Kabelka PUMA - bazar\nKabelka PUMA s peněženkou zn.Puma Ferrari - [19.11. 2018]\nOrig.PUMA Kabelka a peněženka. Peněženka zn.PUMA Ferrari ,pořiz.cena byla 1490 Kč,rozměr 21,5 x 11 cm. Kabelka zn.PUMA ,pořiz. cena byla 890 Kč ,šíře 38 , hloubka 11,výška 20 cm bez uší , s uchy 40 cm. Obojí více nošené ,všechny zipy funkční ,jen hodně odřeniny od běžného používání-jsou ...\n349 Kč Plzeň-jih\nkabelka Puma - [18.11. 2018]\nvzatá asi dvakrát , pc 990 kč černá na rameno ROZMĚRY: výška 33 cm šíře 36 cm hloubka 8 cm poštovné dle tarifů doporučeně Na dobírku zasílám po připsání dobírečného poštovného na účet ,aby nedocházelo k nepřevzetí zásilek , osobní odběr možný pouze u nás (po domluvě)\nvzatá max 2x, jako nová. Vhodná do ruky i na rameno. Krémová barvička\nkabelka zn. Puma - [17.11. 2018]\nProdám kabelku zn. PUMA (dá se z ní udělat ledvinka), originál, výška 16 cm, šířka 10 cm, hloubka 6 cm, volně nastavitelný popruh, na zadní straně poutko na pásek, hrubá nepromokavá látka, vel ...více\npuma kabelka - [17.11. 2018]\nKabelka Puma - [13.11. 2018]\nProdam kratce nosenou kabelku.. porad pekny stav... viz. foto\n395 Kč Přerov\nCross body kabelka Puma - [13.11. 2018]\nProdam minimalne nosenou tasticku PUMA.. Je ve velmi dobrem stavu, pouze dole mirna oderka..\n355 Kč Přerov\nProdam kabelku PUMA, minimalne pouzita..\n335 Kč Přerov\nSportovní kabelka PUMA - [9.11. 2018]\nSportovní Kabelka PUMA se dvěma kapsami, rozměry: dno 38,5x15cm, výška bez uší 20cm, vnitřní kapsa 22cm. Používaná, ale v krásném stavu, pouze dvě škrábnutí viz foto. Pořizovací cena 1700 Kč.\n789 85 30 x\nZnačkové kabelky více druhů Pěkný stav - [8.11. 2018]\nVýprodej šatníku-značkové kabelky v super stavu! F.1 kabelku zn.PUMA v super stavu. Barva růžová, rozměr: v 35 x š 41. F.2 Kabelka zn.Giorgio Ferrilli v pěkném stavu. Barva černo-hnědá, rozměr: v 26 x š 41. F.3 Kabelka zn.Next v super stavu. Barva béžová, rozměr: v 25 x š 38. F.4 Kabelka zn.Alpine p ...\nKabelka,kabela přes rameno puma - [7.11. 2018]\nNosena,stále hezká.vhodna pro pány\nDÁMSKÁ KABELKA PUMA - [7.11. 2018]\ndélka 25 cm, výška 12 cm, výška s uchem 25 cm, délka ucha 43 cm, poštovné 85 Kč při platbě předem\nKabelka puma - [4.11. 2018]\nČervená Kabelka PUMA, ve velmi dobrém stavu, bez poškození. K cenně nutné přičíst poštovné 70,- Kč (platí při platbě převodem na účet Doporučený balíček, Česká pošta\n543 51 23 x\nKabelka Puma, Taška přes rameno Puma a Adidas - [4.11. 2018]\nKabelka PUMA, uvnitř kapsička, cena 200,- Kč. Tašky přes rameno prodány. Vše top stav, minimálně nošené.\nkabelka zn.Puma - [1.11. 2018]\nnabízím kabelku, která není skoro vůbec pouzívaná,jako nová\nFialová kabelka PUMA - [29.10. 2018]\nProdám nošenou koženkovou kabelku PUMA - viz. foto. Rozměry kabelky jsou: délka 38 cm, výška 18 cm, hloubka 14 cm. MOŽNOST OSOBNÍHO VYZVEDNUTÍ - HRADEC KRÁLOVÉ, PRAHA A ROUDNICE NAD LABEM!!!\nSportovní kabelka PUMA - [29.10. 2018]\nProdám kabelku. Bezvadný stav. Střední velikost. 31 cm x 25 cm. Nosí se na rameni. U mě nevyužitá. Poštovné 80 kč.\nkabelka cross smetanová Puma - [28.10. 2018]\nNeunosím, velikost 22x 24cm, uplně nová Značka: PUMA Poštovné a balné: 60 Kč\nKabelka Puma - [28.10. 2018]\nProdam kabelku PUMA, velikost - pohodlne A4 na vysku.


Banka chtěla nabízet data o transakcích pro komerční účely | spotrebitele.dtest.cz\n© geralt - wikipedia\nNizozemské zastoupení banky ING upustilo od úmyslu prodávat zákaznická data o transakcích debetní kartou třetím stranám. Přiměly ji k tomu rozsáhlé protesty zákazníků i spotřebitelské organizace Consumentenbond.\nNizozemské vedení banky ING ohlásilo začátkem tohoto roku úmysl prodávat data o transakcích provedených platební kartou třetím stranám. Tento krok se setkal s jasným nesouhlasem zákazníků a zákaznic, odmítala ho i spotřebitelská organizace Consumentenbond. Podle ní by bylo využití údajů o platbě v jasném rozporu se zákonem o ochraně osobních údajů. Consumentenbond také zaslala otevřené dopisy ministerstvu financí a řediteli nizozemské větve banky ING, které varovaly před následky uvedení tohoto plánu do praxe.\nPřesně lokalizované údaje o platbách mohou snadno prozradit nákupní zvyky spotřebitelů, pro poskytovatele reklamy jsou tak velmi cenné už jen pro snazší cílení reklamy. Spotřebitelé však bance souhlas pro komerční využití těchto údajů nedali, jednalo by se tak o zneužití osobních údajů.\nPod tlakem široké i odborné veřejnosti banka ING od prodeje dat ustoupila. Její ředitel Nick Jue však prohlásil, že v prodeji těchto dat stále spatřuje budoucnost. Organizace Consumetenbond tudíž současný výsledek považuje pouze za počátek boje proti prodeji údajů o platbách třetím stranám.\nPrvním, kdo přišel s nápadem data o platbě poskytovat třetím stranám, byla v květnu 2013 společnost provozující platební brány Equens. Její plán však také nebyl realizován, zvláště kvůli obdobně negativní odezvě veřejnosti.


BMW Vision Future Luxury – Předzvěst | Automobil Revue\n-JD- 23.07.2014 07:14\nStudie Vision Future Luxury přináší ty nejmodernější materiály a inovativní řešení...\nVision Future Luxury Concept pokračuje v tradici koncepčních vozů BMW Vision minulých let, z nichž mnohdy vznikly sériové BMW, vynikající progresivní konstrukcí. Podobné to možná bude i s tímto konceptem, vycházejícím z Pininfarina Gran Lusso Coupé (premiéra Villa d’Este 2013, nová řada 8 ?), jenž by se mohl stát předobrazem další generace luxusního sedanu BMW řady 7 (nebo řady 9 ?). Přichází s novým pojetím prostoru pro cestující a množstvím inovativních prvků v konstrukci i výbavě. Na první pohled Vision Future Luxury, uvedený na Auto China 2014, připomíná produkční sedany BMW snad jen tvarem dekorační lišty ve sloupku C, typickými ledvinkami na přídi a masivním vodorovným prolisem v bocích nad úrovní dveřních klik.\nŘada prvků povrchu i interiéru karoserie, ale také struktury skeletu a dílů závěsů kol, je vyrobena většinou z kombinace hliníkových slitin a uhlíkových kompozitů. Povrch čtyřdveřového vozu je navržen s nejvyšším důrazem na omezení odporu vzduchu, o čemž svědčí důsledně zaoblené plochy s minimálními mezerami spojů či úplná integrace předního nárazníku, spoileru a masky do jediného celku. Pečlivě řešené vstupy v blatnících za předními koly a v zadním nárazníku upravují proudění v oblasti podběhů. Úzké hlavní světlomety BMW Laserlight využívají laserových paprsků, nenáročných na činnou projekční plochu a vynikajících intenzitou světelného toku, a to jak pro potkávací, tak i pro dálkové osvětlení. Podoba pohonného ústrojí zůstává obestřena rouškou tajemství (možná PHEV ?), přičemž výrobce se soustředí především na prostor pro cestující a jeho komponenty (Gran Lusso Coupé neslo emblém V12). U BMW zdůrazňují novou konstrukci přístrojové desky, přispívající ke snižování hmotnosti pro substraktivní modelování kombinovaných materiálových vrstev.\nZákladem je uhlíkový kompozit, nesoucí prvky ovládání i osvětlení a displeje, jemuž náležitou tuhost dodává vrstva z hliníkové slitiny, přičemž samotný povrch tvoří na dotyk příjemná kůže, případně dřevěná dýha. V konkrétních místech jsou některé ze zmíněných vrstev vynechány tak, aby byla zachována dostatečná pevnost celku při jeho minimální hmotnosti. Tento princip zároveň přispívá k omezení výrazných přechodů mezi jednotlivými částmi a k dojmu celistvosti a plynulosti. Přístrojová deska je v duchu nejlepších tradic BMW natočena směrem k řidiči a sestává z několika monitorů s trojrozměrnou projekcí obrazu. Samostatnou kapitolou je nový Head Up Display, umožňující řidiči analogový kontakt s vozem. Jeho předností má být zobrazování informací a grafických symbolů přímo v zorném poli a na odpovídajícím místě skutečného obrazu před vozem. Sestava výztuh v prazích a masivní středové konzole, jež v přísně čtyřmístném interiéru prochází mezi předními a zadními sedadly, se spolu s kompozitní strukturou karoserie a vestavěním rámů sedadel podílí na dostatečné tuhosti celku, a to přesto, že sloupky B byly prakticky odstraněny. Řešení navíc přispívá k pohodlnějšímu přístupu k zadním sedadlům, na něž se nastupuje dveřmi otevíranými proti směru jízdy.


