starosti obchod, a Josefa Filipa, mající-\nho zase v malíčku výrobu.\nFoto Kalas Sportswear\nna poli PR\nFirma AMI Communications poskytuje špičkové služby klientům od roku 1995. Největší\nPublic Relations agenturou na českém trhu se\nstala v roce 2001. Společnost je zakladatelem marketingové skupiny, která se s obratem dvanáct milionů eur řadí mezi největší\nfirmy v oblast Public Relations a Public Affairs\nv regionu střední Evropy.\nd roku 1999 AMI Commu-\nbízí komplexní služby v oblasti di-\nnications zastupuje v České,\ngitální komunikace, internetových\nSlovenské a v Bulharské republice\nkampaní a PR v oboru nových médií\ni globální agenturu Edelman. Své\na sociálních sítí. Design Commu-\nslužby dnes AMI Communications\nnications s vlastním DTP studiem se\nposkytuje také na dvou zahraničních\nspecializuje na vydavatelskou a gra-\ntrzích, a to v Bulharsku a na Sloven-\nﬁckou činnost, zejména corporate\nsku. Mezi dlouhodobé klienty patří\ndesign, ﬁremní publikace, reklamu\nnapříklad Česká pojišťovna, ČEZ,\na webdesign. Sesterská společnost\nDell, Ford, GlaxoSmithKline, Plzeň-\nPAN Solutions poskytuje poradenství\nský Prazdroj, Raiffeisenbank, Shell,\nv oblasti vládních vztahů, disponuje\nFoto AMI Communications\nUnilever, Wrigley a Mars.\nznalostí veřejné správy a politického\nMimo vztahy s médii a vedení PR\nprostředí na české a evropské legis-\nkampaní AMI Communications efek-\ntivně řídí také krizovou komunikaci\nNa českém trhu patří AMI Communi-\nklientů, připravuje zástupce společ-\ncations dlouhodobě mezi nejoceňo-\nností na vystupování v médiích, nasta-\nvanější PR agentury. Od roku 2006\nvuje interní komunikaci, radí ve vzta-\nzískala více než 50 ocenění na do-\nzích s investory a v oblasti CSR aktivit\nmácích i zahraničních oborových\na pořádá atraktivní eventy.\nsoutěžích. Asociace Public Relations\nProstřednictvím dceřiných společnos-\nAgentur (APRA) udělila agentuře tři\ntí Digital Communications a Design\nocenění Absolutní vítěz v soutěži\nCommunications poskytuje i další\nČeská cena za PR.\nslužby. Digital Communications na-\nSledujte a sázejte LIVE na\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 59\nObědy nad Prahou\nSedím v restauraci Miminoo na žižkovském náměstí mezi činžáky,\npod televizní věží, v docela hezkém parku. Přece jen se některým\nzastupitelským sborům podařilo udělat něco pro lidi. Je to park i restaurace, které dýchají lidskostí.\nDávám si u baru svoji oblíbenou ranní\nbecherovku a sleduji. Obrazy osobností\nz ateliéru Jadrana Šetlíka jsou rozestavěny a nasvícené v prostoru. Elegantní dáma s další blondýnkou, zřejmě\ndcerou, se připravují na uvítání hostů,\nmladík svižně rozmisťuje propagační\nstojany, postarší fotograf měří světlo\nprostoru, číšníci rozlévají italské prosecco.\nV 11.25 se otevírají dveře výtahu\na vcházejí Linda Vavříková, spolumajitelka ﬁrmy na zážitky Allegria, paní\nEliška Hašková Coolidge, Eric Best,\namerický novinář. Jako poslední z výtahové kabiny vychází předseda Sdružení\nCZECH TOP 100 Jan Struž.