Je libo tříhodinové drama o rodičích Ingmara Bergmana nebo zombie horor s muzikálovými prvky? Vyrazte na Febiofest | Vltava\nJe libo tříhodinové drama o rodičích Ingmara Bergmana nebo zombie horor s muzikálovými prvky? Vyrazte na Febiofest\nO letošním programu a hvězdných hostech s programovými řediteli Febiofestu\nLetošní 26. ročník Febiofestu, jehož hlavní část bude probíhat od 21. do 29. března v Praze, nabídne v průběhu devíti dní přes 150 celovečerních filmů a přes 400 projekcí.\nZnělka 26. ročníku MFF Praha - Febiofest\nVideo of Znělka 26. ročníku MFF Praha - Febiofest\nV první polovině dubna se pak festival přesune do dalších měst po celé republice. Na festival také zavítá řada zajímavých zahraničních hostů – těšit se můžete na francouzského herce a režiséra Louise Garrela nebo dánského režiséra Bille Augusta, který navíc obdrží ocenění za celoživotní přínos kinematografii.\n„Při výběru filmů se zaměřujeme hlavně na současnou tvorbu. Vidět můžete jak snímky nominované na nejrůznější prestižní ceny, tak filmy, které jsme objevili na filmových festivalech různě po světě. Městský filmový festival našeho typu má nabídnout něco každému divákovi,“ říká ve vysílání pořadu Artcafé programová ředitelka Febiofestu Anna Kopecká.\nJohn McPhail: Anna a apokalypsa|foto: Febiofest\n„Do festivalu jsme už před třemi lety zařadili nové sekce, o kterých jsme si mysleli, že by mohly oslovit další skupiny diváků. Ve festivalovém programu tak naleznete například sekci Noční cirkus, ve které uvádíme horory, akční filmy a další žánrové snímky. Z letošního výběru jmenujme například film Anna a apokalypsa, což je zombie horor s muzikálovými prvky. Dále jsme zařadili sekci dokumentárních filmů a filmy pro děti,“ pokračuje Anna Kopecká.\nZahajovací filmy je sám o sobě těžká kategorie\nFestival bude zahájen 21. března projekcí snímku režiséra Davida Loweryho Gentleman s pistolí, ve kterém si ústřední roli zloděje, který je specialistou na útěky z vězení, zahrál proslulý hollywoodský herec Robert Redford. „Zahajovací film je sám o sobě dost těžká kategorie, protože musíme uspokojit celé spektrum publika,“ prohlásil Michal Hogenauer, druhý z programových ředitelů Febiofestu. Široký divácký záběr se odráží i na dramaturgickém členění festivalu, potažmo na jeho čtyřech hlavních sekcích.\nZ festivalové sekce Queer Now, film Johna Butlera: Hodinový manžel|foto: Febiofest\nSekce Central park obsahuje filmy pro většinového diváka. Jde o filmy s velkými jmény a lehčími žánry. Sekce Panorama se soustředí na snímky artového typu, v sekci Nová Evropa jsou prezentovány debutové filmy a konečně v sekci Masters snímky věhlasných režisérů.\nCenu Kristián obdrží dánský režisér Bille August i česká herečka Jiřina Bohdalová\nMezi hlavními zahraničními hosty je i dánský režisér Bille August, který bude hostem pořadu Artcafé 26. března. Tento ve všech směrech plodný (má osm dětí) a úspěšný tvůrce osobně uvede svůj nový film Šťastný to muž a následně 28. března obdrží cenu Kristián za celoživotní přínos kinematografii.\nBille August a Jiřina Bohdalová|foto: Febiofest\nZ jeho velkých úspěchů jmenujme třeba Oscara za nejlepší zahraniční film Pelle Dobyvatel z roku 1989 nebo dvě Zlaté palmy z Cannes za filmy Pelle Dobyvatel (1988) a S nejlepšími úmysly (1992). Kromě výše zmíněných děl nalezneme v programu 26. ročníku Febiofestu také Dům duchů (1993) a Tiché srdce (2014).\nKristiána si letos odnese i česká herečka Jiřina Bohdalová, která bude za mimořádný umělecký přínos světové kinematografii oceněna již na zahajovací ceremonii 21. března večer. V neděli, 24. března, si pak její herecké mistrovství můžete připomenout na promítání filmu režiséra Karla Kachyni z roku 1970 – Ucho.\nZajímá vás, jaký snímek na festivalu uvede herec a režisér Louis Garrel nebo proč jsou v oficiálním logu festivalu čtyři oči? Poslechněte se celé ArtCafé s hudebním výběrem Dominika Gajarského.\nKomplení záznam ArtCafé z 20. 3. 2019\nPraha si zaslouží velký filmový festival, říká programová ředitelka Febiofestu\nDnes v Praze začíná 25. ročník mezinárodního filmového festivalu Febiofest. Své si na něm najdou cinefilové i ti, co se chtějí jenom pobavit.


Hvězdou letošního ročníku festivalu „Město čte knihu“ se stal Ivan Kraus – SMÍCHoviny.cz\nFestival „Město čte knihu“ potěšil milovníky kvalitní literatury v Šumperku. Široká kulturní nabídka je už podvanácté donutila, aby opustili domácí čtenářská zákoutí a vydali se konfrontovat své literární zážitky s jinými knihomoly, kteří žijí v podhůří Jeseníků.\nPovídky z Čítanky Ivana Krause se přednášely i dramatizovaly v knihovně, domě kultury, ve Vile Doris, muzeu, kostele, divadle, na Komíně, v Klubu důchodců i v klubovně Svazu nevidomých a slabozrakých. Humorné i vážné příběhy oblíbeného autora interpretovali šumperští středoškoláci, profesionální herci, ochotníci i další dobrovolníci. Všichni sklidili uznání a zasloužený potlesk, největších ovací se však dočkal sám spisovatel, který na festival dorazil osobně spolu s manželkou Naděždou Munzarovou.\nDalší článek Milovníci extrémních sportů se i letos mohou těšit na Horování\nPředchozí článek Doris bude žít vánočním jarmarkem\nVíte, čím krmit ptáky v zimě? aneb PTAČÍ DÍLNA\nNapsal/a Jakub Gloza · Publikováno 18.1.2015 · Last modified 23.4.2015


Naučné stezky okolím Vařákových pasek\nÚvodní stránka » Naučné stezky » Stezky na Vařákovy paseky\nPoslední nacistickou trestnou akcí doslova v předvečer osvobození Valašska (v noci ze 2. na 3. května 1945) bylo vypálení osady Vařákovy paseky nad Lačnovem a zavraždění čtyř jejích obyvatel. O této události se nezachovaly prakticky žádné úřední dokumenty, s největší pravděpodobností nebyla po válce vůbec vyšetřována a je obestřena řadou podivných okolností. Proto se členové ČSOP Valašské Meziříčí rozhodli, že se pokusí najít svědky této tragédie a zjistit okolnosti, za nichž k ní došlo.\nPři pátrání po jejich osudu jsme z výpovědí pamětníků zjistili, že partyzáni sehráli při napadení pasek velmi negativní úlohu, což může být jedním z důvodů, proč se o této trestné akci dříve příliš nemluvilo. Na základě dosud zjištěných údajů a z výpovědí dosud žijících účastníků tragédie lze také soudit, že se na této trestné akci podíleli také členové skupiny SS Slovensko - Josef (stejně jako v případě vypálení Ploštiny a Prlova).\nSesbírané informace jsme využili při přípravě tří naučných stezek postupně vybudovaných v okolí Vařákových pasek. Kromě obvyklých přírodovědných a historických zajímavostí se stezky věnují právě neznámému osudu Vařákových pasek a jejich obyvatel. Najdete na nich ve zkrácené podobě dosud nezveřejněná svědectví o poslední velké tragédii konce II. světové války na Valašsku.\nNaučná stezka Vařákovy paseky\nTrasa: Horní Lideč, žst. - Lačnov - Vařákovy paseky - Lidečko, žst.\nDélka: 16 km (15 zastavení)\nV okolí této stezky je soustředěna řada zajímavých kulturních i přírodních památek. Nedaleký Lačnov proslul výskytem vzácného šafránu bělokvětého a je opravdu výjimečný zážitek vidět, když se v dubnu objeví na slehlé uschlé trávě tisíce modravých květů, zejména na přírodní památce Lačnov (u školy) a PP Sucháčkovy paseky jihovýchodně od vsi.\nDále cesta vede kolem Lačnovských skal a nad nimi odbočuje k Vařákovým pasekám, které daly naučné stezce jméno. Kdysi tam stála osada, kterou nacisté těsně před koncem II. světové války na konci května 1945 vypálili jako trest za spolupráci s partyzány.\nZ pasek se trasa vrací na hřeben, kde můžete mezi vrcholy Kopce a Krajčice vidět hojné skalní útvary a izolovaná skaliska, terénní prohlubně, rozsedliny a pseudokrasové jeskyně. Na Kopcích bývalo starověké strážní hradisko. Cílová obec stezky, Lidečko, je známá především díky přírodní památce Čertovy skály, což je příčnými puklinami rozdělená skalní stěna, oblíbená jako cvičná stěna pro začínající horolezce. Nedaleko je také odbočka na skály v Národní přírodní rezervaci Pulčín - Hradisko.\nNaučná stezka Vařákovy paseky II\nTrasa: Vařákovy paseky - Pozděchov\nDélka: 4 km (5 zastavení)\nNa stezce se dozvíte, jak bydleli a žili lidé na odlehlých valašských samotách, ale také třeba jak si osamělý život zpestřovali. Seznámíte se také s některými strašidly, jež se dříve hojně vyskytovala a děsila místní lid v okolí zaniklé obce Svéradov a mytického kopce Klášťov.\nTrasu si můžete projít také naopak – z Pozděchova, kde stojí poslední zastavení. Tato obec má díky své poloze poměrně čisté životní prostředí a zachovalou přírodu v okolí. Na kraji obce, na dohled od turistické značky, byla na soukromém pozemku vyhlášena přírodní památka Pozděchov s šafránem bělokvětým. Nejzajímavější strom v Pozděchově je památná lípa velkolistá s obvodem kmene 507 cm.\nDochovalo se zde několik roubených chalup, navštívit můžete dva kostely – římskokatolický je zasvěcen sv. Jiří (byl postaven v letech 1700–1710), evangelický byl vysvěcen v roce 1871. Dva pomníky na místních hřbitovech připomínají oběti z vypáleného Prlova a Vařákových pasek a ruského partyzána Grišku.\nNedaleko od obce směrem na Bratřejov jsou ještě patrné zbytky zajímavé technické památky – tzv. Baťovy železniční tratě, která měla vést z Vizovic do Valašské Polanky.\nNaučná stezka Vizovické vrchy\nTrasa: Vizovice - Lhotsko - Klášťov - Vařákovy paseky\nDélka: 14 km (14 zastavení)\nStezka navazuje na starší NS Vařákovy paseky. Mezi přírodní zajímavosti patří rozcestí Bařinka, kde pramení řeka Vlára (další pramen Vláry je poblíž rozcestí Svéradov, kde ho vyznačil Klub českých turistů).\nStezka se ale věnuje především historii tohoto kraje. Doporučujeme odbočku na nejvyšší vrchol Vizovických vrchů Klášťov (753 m n. m., na snímku) kde stálo první starověké hradisko už v době halštatské asi v letech 900–750 př. n. l., hlavní slávu ale zažil za Velké Moravy. Tým archeologa Jiřího Kohoutka (na snímku) během podrobného výzkumu v letech 2005–6 vyzvedl ze země přes 450 železných předmětů, které sem lidé přinášeli zřejmě jako obětiny slovanskému bohu ohně a bouře.\nNa rozcestí pod Svéradovem se odděluje vedlejší větev stezky k osadě Ploština. Tato „historická odbočka“ přináší informace o trestných akcích oddílů SS a gestapa za II. světové války na Valašsku – vypálení Juříčkova mlýna v Leskovci, obce Prlov a především osady Ploština, o níž Ladislav Mňačko napsal slavný román Smrt si říká Engelchen.\nPoté trasa směřuje k další vypálené osadě Vařákovy paseky. Její tragický osud již popsala stejnojmenná naučná stezka, na niž NS Vizovické vrchy navazuje. Poslední 2 zastavení doplňují známé údaje o unikátní fotografie z archivu rodiny Vařáků a o úryvky z jejich kroniky.


Co mužům bolestně chybí | ŽivotníCesta Co mužům bolestně chybí – ŽivotníCesta\nDomů › Uncategorized › Co mužům bolestně chybí\n10. listopadu 2019 | Rudolf Orság\nVčera bylo na celodenních konstelacích více mužů než žen.\nTo jsem míval běžně před dvěma třemi roky, když jsem prováděl mužské skupiny. K mužským skupinám se v příštím roce opět vracím. Jen budou probíhat víc v `terénu`, než v seminářových prostorách. Více života, více pohybu, přírody a smyslu.\nTak to možná včera byla první vlaštovka po delší době. 😉\nPo včerejší práci s muži ve mně rezonuje jedno důležité téma.. a tak text níže..\nMuži potřebují (vnitřní) strukturu víc, než ženy. Určitá vnitřní struktura je pro chlapy ohromně důležitá. Podobně jako je důležitá páteř pro každé tělo, které podepírá.\nČasto pracuji s muži, kteří neměli přítomnost a pozornost otce. Otec vůbec nebyl a nebo byl nepřítomný duchem.\nU chlapů, kteří neměli otce ta vnitřní struktura téměř a nebo zcela chybí.\nCo to znamená? Muž bez vnitřní struktury míchá jedno s druhým.\nNeví, jestli chce sex a nebo spíš obejmout. Vlastně má strach z žen, i když si to často nepřizná.\nStanoví si cíle, ale protože vlastně neví, jestli jsou opravdu důležité, opravdu jeho, tak je po chvíli změní na něco jiného.\nZabývá se detaily a uniká mu to podstatné.\nPokud přijde tlak zvenku, tak se ukáže, že si takový chlap není vlastně ničím opravdu jistý. (Navzdory sebejistým prohlášením.) Za ničím si skutečně nestojí, protože vlastně neví.\nMá strach, že to ostatní poznají. Že ho odhalí jako podvodníka, kterým se ve skutečnosti cítí.\nTento muž má všechno trochu v mlze a rozhodují aktuální trendy a nebo vlivy zvenku.\nBez vnitřní struktury se cítí zranitelný a křehký. Může to kompenzovat nejrůznějšími formami vnějšího brnění. Třeba ve formě společenského statusu, namakaného těla, adrenalinových sportů, výkonu, pronikavého intelektu,..\nNic zvenku trvale nepomůže.\nNakonec se každý muž potřebuje spojit s bolestí v sobě. S bolestí toho, že tady otec nebyl. A chyběl.\nMůže propustit ten ideál, po kterém touží. Ideál dokonalého otce, který nikdy neexistoval a tam venku prostě nikde není.\n(Možná tak v superhrdinských filmech.) Ideál, který slouží jako útěcha. Ale odvádí od života….Ideál, který slouží k popírání otce skutečného.\nA tak i k popření sebe.\nMuž bez struktury nejprve zkusí vše ostatní. Vyzkouší všechny slepé uličky, které se navenek tváří úspěšně.\nA dříve nebo později pochopí. Pochopí, že musí přijmout svého otce tak jako tak.\nPokud mu záleží na jeho vlastním životě.\nPřijmout otce s tím co dal i nedal. Se všemi jeho chybami a nedostatky.\nTakový muž možná jednou dokáže od srdce říct: „Děkuju Ti za život, který jsi mi dal, táto.“\nMísto aby se soustředil na hodnocení svého otce, bude se teď moci otevřít a spojit s celým svým mužským rodem. Kdoví, co vše pak bude moci přijít..\nTohle je poněkud zjednodušený text. Ve skutečnosti nic neprobíhá lineárně. Je to cesta pokusů a omylů. Střípky naší skládačky se doplňují nahodile a s podporou toho, co nás všechny přesahuje. Je to však cesta k tomu, aby muž obnovil svou vnitřní strukturu a s ní i důvěru v sebe samého.\nRecept na štěstí ;)\nŽivotní volba ›


�L�NKY A ROZHOVORY\n� L � N K Y A R O Z H O V O R Y\nROZHOVOR PRO HRANICK� T�DEN:\nJi�� Nezhyba: Zp�v je pro mne terapi�\n1. Ji� v na�em p�edch�zej�c�m rozhovoru jsi se sv��il, �e mezi tvoje nejv�t�� z�liby pat�� divadlo, kter�mu se spole�n� s Petrem Markem v�nuje� p�es dvan�ct let. P�sob� jako herec Dekadentn�ho divadla Beru�ka a Statokinetick�ho divadla Opus �.23. Jak� vlastn� byla tvoje cesta k divadlu a co t� na n�m fascinuje?\nP�kn� ot�zka, proto�e cesta k divadlu byla pro mne jako herce celkem slo�it�. Jako nesm�l� patn�ctilet� hoch jsem si t�eba je�t� rok p�edt�m, ne� jsme za�ali divadlo spole�n� s Pe�ou a Jirkou Nebesk�m d�lat, absolutn� nedok�zal p�edstavit, �e bych se m�l na jevi�ti pohybovat a je�t� u toho i n�co ��kat a �e to v�ecko by m�lo b�t hran�, divadlo � ze za��tku to se bylo se mnou fakt t�k�. Z�rove� ta cesta ale byla jednoduch�, proto�e m�m velice schopn� kamar�dy. Od za��tku jsem d�lali jen to, co n�s bavilo, p�i �em bychom se moc nenad�eli. A z tzv. rozhlasov�ch her, kter� jsme improvizovali na kaze��k, se vyvinulo na�e p�edstaven� Abuladze pro tehdy existuj�c� hranick� divadlo Fiasko a na jeho zkou�k�ch z popudu Petra Bud�iho Bajgara vzniklo improviza�n� divadlo Beru�ka. Na divadlu m� fascinuje, pokud se to tak d� ��ct, kdy� je autentick�, svobodn�, kdy� je z herc� c�tit, �e maj� d�vod, jak a pro� hraj� pr�v� to, co hraj�. Tohle je specialita autorsk�ch a �asto pr�v� amat�rsk�ch divadel, kter� �asto potk�v�me na r�zn�ch festivalech a kter� se pak t�eba sna��me dov�zt do Hranic na L�hor.\n2. Je�t� se vr�t�m ke Statokinetick�mu divadlu Opus �.23, jeho� jsi jedin�m �lenem. Tento projekt, i kdy� se o n�m n�kolikr�t psalo, n�jakou dobu fungoval pouze na fiktivn� �rovni. Pro� to, jak vznikl tento n�pad?\nTak to byla p�vodn� takov� na�e srandi�ka. Kdy� jsme toti� s Unarclubem za��nali a nikdo moc o na�ich akc�ch nepsal, museli jsme si ty �l�nky napsat sami, �e ...(�sm�v). A p�itom n�s bavilo vymyslet popis pseudo-intelektu�ln� adaptace Gogolova revizora s n�zvem Re-revizor, kterou na hranick�m h�bitov� m�l skoro tajn� zahr�t nov� soubor Opus �. 23 pod m�m veden�m. No a asi deset let pot� Veronika �tefanov� psala semin�rn� pr�ci o divadle Beru�ka a narazila taky na �l�nky o tomto projetu a za�alo j� to zaj�mat. Na prvn� mail jsem j� sice odpov�d�l, �e se to p�edstaven� fakt uskute�nilo, ale kdy� cht�la zn�t podrobnosti nedok�zal jsem j� d�le tahat za nos, tak jsem j� vysv�tlil, jak se v�ci maj�.\n3. Opus �.23 ale nakonec doopravdy vystoupil na ve�ejnosti a ji� m� za sebou n�kolik p�edstaven�. Co t� k tomu p�im�lo, �e jsi tento projekt o�ivil?\nBrzy po kontaktu s Veronikou jsme po��dali 1. ro�n�k L�horu a tak vznikl n�pad, �e bych p�ece jen mohl vystoupit a zhmotnit takto legendu (�sm�v). No a tak jsem vystoupil a zjistil, �e mi tohle hran� d�v� i trochu n�co jin�ho, ne� p�edstaven� Beru�ky, a tak jsem se tehdy rozhodl pokra�ovat d�le. Dnes u� je Opus �. 23 zase jen historie, proto�e po n�kolika p�edstaven� se pro m� p�vodn� slibn� my�lenka propojen� mixu klasick� hudby s fiktivn�mi osudy jejich autor�, vy�erpala, p�estal jsem m�t d�vod d�le se sna�it.\n4. Zn�m� je i tvoje l�ska k muzice a zp�vu, nebo� z�rove� p�sob� v nejr�zn�j��ch hudebn�ch uskupen�ch kolem kulturn�ho sdru�en� Unarclub. J� osobn� si t� nej�ast�ji pamatuji jako buben�ka a zp�v�ka. Jak jsi se dostal ke h�e na bic�, co t� zaujalo pr�v� na tomto n�stroji? A co zp�v? Kdy jsi poprv� poc�til pot�ebu se po��dn� "vyzp�vat" a pro�?\nMo�n� i proto, �e nem�m ��dn� hudebn� vzd�l�n�, bylo pro m� v�dy nejjednodu��� do n��eho v rytmu ml�tit. Kdy� jsme pak s Pe�ou za��nali s hudebn�mi pokusy, n�jak p�irozen� jsem sm��oval ke krabic�m a hrnc�m � to byly m� prvn� bic�. Pe�a pak za�al hr�t v kapele, no a j� cht�l taky, tak�e jsem se brzy dostal i ke skute�n�m bic�m. To jsme tehdy hr�li rock. Jen�e m� na bic�ch v�dy zaj�mal sp�e zvuk, ne� jak zahr�t n�co rychle a p�esn�, a tak jsem to s nima r�zn� zkou�el. V kapele jsme pak ale m�l v�dy probl�m s t�m, �e p�i hran� na bic� se ned� moc dob�e zp�vat, a p�itom jsem zp�vat hodn� cht�l. Jinak jsem zp�val u� jako ���ek v Hranick�m d�tsk�m p�veck�m sboru, ��astnil jsem se i r�zn�ch �koln�ch sout�� a dokonce jsem vyhr�l drahotu�skou Zlatou p횝alku. Vtipn� dnes pro m� je, �e to bylo s bizarn� p�sn� Karla Gotta �Text k t�hle p�sni jsem psal s�m�. Dneska si nejv�ce zazp�v�m p�i p�edstaven�ch divadla, kter� jsou hodn� hudebn�, nebo p�i ob�asn�ch koncertech na�� kapely N�bytek. Ony jsou to �asto vlastn� takov� terapie, proto�e se m��e� vyzp�vat z toho, co m� pr�v� hlav�.\n5. Hudba t� jist� prov�z� i ve tv�m soukrom�. Co nejrad�ji poslouch�? Je n�jak� deska, kter� podle tebe stoj� ur�it� za poslech?\nTak to nev�m, jak kr�tce odpov�d�t. M��u ale t�eba na sebe prozradit, �e mou �specialitou� je naposlouch�v�n� v�c�, kter� u� t�eba nejsou p�r let v m�d�. Abych byl konkr�tn�: t�eba elektronickou hudbu jsem pro sebe �objevil� teprve asi p�ed 5 lety a dnes jsem jej� fanou�ek. Stejn� r�d si ale, pokud je v�ce �asu, poslechnu t�eba modern� klasiku, m�mi favority jsou tak �ostakovi�, Prokofjev, Stravinsk�. Bydl�m v Jan��kov� ulici, a tak miluju Jan��ka, hlavn� jeho komorn� tvorbu. Co m�m fakt r�d, tak je brn�nsk� alternativn� sc�na: V�a, Bittov�, V�clavek a jejich projekty, to skute�n� m��u v�ele doporu�it. Vlastn� kv�li nim jsem si na�el pr�ci v Brn� (sm�ch).\n6. Kdy� jsi se s�lov� realizoval ve Statokinetick�m divadle Opus �.23, nenapadlo t� n�kdy n�co podobn�ho zkusit i na hudebn�m poli? Kdyby k tomu do�lo, jak by zn�la deska Ji��ho Nezhyby?\nOna u� moje deska asi p�ed 10 lety vy�la, ale to byl vt�pek kamar�d�, �e dali dohromady moje p�sni�ky z jin�ch na�ich nahr�vek, vyrobili a prodali p�r kazet a j� p�itom o ni�em nev�d�l. Jinak mysl�m, �e bych desku d�val dohromady jen t�ko. Tak�e kdy� si p�edstav�m svou desku, byla by asi p��ern� eklektick� a skoro ur�it� by se nedala poslouchat (sm�ch).\n7. Pokud zrovna nehraje� divadlo nebo nesed� za bic� soupravou, jak� jsou tv� dal�� aktivity, kter� ti pom�haj� odreagovat se od ka�dodenn�ho shonu?\nPo pr�ci mi moc �asu na relaxaci nezb�v�, ale krom� poslechu hudby �asto a r�d chod�m do kina, kdy� to jde, tak se pokou��m sportovat, ly�uju, hraju tenis nebo badminton a samoz�ejm� chod�m n�kde po venku v p��rod�.\n8. Nyn� si u��v�me l�ta a dovolen�. Jak jsi se ty rozhodl str�vit tento �as, jak si p�edstavuje� ide�ln� dovolenou?\nNed�vno jsem se vr�til z filmov� �koly v Uhersk�m Hradi�ti, kde jsem str�vil 5 dn�. V druh� p�lce srpna se pak chyst�m vyrazit n�kam do hor, na Slovensko. C�t�m, �e vysloven� pot�ebuju str�vit zpocen� aspo� t�den v pohork�ch. Mo�n� se pod�v�m je�t� n�kam jinam, ale zat�m to nech�v�m otev�en�. Uvid�me, jak� bude po�as�. Kdy� to v�ecko vyjde, tak to bude ide�ln� dovolen�.\nZa rozhovor pod�koval Pavel Hel�sek\n�esk� sen je ��asn� projekt...\npozn.: napsal jsem Janu �ul�kovi rychl� osobn� e-mail, a on ho okam�it� zve�ejnil ... co se u� d� d�lat? :-)\nReakce na �l�nek Jana �ul�ka "Film �esk� sen: zklam�n� - V�t Klus�k a Filip Remunda jsou �patn� filma�i"\nMus�m p�iznat, �e m� v jist�m smyslu tak� zklamal, proto�e jsme podobn� jako vy p�ece jen o�ek�val hlub�� ponor do t�matu. Pak jsem si ale uv�domil, �e tohle je ale jen m� o�ek�v�n� od filmu, kter� prost� nemohl v�ecko vy�e�it.\nMysl�m, �e zde jste svou kritiku ji� notn� p�ehnal ve sv�m odsudku. Mysl�m, �e recenze je to dost nepoveden� a zbyte�n� vyhran�n�, m�n� Ji�� Nezhyba.\nOsobn� jsem film �esk� sen vid�l u� ve stadiu jeho p��prav na filmov�m festivalu v Jihlav� (podzim 2003) a pot� hotov� v p�edpremi��e (2.6.2004).\nMus�m p�iznat, �e m� v jist�m smyslu tak� zklamal, proto�e jsme podobn� jako vy p�ece jen o�ek�val hlub�� ponor do t�matu. Pak jsem si ale uv�domil, �e tohle je ale jen m� o�ek�v�n� od filmu, kter� prost� nemohl v�ecko vy�e�it. Pokud by nap�. kritizoval konzumn� hypermarketovou spole�nost dneska a reklamu, ne�ekl by vlastn� nic nov�ho, byl by nejsp�e v�sostn� trapn�.\nAuto�i si jist� byli v�domi (zn�m je jako hodn� p�em��lej�c� bytosti - jak z jejich filmu, tak z prezentaci sv�ch d�l) v�emo�n�ch �skal�, o�ek�v�n� div�k�, a proto film "odleh�ili", tedy pojali jako dokumentaci ��asn� akce - stavby neexistuj�c�ho hypermarket�.\nS�m jakobych ob�as zapom�nal na to, co dok�zali - mysl�m, �e u� samotn� akce, kter� filmu p�edch�zela, je ��asn�; a vynikaj�c� z mnoha hledisek (nap�. sociologick�ho �i politologick�ho) byly reakce, kter� po odhalen� 31. 5. 2003 n�sledovaly. Zde se nab�z� tolik studijn�ho materi�lu nap�. na diplomov� pr�ce �i v�deck� studie. Tohle prost� do filmu d�t ne�lo a jak opakuju, v jist�m smyslu m� to mrzelo, ale to byla ta moje "p�ehnan� o�ek�v�n�".\nFilm je dynamick�, elegantn�, �sm�vn�, pou�n� a hlavn� v n�s v�ech vzbuzuje ot�zky k p�em��len�. Tv�rce n�m nemus� pod�vat ��dn� sv�j n�zor (ostatn� oni ho vyj�d�ili ji� samotnou "predfilmovou" akci), vysv�tlovat, d�vat kl��, n�vod k pou�it�. Nevad� tedy, �e tohle film �esk� sen nanabizi, naopak je to jeho p�ednost�, �e zaznamen�v� reakce r�zn�ch lid�, kter� kr�sn� hovo�� o n�s, i o tv�rc�ch (nap�. souhlas�m s ryb��em, kter� mluvil o tom, �e se prost� Klus�k a Remunda cht�li vyt�hnout na jin� filma�e a tak p�i�li s n���m v�t��m, bombasti�t�j��m, podobn�, jak spolu soupe�i nap�. firmy na trhu...).\nJe to dobr� film, pen�ze byly ��eln� vynalo�eny, studenti by m�li absolvovat s vyznamen�n�m...\nRecenzenti versus minoritn� �esk� film\nV tomto p��sp�vku bych se r�d zam��il na n�kter� aspekty p��sp�vk� recenzent� nej�ten�j��ch �esk�ch den�k� a jejich vztahu k minoritn�m �esk�m film�m. Za p��klad si vyberu filmy dva, v mnoh�m si podobn�: film Jana N�mce Jm�no k�du Rub�n z roku 1996 a film Petra Marka L�ska shora z roku 2002. Tyto filmy, kter� �ly do kin bez velk� reklamy a v p�ru kopi�ch, pou��vaj� sv�bytnou a skute�n� m�lokdy u n�s vid�nou filmovou �e�, do jednoduch�ho a� mo�n� ban�ln�ho p��b�hu (kter� nen�, jak b�v� zvykem, st�edobodem filmu) vm�stn�vaj� mnoho n�dhern�ch filmov�ch obraz� a metafor. Jsou to filmy s osobit�m plynut�m �asu, u��vaj�c� jednoduch�ch a p�itom velice efekt(iv)n�ch filma�sk�ch postup�, kter� po jejich shl�dnut� �asto zanech�vaj� v citliv�m a otev�en�m div�kovi pocit �ehosi mimo��dn�ho. Tolik na �vod.\nJak dopadly tyto filmy z pohledu recenzent� nej�ten�j��ch �esk�ch den�k� (nap�. MF Dnes, Lidov� noviny, Pr�vo)? Jednodu�e katastrof�ln�. Podle recenzent� �lo nap�. o filmy bez jasn�ho p��b�hu nebo s p��b�hem sotva post�ehnuteln�m, amat�rsky (neprofesion�ln�) nato�en�, vyroben� maxim�ln� pro �zk� okruh bl�zk�ch zn�m�ch, kter�m snad m��e b�t z�ejm�, o co autorovi �lo, nicm�n� pro v�t�inu div�ku mus� b�t takov� film utrpen�m, recenzenti se pak ptali, pro� by takov� filmy m�ly v�bec b�t k vid�n� v kinech, vyt�kali jim absenci �n�vodu k pou�it�, fakt, �e film div�ka nijak nevt�hne, nezaujme apod.\nRecenzenti maj� samoz�ejm� pr�vo vyj�d�it sv�j n�zor, tedy nov� �esk� film pat�i�n� zkritizovat. Ale v p��pad� t�chto dvou film� �n�co nehr�lo�. Co to bylo? Pokud se zam���me na obvyklou strukturu b�n� novinov� recenze, bude vypadat asi n�sledovn�: do kin p�ich�z� nov� film od toho a toho tv�rce, od kter�ho jsme u� mohli vid�t nap�. to a to, ve filmu hraj� ten a ten (hv�zdy), na filmu se d�le pod�leli (zn�m� sc�n�rista, autor kost�m�), kamera je nap�. t�kav� a nervn� nebo maluje, hudba film spr�vn� pokresluje. Podstatn� ��st �l�nku je pak zam��ena na to, o �em je d�j filmu. A dejme tomu, �e v posledn� �tvrtin� a p�tin� rozsahu recenze se m��eme dozv�d�t, �e nap�. na filmu je zaj�mav� n�co a n�co a je na n�m podivn� �i zkritizov�n�hodn� to a to. Tedy kritick� pas� zauj�m� pouze minim�ln� ��st recenze. A tak by to snad m�lo i b�t. Recenze je p�edev��m jist�m druhem pozv�nky do kina. Potencion�ln� b�n� div�k se v kr�tkosti dozv� o filmu v�echny podstatn� informace na p��jemn� mal� plo�e.\nU citovan�ch film� se v�ak drtiv� ��st recenze soust�edila na �kritiku� filmu, jak jsme popsal v��e. U N�mcova filmu se aspo� �ten�� dozv�d�l, �e jej nato�il kdysi slavn� re�is�r nov� vlny a �e v n�m hraje zn�m� Jan Potm�il, kter� je v n�m nasn�m�n tak, �e vypad�, jakoby byl schopen chodit (co� v�me, �e bohu�el nen�). U Markova filmu jsme se do�etli pouze, �e jej nato�il nezn�m� re�is�r, cel� skoro s�m, a pou�il nezn�m� neherce. Je mo�n� proto v jist�m smyslu pochopiteln�, �e kdy� se recenzenti �nem�li �eho chytit� � p��b�hu, slavn�ch jmen a t�eba historek z nat��en� a film je �neoslovil�, zam��ili se na �kritiku�. Uveden� slovo pou��v�m z�m�rn� v uvozovk�ch, nebo� recenzenti kritiky ve skute�nosti p�ou jen m�lokdy, v�t�ina z nich by jejich seps�n� ani z�ejm� nezvl�dla, proto�e jim pro uvedenu �innost chyb� bu� pat�i�n� vzd�l�n� (nem�m na mysli p��mo absolvov�n� pat�i�n�ho oboru na vysok� �kole, ale t�eba alespo� pr�m�rnou znalost sv�tov� filmov� historie, z�sadn�ch d�l z kategorie obecn� zn�m�ch a� po minoritn� ��nry a nikoliv jen novinek p�ich�zej�c�ch do na�ich kin a tu a tam n�jak�ho toho artov�ho �i klubov�ho filmu) a p�edev��m schopnosti pod�vat se na recenzovan� d�lo alespo� s minim�ln�m kritick�m odstupem, nevn�mat ho pouze stylem �l�b�-nel�b�, sna�it se pochopit, co autor sv�m d�lem zam��lel, pro� ho nato�il pr�v� tak, jak ho nato�il.\nPokud recenzent nap�e �l�nek o nov�m komer�n�m americk�m trh�ku stylem pro recenzi b�n�m a v z�v�ru o n�m uvede, �e jde o film � l�pe �e�eno, �e d�j filmu (nebo sc�n��) je nap�. nep�esv�d�iv�, hloup�, nevyv�en�, uboh� - filmu takov� recenze div�k� p��li� neubere. Mnoho lid� na n�j p�ijde tak nebo tak, proto�e p�ece na film, ve kter�m hraje jejich mil��ek, nemohou nej�t. Div�ci jsou tak� mas�rov�n� drahou reklamou, film je nasazen v mnoha kopi�ch a do multikin apod. Takov� film nen� nijak z�visl� na finan�n�ch p��jmech z �esk� republiky, �asto m� u� d�vno vyd�l�no, p�edt�m ne� k n�m v�bec dojde.\nKdy� n�co obdobn�ho nap�e recenzent o nov� �esk�m filmu, �je to v po��dku�, ale p�ece jen by si m�l d�vat trochu pozor. Pro�? Nemysl�m si sice, �e by recenzenti m�li �esk� film prote�ovat � m�li by z�stat v�rni sv� �loze a zv�t div�ky do kina � ale pokud se u� objev� nov� �esk� film (asi tak 20x do roka), recenzent by mohl alespo� zohlednit fakt, �e tyto filmy (a� na v�jimky) nelze ozna�it za ryze komer�n�, jakou je drtiv� ��st film� p�ich�zej�c�ch do na�ich kin, a proto se na n� vztahuj� lehce jin� pravidla.\nPokud se ale jednou za �as stane �mal� z�zrak� a �irok�mu publiku je nab�dnut �esk� film vpravd� minoritn�, jako nap�. oba zmi�ovan� filmy, m�l by recenzent hodn� zbyst�it. Jde o ud�lost, o ud�lost filmovou a pr�v� �e v�t�inou �jen� filmovou: mus�me o�elet masivn� reklamu, spoustu kopi� filmu, zn�m� jm�na v titulc�ch, klasick� d�j �i zp�sob jeho vypr�v�n�, apod. Takov� film sv�ho div�ka pracn� hled�, proto�e mu chyb� v�t�ina atribut� �b�n�ch� nebo komer�n�ch film�. Mus�me tedy o�elet to, na co jsme zvykl�, cht�lo by se ��ci, na co jsou recenzenti zvykl�. V p��pad� t�chto dvou film� byli recenzenti zasko�eni, a to natolik, �e z�ejm� nev�da kudy kam, jak film uchopit, o co se v recenzi op��t, zpronev��ili se sv�mu posl�n� a na filmu �nenechali ni� suchou�.\nDomn�v�m se, �e sv�m p��stupem cestu t�chto d�l k div�kovi zna�n� znesnadnily. Oba filmy oslovily �adu div�k� (z t�ch m�la, co je mohli vid�t), kte�� jimi byli pot�eni, une�eni, pokl�dali je za filmovou lah�dku a objev �i z�itek roku. Jsem p�esv�d�en, �e u jakkoli kvalitn�ho komer�n�ho filmu se s takov�mi div�ck�mi charakteristikami st�� m��eme setkat. Kolik tzv. b�n�ch div�k�, kte�� se �asto rozhoduj�, zda j�t na ten �i onen film, podle recenz� v novin�ch, tak bylo zbaveno mo�nosti pro��t skute�n� z�itek? Jak se takov� div�ci mohli rozhodnout j�t na �na�e� filmy, kdy� se nam�sto vyl��en� d�je a upozorn�n� na zaj�mavost filmu a nap�. to, �e jde t�eba o film n�ro�n�, do�etli o tom, jak jsou to filmy �patn�, v nich� nehraje nikdo zn�m�? Jen n�hodou, pokud recenze ne�etli.\nJsem p�esv�d�en, �e recenzenti tak� po�kodili mnoho div�k�, kter�m sebrali mo�nost vid�t jednou za �as �n�co jin�ho�. Velice tak� ubl�ili autor�m a producent�m film�. Ti sice asi nemohli �ekat, �e jejich filmy na sebe vyd�laj�, ale jist� v��ili, �e si najdou svou ��dku div�k� a se jim vr�t� alespo� n�klady, co� se nap�. u Markova filmu, kter� st�l cca 1,5 milionu korun, mohlo d�t p�edpokl�dat. Recenzenti tak tyto filmy �lehk� v�hy� v konkurenci s mnohem �t잚�mi kalibry� odsoudili k brut�ln�mu a potupn�mu �K.O.�, kdy� jim je�t� p�ed vstupem do ringu sami zasadili t�k� podp�sov� r�ny. Skute�n� kritika nesporn� kvality t�chto film� sice odhalila, ale bohu�el a� v situaci, kdy o l�stky na opo�d�n� vyhl�en� mor�ln�ho v�t�ze tohoto nerovn�ho souboje nebyl d�vno z�jem.\nNa zased�n� zastupitelstva m�sta 26. �ervna byla drtivou v�t�inou hlas�, nap��� v�emi politick�mi a volebn�mi stranami, p�ijata obecn� z�vazn� vyhl�ka �. 7/2003 o ochran� klidu v no�n� dob�. Pouze zastupitel� za volebn� seskupen� P��jemn� Hranice s n� nesouhlasili. P�edes�l�m, �e zcela ch�pu pot�e ob�an�, jejich� sp�nek je ne�m�rn� ru�en hlukem z bl�zk�ch pohostinsk�ch za��zen� hudbou �i hlu��c�mi n�v�t�vn�ky. Jde v�ak o to, jak nejvhodn�ji takov� probl�my �e�it. Domn�v�m se, �e schv�len� vyhl�ka sama o sob� v�bec nic ne�e�� a nevy�e��, naopak p�in�� �adu nejasnost� a probl�m�, kter� bych se r�d pokusil nast�nit.\nRu�en� no�n�ho klidu je probl�m jist� velice citliv�, v Hranic�ch se v�ak v z�sad� dot�k� jen n�kolika m�lo m�st a za��zen�. Vyhl�ka nov� stanovuje povinnost zachov�vat no�n� klid nejen fyzick�m osob�m, ale tak� provozovatel�m r�zn�ch, p�edev��m pohostinsk�ch za��zen�. V p��pad�, �e podnikatel� opakovan� nebudou schopni �i ochotni ve sv�ch za��zen�ch zajistit v noci klid, m��e m�sto s�hnout k pro n� citeln�mu opat�en� � stanoven� tzv. policejn� hodiny - tedy dal�� obecn� z�vaznou vyhl�kou na��dit v ur�it� lokalit� konec ve�ejn� produkce hudby, �i provozn� doby na 22. hodinu. Na�e vyhl�ka tedy vlastn� ��k� jedin�: �Bude�-li opakovan� ru�it, krom� zaplacen� pokuty ti na��d�me v noci cel� podnik zav��t! � V�echno nen� ale tak jednoduch�, jak bychom si asi v�ichni pro n� klid p��li.\nD�vodem pro vypracov�n� vyhl�ky m�l b�t fakt, �e za poru�ov�n� no�n�ho klidu jsou podle z�kona o p�estupc�ch posti�iteln� jen fyzick� osoby, provozovatel� �i po�adatel� ru��c� ve�ejnou produkc� hudby byli doposavad jaksi nepotrestateln�. Policist� si nav�c st�ovali, �e kdy� na z�klad� upozorn�n� ob�an� p�ij�d�li na �m�sto �inu�, hudba ji� byla zcela vypnuta nebo v norm�, a hlu��c� n�v�t�vn�ci, kter� by mohli pokutovat, d�vno doma. Pro� tedy v podob� vyhl�ky nevlo�it str�n�k�m do rukou n�stroj, kter�m by �nezveden�m� po�adatel�m mohli po��dn� pohrozit (pokutou a� do 200 tis�c K�, kterou by mohla ud�lit rada m�sta)?\nZ�kon o ochran� ve�ejn�ho zdrav� a jeho prov�d�c� p�edpisy p�itom stanovuje hygienick� limity hluku, kter� nesm� b�t v no�n�ch hodin�ch p�ekro�eny (na co� by m�lo b�t pamatov�no nap�. p�i kolaudaci provozovny) � tyto limity jsou pro provozovatele a po�adatele z�vazn� a jejich p�ekro�en� m��e hygienik sankcionovat pokutou a� do v��e 2 milion� K�. Jen�e ono je skute�n� obt�n� p�ekro�en� limit� v ten prav� �as v�bec nam��it, a provozovateli tedy poru�en� z�kona prok�zat - postih se t�mto vzdaluje a ob�an� si mohou d�le jen st�ovat a st�ovat. Vyhl�ka jejich st�nosti ale nevy�e��.\nJak� je tedy podle m�ho n�zoru nejv�t�� probl�m vyhl�ky? V tom, �e ze z�kazu ru�en� no�n�ho klidu je mo�no ud�lit v�jimku, o kter� m� rozhodovat odbor �ivotn�ho prost�ed�. V�jimka je jednor�zov� a na jej� ud�len� nen� n�rok. Kdy� si v�ak n�kdo o v�jimku po��d�, p�izn�v� t�m z�rove�, �e no�n� klid ru��! Ano. Dob�e, jednou dvakr�t mu ��edn�k odboru snad v�jimku ud�l�. Ale lze tak �init opakovan�? V takov�m p��pad� by se v�jimka p�ece stala pravidlem! Tak�e ka�d� provozovatel �i po�adatel si podle m�ho n�zoru rad�i rozmysl� ��dat o v�jimku a bude se tv��it, �e z jeho provozovny p�ece ��dn� ru�iv� hluk vych�zet nem��e.\nA co kdy� se �zl�� po�adatel nebo provozovatel �as od �asu rozhodne v noci otev��t okna doko��n, po��dn� vyv�trat a d�t tak spoluob�an�m poc�tit trochu toho po��dn�ho hudebn�ho hluku (jde o p��pad, kter� se skute�n� st�v�)? Op�t se objev� st�nosti na jeho podnik. �V�jimku ud�lenou nem�l, tak�e je jasn�, �e z�kaz ru�it no�n� klid poru�il�, moh by zn�t n� z�v�r. Ano, ale pod�vejme se na mo�nou obranu takov�ho provozovatele: Podle vyhl�ky se toti� zakazuje �ve�ejn� produkce hudby mimo budovy dostate�n� chr�n�c� okol� p�ed hlukem�. P�est�v� b�t budova provozovny otev�en�m jej�ch oken �dostate�n� chr�n�c� okol� p�ed hlukem�? Jist�, �e nep�est�v�. A provozovatel tak bude tvrdit, �e jeho budova byla ��dn� zkolaudov�na a �e ��dn� hygienick� limity jist� neporu�il (proto�e ��dn� hygienick� m��en� hluku provedeno nebylo, pokud by snad provedeno bylo, byl by provozovatel posti�iteln�, jak jsem v��e uvedl, podle z�kona o ochran� ve�ejn�ho zdrav�). Kdyby mu tedy rada m�sta cht�la ud�lit pokutu, d� se p�edpokl�dat, �e odvolac� org�n �i nejpozd�ji soud by ud�len� pokuty zru�il.\nA m��eme se pt�t d�le: na z�klad� jak�ch krit�ri� bude odbor, resp. jeho konkr�tn� ��edn�k o ud�len� v�jimky rozhodovat? Bude t�eba zva�ovat opr�vn�nost no�n� hudebn� produkce vzhledem k po�tu mo�n�ch st�uj�c�ch si, hlukem ru�en�ch obyvatel? A hlavn�: m��e ud�lit ��edn�k v�jimku, kdy� bude produkce p�ekra�ovat z�konn� hygienick� limity? Zde je k�men �razu vyhl�ky, proto�e v�jimku ze z�kona ud�lit nelze! A jak posoud� ��edn�k, zda p�i akci, pro kterou ��d� po�adatel v�jimku, bude nebo nebude limit p�ekra�ov�n? T�ko ��ci....\nA co kdy� po�adatel bude cht�t v�d�le�nou akci, u n� v�, �e jist� nebude moci no�n� klid zachovat, skute�n� prosadit? Kde existuje mo�nost v�jimky, tam se taky �asto nab�z� �e�en� v podob� �ob�lky� � a v n�, t�eba pen�ze (nebo p�r l�sk� na koncert). Nebo se na stole ��edn�ka mohou objevit r�zn� ud�n�, �e jin� v�jimku dostal a jin� zase ne, nebo �pln� smy�len� obvin�n� ve snaze �odst�elit konkurenci�, kdy si jin� podnikatel bude (t�eba anonymn�) st�ovat na druh�ho, ani� by ten skute�n� s hlukem m�l probl�my. Kdo a jak pro�et�� opr�vn�nost st�nost�, kdy� se budou mno�it? Budou provedena m��en�? Skute�n� nev�m...\nA podobn� �nev�m� jsem nucen ��ct i v p��pad� jin�ch ustanoven� vyhl�ky: zakazuje se toti� �hlu�nost n�v�t�vn�k� provozoven�. Znamen� to snad, �e m� provozovatel zcela p�evz�t odpov�dnost za sv� �asto nezveden� hosty? To jist� ne. Ale jak usilovn� je mus� umrav�ovat? Do kdy m� b�t za n� provozovatel odpov�dn�? Jen do doby, ne� se z n�v�t�vn�ka stane fyzick� osoba stoj�c� p�ed jeho podnikem, nebo t�eba a� do doby, kdy z n�j vyprch� v za��zen� po�it� alkohol?\nStarostou bylo na zastupitelstvu hned v �vodu projedn�v�n� vyhl�ky p�izn�no, �e k jej�mu vypracov�n� bylo m�stem p�istoupeno dosti urychlen�, a to na z�klad� �spole�ensk� objedn�vky� - �ast�ch st�nost� ob�an� na ru�en� no�n�ho klidu. Mysl�m si, �e onen sp�ch je na podob� vyhl�ky dosti (v negativn�m slova smyslu) zn�t. Vyhl�ka nepro�la ��dn�m p�ipom�nkov�n�m ze strany ob�an� - m�sto p�itom takovou praxi ned�vno �sp�n� zavedlo s vyhl�kou o ve�ejn� zeleni. Urychlen�m schv�len�m vyhl�ky zastupitel� dali podle m�ho n�zoru najevo, �e jim jde v�ce o to, aby dali ob�an�m (klamn�) pocit, �e jejich st�nosti dok�ou �e�it, nam�sto toho, aby se sna�ili napomoci skute�n�mu vy�e�en� probl�mu hluku a ru�en� no�n�ho klidu.\nVelitel m�stsk� policie p�itom k problematice uvedl, �e v ned�vn� dob� byla vedena jedn�n� s jedn�m z �probl�mov�ch� provozovatel�, kdy byla u�in�na dohoda o proveden� pot�ebn�ch opat�en� pro sn�en� hlu�nosti provozovny. Podle m�ho n�zoru by se m�sto m�lo vydat touto cestou a sna�it se s n�kolika m�lo �zlobiv�mi� provozovateli sp�e dohodnout, ne� pro jistotu �stra�it� vyhl�kou v�echny. M�sto by m�lo spoluiniciovat m��en� Hygieny, na z�klad� kter�ch by mohlo b�t ur�eno, �e ten �i onen provozovatel poru�uje z�kon o ochran� ve�ejn�ho zdrav�. A str�n�ci m�stsk� policie by v probl�mov�ch lokalit�ch m�li d�sledn�ji kontrolovat dodr�ov�n� no�n�ho klidu a �ast�ji ud�lovat pokuty a� v horn� polovin� sazby, kter� je 1000 K�.\nJist� pochop�te, pro� jsem v textu nadhodil i lehce absurdn� n�m�ty, ale to jen proto, abych v�razn�ji pouk�zal na n�kter� chyby �i nejasnosti vyhl�ky. Snadn� �e�en� bohu�el �asto nad�laj� v�ce �kody ne� u�itku. P�ijet� vyhl�ky o ochran� no�n�ho klidu p�ed hlukem prost� nen� t�m �e�en�m, kter� by p�ineslo ob�an�m Hranic tolik pot�ebn� klid k odpo�inku �i sp�nku.\nJi�� Nezhyba: Ob�an� mus� m�t v�t�� pov�dom� o sv�ch pr�vech\nZastupitel� podle abecedy\nHranice - Dal��m zastupitelem, kter�ho v�m v t�to rubrice p�ibl��me, je Mgr. Ji�� Nezhyba, kter� do zastupitelstva kandidoval za P��jemn� Hranice a ve volb�ch z�skal 1046 hlas�.\nJi�� Nezhyba se narodil roku 1973 v Hranic�ch. Ji� v ran�m d�tstv� - v prost�edn�m odd�len� mate�sk� �koly - se sezn�mil s Ji��m Nebesk�m, pozd�ji na z�kladn� �kole s Petrem Markem a dal��mi, s nimi� se pozd�ji pod hlavi�kou UNARCLUB anga�uje v �ad� um�leck�ch (i politick�ch) projekt�. Po absolvov�n� hranick�ho gymn�zia ode�el studovat do Prahy na pr�vnickou fakultu Univerzity Karlovy, kterou ukon�il v roce 1997. Po absolvov�n� civiln� slu�by pak v roce 1999 nastoupil na Ministerstvo vnitra, odbor pro uprchl�ky - d�le ne� rok p�itom p�sobil v uprchlick�m t�bo�e ve Vy�n�ch Lhot�ch. V z��� roku 2002 za�al pracoval v Brn� jako pr�vn�k ob�ansk�ho sdru�en� Ekologick� pr�vn� servis. Je svobodn� a bezd�tn�.\n* Pro� jste se rozhodl vstoupit do komun�ln� politiky?\nP�ed t�dnem tady odpov�dal Jirka Nebesk�, se kter�m se zn�m u� v�ce ne� 20 let a spoustu v�c� jsme d�lali a d�l�me jaksi spole�n�, necht�l bych se tedy opakovat. V roce 1998 vznikl P��jemn� �der. Byl to vlastn� takov� ob�ansk� protest, bez n�jak�ch politick�ch ambic� nebo souvislost�, zam��en� hlavn� proti b�val�mu starostovi Nov�kovi a jeho totalitn�m praktik�m. A� pozd�ji, kdy se do toho Jirka Nebesk� v�ce "obul" a my zjistili, "jak se v�ci na hranick� radnici maj�", jsme se za�ali rozhodovat, co d�le. O kandidatu�e do zastupitelstva jsme sice mluvili u� p�ed rokem 2002, ale po pravd� �e�eno, s�m jsem se politicky anga�ovat moc necht�l. K definitivn�mu rozhodnut� jsem po dlouh�m rozm��len� dosp�l a� v srpnu 2002. To jsme vytvo�ili volebn� stranu P��jemn� Hranice, pod kterou se schoval taky P��jemn� �der. V�echno pak m�lo tak rychl� sp�d, �e n�m hned nedo�lo, �e budeme moci politiku m�sta ovliv�ovat tak v�razn�. Z "undergroundu" jsme najednou p�e�li do "vl�dy" (sm�ch).\n* Jak vn�m�te v�sledek voleb?\nPro P��jemn� Hranice, a douf�m, �e snad nejen pro n�, to byl a� ne�ekan� dobr� v�sledek. Jinak, pokud jde o m�, tak na jednu stranu jsem si ��kal, �e mo�n� jako pr�vn�k a �lov�k, kter� se anga�uje v oblasti ochrany p��rody, u lidi vzbud�m d�v�ru, tak�e m� zvol�. Na druhou stranu jsem m�l ale chv�le, kdy jsem se b�l, jestli se tam od n�s dostane v�bec n�kdo a jak bychom takov� fiasko dok�zali p�ijmout. Je taky jasn�, �e n�s lidi volili dost proto, aby u� kone�n� byla n�jak� zm�na.\n* Jak� je podle v�s �loha komun�ln�ho politika?\nMn� se ten pojem politik moc nel�b�, bavme se rad�i o pojmu zastupitel, proto�e ten podle m� kr�sn� vyjad�uje to, o co jde, tedy �e n�kdo zastupuje lidi, kte�� ho volili. Zastupitel by tedy m�l respektovat v�li lid�, kte�� mu p�edali kus sv� moci pod�let se na samospr�v�, m�l by b�t st�le p�ipraven a ochoten se jich pt�t, jak� maj� p�edstavy o tom, co je ve m�st� t�eba d�lat, jak by konkr�tn� probl�my m�sta �e�ili oni. Od toho tu jsou jednak volebn� programy, pro kter� taky lidi ve volb�ch hlasovali, ale po nich jsou to p�edev��m r�zn� setk�n�, ankety, pr�zkumy, ale hlavn� norm�ln� denn� kontakt. Nen� v�bec jednoduch� zjistit, "co lidi cht�j�", je ale nutn� b�t k dispozici. Sna��m se o to i p�esto, �e pracuju v Brn� a doma jsem jen o v�kendech, na�t�st� jsou tu telefony, maily, icq - tahle forma komunikace zat�m funguje dob�e.\n* Je n�jak� oblast, na kterou se v pr�ci v zastupitelstvu zam���te?\nStejn� jako Jirku Nebesk�ho m� zaj�maj� informace a informovanost. Tady se d� nav�zat na to, co jsem �ekl v p�edchoz� odpov�di. Jde o to, aby ob�an� m�sta m�li maxim�ln� mo�nost ovliv�ovat to, co se bude v jejich m�st� d�t. Je t�eba, aby v�d�li, co v�echno se ve m�st� chyst� a pro�, a taky, co se u� ud�lalo. Toto minul� zastupitelstvo necht�lo d�lat a mysl�m, �e se mu to jaksi vymstilo. Hlavn� se to ale vymstilo ob�an�m. Te� tu t�eba m�me tov�rnu LG Philips a z toho, �e tu je, mi nen� dob�e. V�dy m�m takov� divn� smutn� pocit, kdy� p�ij�d�m dom� a vid�m tohleto monstrum, nav�c tak bl�zko bar�k�m. Beru to trochu jako svou prohru, �e jsme se tehdy proti n�mu neanga�ovali, zvl�t� vzhledem k tomu, ��m se nyn� zab�v�m ve sv�m zam�stn�n�. I na z�klad� zku�enost� z jin�ch m�st a obc� ��k�m, �e Hrani��ci nejsou moc anga�ovan�, aktivn�, nezaj�maj� se tolik o v�ci kolem sebe. Pak se najednou div�, �e jim tu vyroste z�na nebo t�eba supermarket, a ozvou se, a� kdy� se s t�m ned� nic d�lat. R�di bychom proto zlep�ili pov�dom� lid� o jejich pr�vech jako ob�an� m�sta a taky jejich obecn� pr�vn� v�dom�, aby si byli v�domi sv� s�ly, sv�ch mo�nost�. Jen tak si snad nenechaj� nic l�bit, a p�jdou i proti sou�asn�mu veden� m�sta, kdy� by se d�lo n�co, co by nepova�ovali za dobr�. Pro nikoho toti� nem��e b�t v�hodn�, kdy� si nap��klad radnice n�co upe�e s n�jak�m investorem tak, aby o tom lidi p��li� nev�d�li. Budeme se proto sna�it chovat maxim�ln� transparentn�.\n* Jak hodnot�te pr�ci b�val�ho zastupitelstva?\nTo nen� lehk� vyst�elit jen tak od boku, v tom zastupitelstvu jsem nesed�l. Ale byly tam, a to je jist�, z�sadn� probl�my s komunikac� a prezentac� pr�ce m�sta. Zastupitelstvo neum�lo, nebo snad ani necht�lo, komunikovat s ob�any, o �em� t�eba sv�d�� p�vodn� jednac� ��d zastupitelstva, kter� byl nez�konn�, proto�e ob�any p��li� omezoval v mo�nosti se na zastupitelstvu vyj�d�it. Minul� zastupitelstvo taky neum�lo odprezentovat, vysv�tlit z�sadn� v�ci jako t�eba pr�myslovou z�nu - viz kauza Regecov�. Tehdej�� veden� m�sta prezentovan� hlavn� starostou Nov�kem pak m�lo probl�my s opozic�, kter� tehdy nem�la moc �anc� n�co prosadit. No, a jasn�, pak ty ekonomick� �achry zastupitel�. Volby mysl�m uk�zaly, �e to lidem v Hranic�ch dost vadilo.\n* Co podle v�s na�e m�sto pot�ebuje nejv�ce?\nProgram rozvoje m�sta Hranic v sou�asnosti teprve vznik�. R�di bychom v�ak do n�ho zapojili v�echny, kte�� maj� co ��ct. Pl�n� je hodn�. Faktem ale je, �e pen�z je mnohem m�n�. Jinak se, podle m�, Hranice pot�ebuj� jaksi probrat, zatraktivnit, jak pro vlastn� ob�any, tak t�eba pro turisty. Za prioritu pak pova�uji v�stavbu kryt�ho baz�nu, douf�m ale, �e k t�hle v�ci se budou moci Hrani��ci pat�i�n� vyj�d�it, �e budou p�edem jasn� vy��sleny n�klady a mo�n� n�vratnost cel�ho projektu.\n* Jak si tedy p�edstavujete ide�ln� Hranice?\nJako m�sto, kde se d� zkr�tka dob�e ��t. Co to znamen�? Ur�it� v�ce �ist�ho vzduchu, p�kn�ch, upraven�ch prostranstv�, mo�nost� kulturn�ho a sportovn�ho vy�it�. M�sto, kde by ob�an cht�l d�le z�stat a neodch�zet n�kam jinam za lep��m, co� je mysl�m �ast� hlavn� u vysoko�kol�k�, a z�rove� m�sto, kam se nap��klad budou turist� r�di vracet pr�v� proto, �e se jim tu l�b�.\n* Jak relaxujete a tr�v�te sv�j voln� �as?\nJsem du�� sportovec, i kdy� na to mo�n� nevypad�m, tak�e kdy� to jde, tak jsem r�d n�kde venku, na vod�, na kole, na ly��ch nebo jen tak n�kde v lese. Tohle si fakt u��v�m. S Petrem Markem taky u� dvan�ct let hrajeme divadlo. Miluju hudbu, r�d si zazp�v�m. Je toho dost, ��m se d� odreagovat, ale bohu�el �asu se mi dost�v� sotva o v�kendu nebo o dovolen�.