\nPozději zjišťuji, že to jsou první z třiceti\ndnešních hostů, mezi kterými jsem ještě\npoznal Tomáše Březinu, majitele ﬁrmy\nBest, Vlastislava Břízu, generálního\nředitele a majitele Koh-i-nooru, paní\nKateřinu Cajthamlovou, senátorku Zuzanu Baudyšovou, hudebníka Felixe\nSlováčka, právníka JUDr. Josefa Lžičaře, rektora Karlovy univerzity profesora\nTomáše Zimu, věhlasného hematoonkologa profesora Pavla Klenera, Martina\ncroissant, prohlížím noviny, které\nreferují objektivně i zaujatě o včerejších\nNa parkoviště pod televizní věž přijíž-\nJE TO VELMI NEFORMÁLNÍ\nOBĚD, U KTERÉHO SE PŘÍLIŠ\nNESEDÍ, ALE HODNĚ POVÍDÁ.\nGrigara z Autocontu, žokeje Josefa\nVáňu, bývalého pražského primátora\nJana Kasla, herečku Janu Švandovou,\nzpěvačku Jitku Zelenkovou a další známé osobnosti.\nV krátké pauze, kdy předseda CZECH\ndějí dvě auta s pomalovanou kapotou\na dveřmi s logy Sdružení CZECH TOP\ntí. „Oni mají vyhrazenu restauraci, ale\nTOP 100 Jan Struž právě nevítal při-\n100. A vzápětí Volvo bez označení. Tři\njsou tam také kavárna i bar, odevšad\ncházející hosty, se ho ptám: “Co je to\nkluci a jedna dáma vynášejí ke vchodu\nnádherný výhled na Prahu“, říká hos-\nza shromáždění?“ „Oběd nad Prahou.\ndo věže krabice, banery, plakáty, obra-\nteska Diana a dodává: „A dívejte se,\nJe to forma setkávání se osobností z růz-\nzy, osvětlení, vlajky, květiny, knihy, vázy,\npřijdou zajímaví lidé“.\nných oblastí našeho společenského ži-\nčasopisy, obálky, tašky… Z dodávky Če-\nvota, aby k sobě našly nejen obchodní,\nrozfrucht muži vykládají čerstvé ovoce.\nale především lidský vztah. Je to velmi\nMumraj před vchodem během deseti mi-\nneformální oběd, u kterého se příliš ne-\nnut končí. Zajímá mě, co se tam děje.\nsedí, ale hodně povídá. Názvem Oběd\nPlatím a přesouvám se do věže.\nnad Prahou chceme účastníky alespoň\nVítá mě kruhová recepce s elegantními\nna chvíli povznést nad každodenní sta-\nhosteskami, pár korejských turistů, kteří\nrosti, aby je nechali pod věží“, odpově-\nhledají výtah, roll-upy Sdružení CZECH\nděl stručně Jan Struž.\nTOP 100 a avizo ve velkém rámu:\nUž prý těchto setkání letos zorganizova-\nOBĚD NAD PRAHOU – DNES 11.30 –\nli sedm a navazují tak na tradici, kterou\npřed patnácti lety zahájila holandská\nPtám se obsluhujícího personálu, zda\nING Banka jako Oranžové obědy nad\nmohu nahoru do restaurace, když je\nPrahou. A budou pokračovat každý mě-\ntam avizována akce CZECH TOP 100.\n„Určitě“, zní s americkou vehementnos-\ne 10.15, dávám si ranní kávu,\nŽe se záliba v automobilovém sportu dědí z otce na syna, je vcelku\nběžná záležitost. Aby však za volant závodního vozu současně usedali otec, jeho dcera a její manžel, to je opravdový unikát.\nPo Astře, což bylo hodně pomalé auto,\nale pro nováčka ideální, přišel Escort RS\n2000. Potom jsem po tátovi podědila\nuž docela výkonnou Astru OPC. Následovala etapa na okruzích s Renaultem\nabriela Sajlerová vede s tatínkem\nClio RS v brněnské stáji Jiřího Mičánka.\nMartinem Jermanem i chotěm Fi-\nTu jsem nedokončila, protože jsem zjisti-\nlipem Sajlerem (jinak jedním z protago-\nla, že čekám vytoužené děťátko.\nnistů kulinářského televizního cyklu Kluci\nv akci) hovory převážně na jedno téma.\nVšichni totiž propadli kouzlu vrchařských\nﬁnka a nastaly vám mateřské\nklání a na trati jsou dokonce přímými\nv této situaci buď úplně skončilo\ns aktivní činností, nebo ji nadlouCZECH TOP 100\nJak to, že křehká\nho přerušilo. Vy ne.