Maxivitalis Slimax Lady 50+ 150 tob. - MJ-KrasaZdravi.cz\nPřírodní produkty Diety, přípravky na hubnutí Maxivitalis Slimax Lady 50+ 150 tob.\nMaxivitalis SlimaxTM Lady 50+ je inovativní přípravek pro podporu efektivního a snadného hubnutí zralých žen a zachování jejich vitality. Nové a silnější složení účinkuje ve třech oblastech klíčových pro ženy v období klimakteria neboli přechodu a po něm.\nMaxivitalis SlimaxTM Lady 50+ je inovativní přípravek pro podporu efektivního a snadného hubnutí zralých žen a zachování jejich vitality. Nové a silnější složení účinkuje ve třech oblastech klíčových pro ženy v období klimakteria neboli přechodu a po něm:\nnapomáhá snižování hmotnosti, která u žen v období přechodu a po něm mívá tendenci narůstat\nstabilizuje hormonální výkyvy spojené s přechodem\npodporuje zachování mladistvé vitality a energie\nDíky kombinaci těchto 3 mechanismů SlimaxTM Lady napomáhá řešení nejpalčivějších problémů spojených s ženským přechodem.\nÚčinnost SlimaxTM Lady je posílena extraktem z opuncie, která na sebe v trávicím traktu váže tuky a cukry a omezuje tak jejich vstřebávaní do organizmu. Díky tomu dochází ke snížení energetického příjmu z potravy a přirozenému hubnutí. Opuncie navíc napomáhá odbourávání tuku z tukových buněk. Díky opuncii bude váš organizmus vstřebávat méně tuků a cukrů a správně spalovat již existující tukové zásoby. SlimaxTM Lady navíc příznivě upravuje hladinu krevní glukózy. Díky obsahu lněné vlákniny SlimaxTM Lady stabilizuje hladinu hormonů a chrání ženský organizmus v průběhu menopauzy. Lignany obsažené ve lněných semínkách navíc napomáhají zachovat dobrý stav srdce a mají na tělo antioxidační účinky. Obsažená spirulina napomáhá zachování vitality a životní energie, redukuje pociťovanou únavu.\nSlimaxTM Lady je účinný pomocník v boji s nadváhou, hormonálními výkyvy, ztrátou energie a dalšími průvodními jevy spojenými s obdobím přechodu a po něm.\nglukomannan (konjaková guma), extrakt opuncie (Opuntia fi cus indica), lněná vláknina (semeno lnu setého, Linum usitatissimum), alginát sodný, spirulina (biomasa spiruliny), chrom (pikolinát chromitý)\nDoplněk stravy. Neužívat při přecitlivělosti na některou z obsažených složek, gastrointestinálních onemocněních, stenóze jícnu nebo střevních potížích. Tobolky se polykají celé a před užitím se neotvírají. Slimax™ Lady může snižovat účinnost léků, doporučujeme tedy jejich užití minimálně 20 minut před Slimax™ Lady. Přípravek není vhodný pro děti, těhotné a kojící ženy. Pokud si nejste jisti, zda můžete užívat SlimaxTM Lady samostatně nebo v kombinaci s jiným lékem, poraďte se se svým lékařem nebo lékárníkem. Není určeno jako náhrada pestré stravy. Skladujte při teplotě od 15 °C do 25 °C, na suchém a tmavém místě, v původním balení, mimo dosah dětí.\nOP Olga Plzáková | 25.3.2020\nUrčitě lepší zažívání, ale nehubnu\nPP Pavlína Purschová | 17.10.2019\nPřípravek mi pomáhá cítit se v pohodě, ale nehubnu. Mám více energie, což je pro mě to pravé.\nMR Mirka Růžičková | 12.4.2019\nProzatím nemohu hodnotit,přípravek užívám třetí týden. Rozhodně ale nehubnu a mám obavy,že se budu muset vrátit zpět k užívání hormonálních léků,jelikož po jejich vysazení se mi vrátily nepříjemné návaly,nespavost,úzkosti,změny nálad a vůbec,všechny ty nepříjemné věci spojené s přechodem. Je možné,že přípravek Slimax lady, je příliš slabý a jeho účinky tudíž nesplnují to,co my ženy v tomto období potřebujeme.


Názory k článku Desetník: Kanadský políček za české Romy a nejistota s cestovkami - Měšec.cz\nMěšec.cz » Daně » Desetník: Kanadský políček za české Romy a nejistota s cestovkami » Všechny názory\nNázory k článku Desetník: Kanadský políček za české Romy a nejistota s cestovkami\n21. 7. 2009 9:21\nMalokdo si dovoli to napsat takto otevrene.\n21. 7. 2009 10:02\nNapíšu svoji zkušenost.\nBydlela vedle nás v paneláku cikánská rodina. Že to jsou cikáni bylo vidět jen podle tváře. Pravda, občas byli hlučnější, ale velmi slušný. Otec rodiny dělal šéfa kdesi na stavbě, matka pracovala v naší místní továrně. Děti normálně chodily do školy (mají jich 7), co vím, tak starší dvě dcery dnes mají vysokou. Odborník tomu říká "asimilovaní" cikáni, ale je fakt, že tito lidé měli více "bílých" přátel, než vlastních. Logicky, pro své lidi z komunity byli "divní". Připadá mi to jako zamotaný kruh.\nA pak další extrém. Projděte se v Chomutově, jsou tam opravdu socky cikáni, ale hodní. Oni by chtěli změnit svůj život, ale buď na to nemají odvahu, intelekt nebo prostředky. A pak se projděte po Masarykově náměstí v Ostravě a uvidíte olašské cikány. Drzí, nepříjemní, vychystralí, velmi bohatí ale oficiálně bez majetku.\nNelze všechny házet do jednoho pytle ale je fakt že tato otázka je nevyřešená. Jenže asi ani vyřešit nejde.\n22. 7. 2009 8:00\nAno, máte pravdu. U nás ve městě taky žijou romští starousedlíci, někdy jsou hlučnější, někdy si dají do trumpety. Na druhou stranu tu máme i novodobé přistěhovale, kteří jsou daleko více problémovější. Starousedlící jinak ale slušní, s těmi novými se nekmotří /kdo to kdy pamatuje, aby Rom okradl Roma .../. Ti starousedlíci se snaží pracovat /a i jejich děti, které se mnohdy kamarádí s těmi bílými, což třeba před 20ti lety bylo neobvyklé/, ale ani pro bílé není tolik práce. Dřívěji, když u nás byla spousta fabrik, tak dělali méně kvalifikované práce, ale pracovali. Dnes to mají těžké. Pokud se někde přijde hlásit na místo Rom či bílý, komu dá většina zaměstnavatelů přednost? Pokud není Rom osobním známým personalisty a ten ho nezná, jak umí za práci vzít, tak berou přednostně bílého. Na Romy čekají i dnes vesměs jen dělnické či dokonce nekvalifikované profese, a přiznejme si, že bychom asi ani nebyli nadšeni, kdyby bílé ošetřoval romský lékař nebo v bance by vám nutil pojištění proti vykradení bytu Rom. Obdobně se dívají např. v USA na Černochy - není tomu dávno, co byli otroky, a dnes stojí v čele USA černoch. A i dnes se tam na řadu z nich dívají skrz prsty a jsou gheta, kam se normální občan neodváží ani dnes za bílého dne.\nJelikož u nás Romové vyčuhují asi tak jako třeba Vietnamci, snaží se vmíchat tam, kde tolik nevyčuhují. V Kanadě se ztratí, a pokud budou vyšívat stejně jako jiní přistěhovalci, kterých tam jsou kvanta a kteří tam jsou ovšem zaměstnatelní, nebudou nikomu vadit. A je možné, že nějací z dalších generací se k nám po letech vrátí, aby zde koupili ČEZ nebo Škodovku ...\n21. 7. 2009 13:08\nNedořešená otázka Romů? To je co? A kdo to má v rukách, když ne Romové sami? Hezké bylo vyjádření kohosi na netu: slovenští Romové jsou na tom hůř než čeští, ale ti nemají zdroje na odlet do Kanady. V Kanadě žije v jakémsi městě (jméno si nepamatuju) romská komunita, co se odstěhovala z Čech, a ta odchody Romů do Kanady organizuje. Do Kanady tak odchází "horních 10.000 Romů", jakási inteligence, prostě lepší vrstvy, naposledy dokonce redaktorka jejich rozhlasového vyslání. Této vrstvě v Kanadě práce nevadí, mají se tam lépe než v Čechách. O své nepracující a nepřizpůsobivé soukmenovce ani tito lidé nemají zájem, ti nám tu zůstanou a my si je budeme hýčkat, Kocáb a Džamila se budou bít za jejiich parazitická práva, po vybydlení dostanou jiné nové byty (naposledy od Čunka ve Vsetíně) - nechci se chlubit, vážení, ale kdo z vás to má? - a pak se bueme divit, když nám bude po ulicích pochodovat Dělnická strana.\n21. 7. 2009 20:40\nHm, tak do Kanady odchází romská inteligence a Kanada kvůli tomu zavede víza? Co by teda dělala v případku, kdyby tam odcházela svoloč z Janova a Chánova? Nejspíš nám vyhlásila rovnou válku, že?\n22. 7. 2009 20:51\nPokud jste viděl romské vesnice na Slovensku, jistě mi dáte za pravdu, že se jedná o inteligenci. Pravda, ve srovnání s bílou to znamená, že romský inteligent má alespoň výuční list a umí číst a psát.\nSvoloč z Chánova, Janova a ze Slovenska do Kanady neemigruje, protože na to nemá prostředky a ani nemá schopnosti se naučit jazyk. Pokud je mi známo, tak Kanaďani po dobu učení se jazyku dávají podporu, což může trvat i rok. Pak ale chtějí, aby se jim peníze vrátily, což znamená, že chtějí, aby dotyčný začal pracovat a jeho děti by chodily do normální školy.\n21. 7. 2009 13:55\nJá bych doplnil, že vše v článku řečené se netýká jen Romů, ale obecně cikánů. Romové je jen podskupina z nich. Někde jsem četl - asi jako kdyby se všichni Češi nazývali psohlavci. Je pouze ostudou dnešní doby, že mnozí odmítají nazývat věci pravými jmény a výraz "cikán" je dokonce samotnými cikány (například ze serveru romea.cz) cenzurován jako něco nepatřičného. Nepodléhejme tomu.\n21. 7. 2009 16:06\nNo jo, to jste mi připomněl: slovensky lhát se řekne cikánit. Budou bratia Slováci po novu "romit"?\nJinak do 1989 to byli cikáni, pak se jen kosmeticky přejmenovali na Romy.\nTo se občas dělalo. Když bylo nepopulární zdražování, tak se upravovaly ceny, když se mluvilo o nefachčenkách a flákačích, tak jsme je nazvali nepřizpůsobivými. Prostě chceme mít svůj svět hezký.\n26. 7. 2009 14:32\nO tomto tématu by se dal napsat sloh...\nVětšina lidí nejsou rasisty, ale za zavřenými dveřmi opravdu přiznají, že jim Romové vadí.\nA teď otázka - proč teda všichni upřednostňujeme Romy, když jsou ve většině případů takoví, jací jsou (kromě pár přizpůsobených výjimek, které já neznám)? Není to nakonec diskriminace bílých?\n26. 7. 2009 19:06\nJeště mě napadlo... když tak Kanada básní o tom, jací jsme nelidumilové, proč si je tam nevezmou sami? Ještě zavedou víza... Protože dobře vědí, jak dovede "zpříjemnit" soužití ta nepřizpůsobivá část! Na to jsou chytří, ale buzerovat v tisku a televizi, to umí každej.