\ndívka jako vy si našla takovouto\nChtěla jsem se vrátit co nejrychleji.\nV dubnu jsem porodila a již v červenci\nJezdila jsem se koukat na tátu, který\njsem na mosteckém okruhu testovala.\ns kopci začal o něco dříve, a moc se\nNa podzim jsme začali stavět nový vr-\nmně to líbilo. Občas jsem to na něj\nchařský speciál, Mitsubishi Lancer pro\nzkusila, že bych se chtěla svézt, ale byl\nskupinu N. V roce 2011 jsem už, nesko-\npořád proti. Udolala jsem ho až po pěti\nnale šťastná, odjela celou sezonu.\nVzpomínáte si na\nLetos jste se utka-\nla o domácí mistrovský titul s tá-\nsvůj první závod?\ntou i manželem. Bylo to jiné, než\nBylo to v Berouně, s vypůjčeným Opelem\nkdyž zápolíte s „cizími“?\nAstra. Okamžitě jsem se chytla drápkem\nByla to moje vrcholná sezona, ještě ni-\na bylo jasné, že si to už nenechám vzít.\nkdy jsem nebyla tak blízko prvenství. Bohužel jsem to pokazila v posledním díle\nJak se k vám muž-\nšampionátu. Především proto, že jsem\nští protivníci chovali?\nFoto Petr Frýba a archiv\nstala dělat roští a zrychlila, tak to občas\nněkdo z nich nepřekousnul.\nOd koho jste ve\nbyla přemotivovaná. Čímž odpovídám\nGABRIELA SAJLEROVÁ LETOS ZÍSKALA\nEVROPY V ZÁVODECH\nDO VRCHU DÁMSKÝ\nZpočátku galantně. Když jsem ale pře-\nmůj růst také bylo, že jsem se snažila\ni na vaši otázku. Je to něco úplně odliš-\nabsolvovat co nejvíce startů u nás i v Ev-\nného. Když mě porazí otec nebo Filip,\nropě. Na kopcích moc tréninkových\ntak si to přenáším domů. Přiznávám, že\nkilometrů nenajezdíte, takže zkušenosti\nbyly okamžiky, kdy jsem nezdar nemoh-\nposbíráte jen tímto způsobem.\nla vydýchat. U nich to nebylo jiné. Jenže\nsvých začátcích nejvíce naučila?\nNejvíce mně pomohl, kromě táty, vynikající vrchař Petr Vojáček. Podstatné pro\nzávodění máme tak rádi, že zvládneme\nběhem kariéry vystřídala?\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 61\nProjekt, realizovaný z prostředků Evropského sociálního fondu a nazvaný Motivované ženy\n50plus – poklad k objevení dospěl do finále. Jeho cílem bylo ukázat, že spojení výrazů\n„ženy 50plus“ a „předdůchodový věk“ v negativním slova smyslu je dogma.\no může každou společnost ochudit\nužily možnost vytvoření konkrétního plánu\no možnost využít ženy, které jsou\nrovnosti pro řešení individuálních problé-\nti musím vyzdvihnout čtyři ﬁrmy, které se\nmotivované k novým výzvám, umí si vážit\nmů a jeho implementace, což byla rovněž\ndo projektu ochotně a aktivně zapojily –\npříležitosti, chtějí uplatnit nabyté zkušenos-\nsoučást projektu. V našich aktivitách se\nSTROS-Sedlčanské strojírny, Sporten a.s.\nti jak životní, tak pracovní, a mají v dnešní\ntotiž vždy snažíme, aby každá spoluprá-\nz Nového Města na Moravě, STYL Plzeň\ndobě pracovní perspektivu minimálně 10\nce byla vždy oboustranně prospěšná – tj.\na Léčebné lázně Mariánské Lázně.\naž 15 let, během nichž chtějí ukázat své\nnejen abychom využili zkušenosti ﬁrem,\nÚvodní realizační fáze se nám zkompli-\nale aby také zapojení do projektu bylo\nkovala skutečností, že při schvalování\nprojektu došlo jak ke změně některých ak-\nCestou k tomu bylo využití pozitivní zkušenosti ﬁrem, které se problematice rovných\npříležitostí a zaměstnávání osob věkové\nskupiny 50plus aktivně věnují. Diskusi\no této problematice jsme zahájili již v první polovině roku 2012, kdy jsme se setkali\ns několika „motivovanými“ kolegy – zejména Danou Radovou a Tomášem Pavlasem z občanského sdružení Žába na prameni, kteří k tématu přistupovali velmi\npřínosné pro ně samé. A v této souvislos-\nZÁMĚRNĚ JSME OSLOVOVALI\nPŘEDEVŠÍM ÚSPĚŠNÉ FIRMY\nSE SOUKROMÝMI MAJITELI.\ntivit a ke snížení plánovaných výdajů, tak\ni k zařazení části projektu do režimu podpory „de minimis“. Tato skutečnost bohužel\nznemožnila zapojení ﬁrem, se kterými jsme\nměli realizaci předběžně domluvenou, pro-\nV RÁMCI WORKSHOPŮ PROBÍHALY I NÁCVIKY KONKRÉTNÍCH\nakčně a fundovaně. Do realizace projektu\njsme chtěli zařadit ﬁrmy, které by jej využily v plné šíři. Tedy nejen v tom, že bychom\npodchytili jejich pozitivní zkušenosti a vytvořili metodiku, která bude umožňovat\nostatním srovnání s vlastní praxí, s jakou\nse rovným příležitostem sami věnují, a která pro nás bude i podkladem pro oceňování takovýchto ﬁrem, ale i v tom, aby vy-\ntože limit podpory „de minimis“ již měly\nvyčerpán. Jednání o zapojení jiných ﬁrem\nbyla sice zdlouhavá a náročná, ale podařilo se nám je úspěšně dokončit, aniž by to\nohrozilo vlastní průběh realizace projektu.\nKomplikací pro nás byl i fakt, že se jednalo\no první projekt, který jsme uskutečnili s podporou evropských fondů, a v jeho průběhu\njsme si museli osvojit administrativní náležitosti jeho řádné realizace.\nVlastní realizace projektu byla rozdělena\ndo několika fází. První byla realizace\nworkshopů se zástupci zapojených ﬁrem.\ntivity jsme podpořili i využitím prestižní\nně 50plus a pro členy nižšího a středního\nakce, kterou Sdružení CZECH TOP 100\nmanagementu a věnovaly se hlavním stra-\nv roce 2014 realizovalo již podvacáté –\ntegickým tématům – genderové korektnosti\nslavnostního vyhlášení výsledků žebříčku\nve ﬁremní kultuře, slaďování rodiny a prá-\n100 nejvýznamnějších ﬁrem ČR. To letošní\nce a kariérnímu postupu z genderového\nproběhlo v červnu v reprezentativních pro-\nk dispozici ke stažení na výše uvedených\npohledu. Přínosem těchto workshopů pro\nstorách Španělského a Rothmayerova sálu\nwebových stránkách projektu.\nrealizační tým bylo zmapování konkrétní\nPražského hradu s účastí 500 osobností,\nFinálním krokem projektu pak bylo uspořá-\nsituace v jednotlivých ﬁrmách a získání\nreprezentujících nejvýznamnější ﬁrmy čes-\ndání závěrečného workshopu pro nejširší\npodstatných informací pro realizaci další\nké ekonomiky a odbornou ekonomickou\nveřejnost. Ten proběhl v listopadu v prosto-\nPANELOVOU DISKUSI PŘI ZÁVĚREČNÉ\nSPOLU S LUKÁŠEM\nplánů rovnosti, které byly pak v jednotlivých ﬁrmách implementovány. Součástí\nkaždého workshopu byly rovněž jak obecné vzdělávací části, tak praktické nácviky\nkonkrétních dovedností. Účastnice a účastníci je hodnotili velmi kladně. Zkušenosti\nmatice projektu vytvořili. Používali jsme\nje jak k volné distribuci, tak v průběhu\njednotlivých kulatých stolů i závěrečného workshopu. Jsou také pro zájemce\nrách Art Nouveau Hall pražského