Po pamětním místu chystají i bustu Václava Havla v USA - Pražský deník\nPraha /ROZHOVOR/ - Knihovnu Václava Havla vede Marta Smolíková od roku 2012 a každý měsíc v její galerii v Řetězové ulici 7 na Starém Městě (v prostorách Galerie Montmartre, kanceláře samotné knihovny jsou umístěny jinde, v Kateřinské ulici 18 na Praze 2) pořádá 15 až 20 akcí.\nVizualizace: Havlovo místo by mělo vyrůst během května na Maltézském náměstí v Praze. Autorem instalace, která se nachází už i ve Washingtonu nebo Barceloně, je architekt Bořek Šípek. | Foto: www.praha.eu\nČtěte také:Václav Havel vzešlý z voleb\na teď i z bronzu\nLetošní rok je ale přece jen v něčem výjimečný: je tomu 25 let od sametové revoluce a událostí, s kterými je právě Václav Havel spojen jako nikdo jiný. A v Knihovně Václava Havla v Praze proto neponechali nic náhodě.\nI díky tomu, že našli podporu u pražského primátora Tomáše Hudečka, se jim podařilo prosadit v Praze instalaci nazvanou Havel's Place.\nJednoduchý pomník sestávající z lípy, stolu a dvou křesel bude stát, jak Marta Smolíková prozradila Pražskému deníku na Maltézském náměstí. Praha se tak přidá po bok světových metropolí Washingtonu, Dublinu a Barcelony kde totožné místo už stojí. S ředitelkou Knihovny Václava Havla jsme si povídali o chystaném památníku, ale i o dalších projektech, které v rámci knihovny připravují.\nPrvní pamětní místo Václava Havla se od loňského října nachází v americkém Washingtonu. Proč právě tam?\nKdyž se loni uváděl festival pojmenovaný Václav Havel ve Washingtonu, uvažovalo se o tom, že by se na počest Václava Havla v kampusu Georgetownské univerzity zasadila jako český národní symbol lípa. Velvyslance Petra Gandaloviče tehdy napadlo, že by se pod tuto lípu mohla dát lavička, aby si lidé měli kde sednout. Mluvil o tom s Bořkem Šípkem, který pak navrhl podobu stolku kolem stromu s dvěma křesly. Je to symbol, který poukazuje na Havlův odkaz vést dialog, a k tomu je typický český strom lípa. A tak Washington dostal místo označované jako Havel's Place.\nPostupně bylo instalováno i v Dublinu a v Barceloně. Bylo vaším plánem zřídit ho i v Praze?\nNeřekla bych, že jsme to vysloveně plánovali, ale doufala jsem, že se Praha jednou sama přidá. A díky tomu, že se ve věci angažoval pan primátor, se to zřejmě podaří docela rychle.\nVybírali jste z několika lokalit. Proč nakonec místo bude na Maltézském náměstí?\nJe to příjemné náměstíčko na Starém Městě, které přestože se nachází v centru, je docela klidné. Navíc už tam stojí lípa. Takže se to nabízelo. A když Bořek Šípek po obhlídkách několika lokalit řekl, že se mu to místo zamlouvá, byli jsme rozhodnuti.\nKdy tedy budeme moci v Praze navštívit Havlovo místo?\nVěřím, že během května. Přesný den zatím neznáme, ale brzy snad budeme moudřejší.\nJsou v Praze ještě některá další místa, která by se dala označit za havlovská?\nUrčitým pomníkem je Pražská křižovatka (kostel sv. Anny na Starém Městě), kterou Václav Havel se ženou Dagmar renovovali a otevřeli jako centrum setkávání. Děje se tam řada kulturních a společenských akcí. A samozřejmě, pan Havel se zasadil o současnou podobu Pražského hradu a jeho zahrad, které se právě s Bořkem Šípkem po roce 1990 snažili otevírat Pražanům.\nNa jakých dalších větších projektech vedle pamětního místa Václava Havla teď pracujete?\nK 30. dubnu máme uzávěrku Ceny Václava Havla za lidská práva, což je globální projekt vyhlášený pro celý svět, který děláme spolu s Radou Evropy a nadací Charty 77, na podzim bude pak její vyhlášení. Ve spolupráci s filozofickou fakultou děláme v polovině května konferenci zaměřenou na překlady divadelních her Václava Havla.\nLetos to bude 25 let od sametové revoluce. Jak se na toto výročí připravujete?\nZatím se snažíme zkoordinovat s dalšími institucemi, aby se některé činnosti zbytečně nekryly, takže vám toho moc konkrétního ještě říct nemůžu. Jednu velkou věc už ale připravenou máme. Vypadá to, že okolo 17. listopadu bude v americkém Kongresu instalována busta Václava Havla.\nUž je hotová, vytvořil ji umělec českého původu žijící v Americe Lubomír Janečka.\nKdyž jsem poprvé uslyšel, že existuje Knihovna Václava Havla, představil jsem si místo, kde mohu přijít a přečíst si cokoli z publikační činnosti pana prezidenta. Odpovídá to skutečnosti?\nV podstatě ano, máme asi nejucelenější sbírku toho, co existuje, včetně samizdatů a překladů děl Václava Havla do mnoha jazyků. Máme tady i původní knihovnu zapůjčenou z Hrádečku, ve které byly jak knihy, které Václava Havla inspirovaly, tak časopisy a další média, ve kterých publikoval. V digitálním archivu máme přes 20 tisíc položek. Každé úterý je pak u nás badatelský den pro veřejnost, chodí sem různí lidé, od studentů, přes odborníky i zájemci z řad široké veřejnosti.\nZmínila jste, že hodně spisů je přeloženo do cizích jazyků. Na jaké řeči tu vedle angličtiny či němčiny můžeme také narazit?\nMáme díla přeložená do svahilštiny nebo arabštiny. Třeba esej Moc bezmocných byl přeložen i do perštiny. Měli jsme tady badatele, který se zajímal o díla Václava Havla v čínštině, také jsme mu měli co nabídnout, i když nebyl úplně spokojen (směje se). Ale samozřejmě nejvíc textů máme v angličtině nebo němčině, ta je hodně častá, protože v německy mluvících zemích se hry Václava Havla skutečně hojně uváděly.\nPražský primátor Tomáš Hudeček: Havlovo místo už chtějí i v Bratislavě nebo Jeruzalému\nKdyž se pražský primátor Tomáš Hudeček dozvěděl o tom, že několik světových metropolí má mít pamětní místo Václava Havla, patřil k velkým podporovatelům toho, aby stejná instalace vznikla i v Praze.\nNěkteří se možná budou ptát, proč má mít Praha pamětní místo Václava Havla, zeptám se ale naopak: proč ho Praha dosud v této podobě, jakou navrhl Bořek Šípek, neměla a přichází „až" po Washingtonu nebo Barceloně?\nTakzvaný Havel's Place byl původně pomník vytvořen na míru Washingtonu. Z tohoto pohledu ho budeme mít velmi brzy, jen několik měsíců po Washingtonu.\nUž o místo projevily zájem i některá další města?\nAno, ozývají se města jak od nás, tak ze zahraničí. Ozvaly se Mladá Boleslav a Karlovy Vary. Když jsem byl v Bratislavě, zájem projevili i tam. A ze vzdálenějších měst chtějí koncept Havlova diskusního místa například v Jeruzalému.\nJak se vám osobně toto pamětní místo líbí?\nPři nedávném barcelonském otevření tohoto místa, kde z něho mimochodem mají velkou radost, jsem se seznámil s dlouholetým blízkým Václava Havla, Bořkem Šípkem, a z toho, co jsem poznal, musím říct, že místo má myšlenku, která respektuje Havlův přístup k životu a to, co české společnosti vtisknul: dialog a diskusi. Pokud se této dovednosti naučíme, jsme schopni žít a národ posouvat k harmonii. Takže k otázce: instalace má dle mého laického názoru nápad i vkus a líbí se mi.\nMáte nějakou osobní vzpomínku na Václava Havla?\nBohužel jen jednu malou. Ale přesto příjemnou. Krátce po volbách do pražského zastupitelstva v roce 2010 přišel Václav Havel mezi demonstranty podpořit Zdeňka Tůmu a nás v rámci tehdy ustavené kmotrovské koalice ODS a ČSSD. I ve svém pokročilém věku a už relativní životní únavě, která se na něm projevovala, neváhal a šel mezi demonstranty. Pro mě je to tedy člověk, který do konce života zůstal svým ideálům věren.\nPodle ředitelky Knihovny Václava Havla Marty Smolíkové by pamětní místo mělo být instalováno v Praze během května. Můžete ten termín ještě přiblížit?\nNejbližší možný termín je první polovina května. Ale protože vím, jaké administrativní průtahy mohou nastat u kterékoli instalace na veřejném místě, radši zatím nic nepotvrzuji.\nBude místo na Maltézském náměstí instalováno trvale?\nAno. Ve všech městech, kde bylo toto místo instalováno, jde o prostor, který by měl navždy nést odkaz Václava Havla.\nČtěte také: Praha bude mít nové pamětní místo Václava Havla