Obecní-\nfáze projektu – tj. vytvoření konkrétních\nJSME UDĚLILI ZVLÁŠTNÍ CENU\nCZECH TOP 100 ZA PODPORU\nho domu s účastí zástupců jak zapojených\nﬁrem, tak i státní a veřejné správy, včetně\nnáměstkyně ministryně práce a sociálních\nvěcí paní Zuzany Jentschke Stöcklové, vedoucí oddělení rovných příležitostí paní\nLucie Válové, vedoucí oddělení rovnosti\nžen a mužů Úřadu vlády ČR paní Lucie Za-\nz nich jsme zároveň využili při realizaci\nbyly i audio- a videoklipy, které jsme k te-\nTy proběhly samostatně pro zaměstnanky-\nnásledujících kulatých stolů, ke kterým byli\nveřejnost. V rámci této akce jsme zapoje-\nchariášové a senátorky paní Zuzany Bau-\nkromě stávajících přizváni i další zájemci\nným ﬁrmám udělili Zvláštní cenu CZECH\ndyšové. Sdružení CZECH TOP 100 tuto\no problematiku zaměstnávání žen v kate-\nTOP 100 za podporu genderové rovnosti.\nvýjimečnou příležitost rovněž využilo pro\ngorii 50plus, ať již z jiných ﬁrem, které se\nDůležitou částí projektu bylo i zajišťování\npředání podpory pro Nadaci Naše dítě.\ndo realizace projektu nemohly přímo za-\nprůběžné publicity. Tomuto účelu sloužily\npojit, tak i z dalších institucí včetně médií.\nzejména samostatně vytvořené webové\nDalší fází bylo vytvoření individuálních\nstránky projektu (www.prozeny50plus.cz),\nplánů rozvoje pro každou ze zapojených\nna kterých jsme pravidelně zveřejňovali\nﬁrem, zaměřených na řešení konkrétního\njak obecně vzdělávací informace k dané\nproblému, který byl v rámci předchozích\nproblematice, tak i zprávy o realizaci\nfází projektu identiﬁkován. Plány rozvoje\njednotlivých fází projektu. Velmi úspěšné\nV rámci celkové realizace projektu nás\nZUZANA BAUDYŠOVÁ PŘEVZALA PŘÍSPĚVEK PRO NADACI\nNAŠE DÍTĚ, KTERÝM\nTROPHY A KTERÝ PŘEDALA IVANA KAUCKÁ\npotěšila skutečnost, že záměry, se kterými\njsme do něj vstupovali, se ukázaly jako realistické a splnitelné. Záměrně jsme oslovovali úspěšné ﬁrmy se soukromými majiteli,\nu kterých jsme předpokládali bezprostřední zainteresovanost na prosperitě společ-\npak byly základem implementace ve ﬁr-\nnosti a chuť realizovat racionální a efektiv-\nmách, kterou zajišťoval externí dodavatel\nní řešení. Během vlastní realizace projektu\nprojektu – poradenská společnost M.C.\njsme oslovili velké množství ﬁrem a jejich\nTriton. Díky profesionální realizaci se i tato\nreakce byly vesměs pozitivní, byť většinou\nčást projektu setkala s velmi pozitivním\njejich konkrétnímu zapojení do projektu\nhodnocením od účastníků.\nzabránily administrativní náležitosti. A těší\nSoučasně probíhala i další fáze – vytvoře-\nnás rovněž fakt, že problematice rovných\nní metodiky, která by umožňovala identiﬁ-\npříležitostí a zaměstnávání žen 50plus se\nkovat bariéry rovných příležitostí v každé\nbudeme nadále pravidelně věnovat při\nﬁrmě a která jí prostřednictvím souboru\nrealizaci projektů CZECH TOP 100 udě-\notázek umožní ohodnotit si přístup k rov-\nlováním zvláštní cen CZECH TOP 100\nným příležitostem s důrazem na pozici\ni v příštích letech.