Citroën C5 II. generace (2008 – 2017): Profil ojetiny | Ojetiny Pod Lupou\nCitroën C5 II. generace (2008 – 2017): Profil ojetiny\nOjetiny Pod Lupou > Car Review > Citroën > Citroën C5 > Citroën C5 (2008-2017 II. generace) > Citroën C5 II. generace (2008 – 2017): Profil ojetiny\nProti předchůdci je C5 II (X7) mnohem avantgardnějším, kvalitnějším, ale i méně praktickým vozem. Málokdo by při často podbízivě nízké ceně čekal od Francouzů tak mechanicky poctivý stroj, nesmírně pevný, s excelentní protikorozní ochranou, pečlivě odtlumený (lze mít i vrstvená protihluková boční skla), na rozdíl od sesterského Peugeotu 508 přinášející jednu z nejsložitějších a výrobně nejdražších lichoběžníkových náprav i do nejzákladnějších modelů (podobně jako kdysi Peugeot 407).\nŠetřit začal výrobce tam, kde to tolik nevadí. Legendární hydropneumatické odpružení standardně ponechal jen dražším verzím (u šestiválců je vždy, u větších čtyřválců v závislosti na výbavě nebo příplatku), levnější modely si musí vystačit s konvenčním odpružením vinutými pružinami a klasickými tlumiči – ovšem naladěnými tak, jak to typický zájemce o tento model očekává. Plavný komfort nabízí obě verze podvozku.\nVýhody složitějšího odpružení Hydractive III ocení hlavně ten, kdo i po horších silnicích jezdí rád rychle. Kromě lepší směrové stability přináší hydraulika i lepší kontakt kol s vozovkou. O levnější verze s konvenčním podvozkem byl i díky ceně větší zájem, dokonce přišli i fleetoví zákazníci, kteří v C5 konečně přestali vidět nevyzpytatelný složitý stroj.\nHydractivu se přesto není třeba bát, systém je spolehlivý, maximálně se po čase mohou objevit drobné netěsnosti hydrauliky v oblasti regulačních pístků. Složitá kinematika náprav budí obavy z výdrže, ale ta není vůbec špatná. Sem tam odejdou rejdové čepy předních ramen (pravda, nejsou nejlevnější), naopak třeba známé potupné vrzání od zadní nápravy se druhé generace C5 už netýká.\nSlabých míst má C5 málo, potěší dnes už solidní stabilita elektroinstalace, byť úplnou bezproblémovost zaručit asi nelze. Obecně pozor na netěsnosti klimatizace (na výměníku je jedno chronicky děravějící místo) a stav spojky u dieselů. Při zkušební jízdě vyzkoušejte, zda pod plným plynem na nejvyšší převodové stupně neprokluzuje.\nKlady a slabiny motorů od PSA jsou již dostatečně známé. U benzínových THP se objevily přeskakující rozvodové řetězy i rozviklané spoje hnaného rozvodového kola a vačkového hřídele, u slabšího 1.6 VTi se mimo to řešily problematické starty, dané špatnou funkcí čidla teploty v komoře termostatu.\nČtyřválcové diesely 1.6 HDi jsou i nadále méně výhodnou volbou než robustní osvědčené dvoulitry, zatím vcelku dobře fungují i větší motory 2.2 HDi, které už dávno nezlobí tak jako kdysi v předchůdci, jejich technika je však složitější a do budoucna dražší na opravy.\nVyhněte se robotizovaným převodovkám BMP6 a také motoru 2.7 V6 HDi. Je těžký, užraný, ne zrovna ideálně sladěný se sériově dodávaným automatem, často u něj odchází EGR ventily (jsou dva) a nemá problém se i zadřít. Novější 3.0 V6 HDi je spolehlivější, ale stále trochu zbytečný. Jeho dynamika není o moc větší než u poslední evoluce čtyřválce 2.2 HDi.\nNaftový dvoulitr je u vozů koncernu PSA jistotou. Pro těžkou C5 se nejlépe hodí jeho nejvýkonnější verze se 120 kW, nabízená od r. 2009. Výkonovou suverenitu nečekejte, je to v první řadě klidný, odolný, osvědčený tahoun s běžnou spotřebou lehce nad 7 litrů. Je k mání s manuálem i klasickým šestistupňovým automatem, s robotizovanou převodovkou se naštěstí nespojoval.\nVibrace volantu (přední nápravy)\nZávady klimatizace (obvykle netěsnost výměníku)\nVadné zapalovací cívky (benzín 3.0 V6)\nPředčasně opotřebené spojky (zejména 1.6 HDi a 2.0 HDi)\nNetěsnosti hydraulického okruhu u odpružení Hydractive (netěsné pístky systémových ventilů)\nVůle v přední nápravě (při vyšších nájezdech)\nZadření ojničních ložisek u 2.7 HDi