\nzaměstnankyň 50plus. Publicitu této ak-\nCZECH TOP 100 FORUM l ZIMA 2014/2015 l 63\nO KOM JSME PSALI\nMagazín o úspěšných pro úspěšné\nza poslední rok představil\nProfesor MUDr. Jan\nJUDr. Martin Foukal\nkomory České republiky\nředitel, Národní divadlo\nDr. Josef Reiter\nBMW Group ČR\nIng. Petr Bold\nodborník na etiketu\ngenerální komisař české\núčasti na EXPO 2015\nrektor, Art & Design Institut\nmistr Evropy v rallye\njednatelka, Juwital s.r.o.\nTVŮRCE A INFORMÁTOR\nSdružení CZECH TOP 100 od\nroku 1994 sleduje ﬁrmy České republiky a na základě objektivních měřítek\na ve spolupráci s předními odborníky\nvytváří a vyhlašuje žebříčky 100 nejvýznamnějších ﬁrem ČR, 100 obdivovaných ﬁrem ČR, Nejlepších výročních zpráv, Nejlepších ﬁremních\nčasopisů… Tyto mediálně sledované\nžebříčky přispívají image zúčastně-\nvěrohodnou pomůckou pro případ-\nzájemce o informace z vývoje české\nMazda Česká republika\nných společností a jsou současně\nné investory či domácí i zahraniční\nekonomiky a jednotlivých společností\nv celku i v detailech.\nSdružení CZECH TOP 100 organizuje\nv České republice i v zahraničí odbor-\nMgr. Aleš Novák\nředitel divize SEAT,\na pít víno\nJsme již za recesí\nFoto Martin Gross\nna aktuální téma za účasti nejvýznamnějších osobností z oboru. Připravuje\nprezentace ﬁrem, oborů, regionů\na České republiky vůbec v ekonomicky\nzajímavých a perspektivních zemích.\nSdružení CZECH TOP 100 zprostřed-\nBoj o pozici na trhu\nné konference, semináře a summity\nkovává kontakty k obchodní spolupráci\nosobnostmi ekonomiky i politiky.\ns domácími i zahraničními subjekty. Prostřednictvím časopisu CZECH TOP 100\nFORUM umožňuje prezentaci ﬁrem,\nzkušeností a názorů před rozhodujícími\nSdružení CZECH TOP 100 iniciuje\nDirector Forenzní služby,\nKPMG ČR, s.r.o.\na spoluorganizuje neformální společenská setkání významných osobností\nekonomického i veřejného života při\nodborných, společenských, kulturních\na sportovních příležitostech v Praze\ni v krajích. Výsledkem těchto setkání\njsou nová osobní i obchodně zajímavá přátelství i bezprostředně získané\ndůležité a aktuální informace.\nDáma s kolem - Institut interní komunikace\nneskončil. Zvláštní kategorií desátého ročníku soutěže bylo totiž ocenění Pojišťovna desetiletí, které k naší velké radosti připadlo také České.\nPoslouchá-Spící. I když má jeho postava na jednu stranu dost možná nejvíc rozumu ze všech obyvatel vesnice a uvědomuje si, jak zhoubný je způsob jejich života, díky Čelebićově osobitému projevu vůb...\nSrpen 2014 - Obchodní Centrum Apollo Mohelnice\nomezení“, kteří s názvem slavíček“. natáčena na místním hřbitově, kde se nachází hrob 19 V důsledku vyšší nemocnosti dětíspolečný způsobené obětí zákřovské tragedie, které 20. dubna 1945 umučili čl...\nProč bylo potřeba zákon novelizovat? Česká republika byla již několikrát upozorňována, především ze strany Evropské unie, že jako jedna z posledních postkomunistických zemí nezavedla „kapitálový pi...\nPDGA Rules Comp Man Doubles CZ 2013 v3 Tisk\nclassement de l`etape - stage classification\nstáhnout PDF - ML Moran, as\nGeomorfologický výzkum polární oázy Machu Picchu, King George\nč. 38 on-line\nčíslo 5 - Ideální Bydlení\nWENDELSTEINOVO PRVNÍ PLAZMA NUKLEÁRNÍ MAGNETICKÁ\nSpolehlivost traktorů ZETOR\npetr ostrý - Czech TOP 100\nRadnice odmítá legální graffiti\nUčební dokumenty Kresba a ilustrace v médiích