Networking Academy Games - NAG\nPro partnery a sponzory je soutěže dobrou příležitostí hledat nové talenty v oblasti síťových technologií, které mohou následně včas oslovit s nabídkou na spolupráci. V této oblasti je soutěž úzce propojena s dalšími aktivitami Cisco Networking Academy programu v ČR zaměřenými na budování a vzdělávání komunity studentů – budoucích síťových profesionálů.\nO organizaci soutěže\nNovinky NetRiders 2016\nV pořadí 11. ročník soutěže má lehce pozměněnou organizaci.\nÚčast soutěžících lze rozdělit do dvou skupin kategorií a to na jednotlivce a družstva. Kategorie tříčlenných družstev pro studenty středních škol je označená jako HS3, pro studenty středních a vysokých škol je pak kategorie IoE. Kategorie pro individuální soutěžící jsou označena jako NetRiders CCENT, NetRiders CCNA a NetRiders ITESS. NetRiders CCENT je určena pro studenty středních škol. Ostatní kategorie NetRiders jsou určeny pro studenty středních i vysokých škol. Kategorie individuálních soutěžících NetRiders bude v tomto ročníku soutěže organizována celosvětově.\nHlavním organizátorem soutěže jsou profesní organizace lektorů programu NetAcad v ČR, zapsaný spolek i-com-unity a společnost Cisco Systems. Organizační a hodnotící tým je tvořen aktivními lektory programu NetAcad ze středních a vysokých škol, z nich mnozí působí současně i ve firemním sektoru. Soutěž je organizována s podporou partnerů Fluke Networks, Intercom Systems a Cesnet.\nMartin Pruša, koordinátor NAG2016


akvaciris.cz - Diskuse Muj velikost clena 13 centimetru\nMuj velikost clena 13 centimetru, Velikost mužství, v závislosti na postavě. Průměrná normální velikost penisu\nVelikost penisu přitom leží v hlavě spíše mužům než ženám. A téměř každý muž srovnává normální, podle statistik velikost penisu s jeho mužností.\nKlukům co mají brko 20 cm nezávidím a myslím, že oni zase nezávidí mě. A jestli se najde nějaký šmudla co mi bude tvrdit, že jsem naivní, pokud si myslím, že ženy řeknou Muj velikost clena 13 centimetru pravdu co si myslí o jeho brku, tak naivní nejsem. A abych pravdu řekl, je mi to jedno.


Kalhotky Livco Corsetti Zisel | Leontyna.cz - online nákupní galerie\nLuxusní kalhotky Zisel Livco upoutají svou jednoduchou elegancí. Horní část je olemována ozdobnou gumou s mašličkou na přední straně. Přední část kalhotek je zdobená krásnou černo-zlatou krajkou. Složení 90%polyamid 10%elastan.\nDámské kalhotky Passion Antonina\nTanga Obsessive 837-PAN-1


Barack je 'zatoulaná ovce' | Svět | Lidovky.cz\n3. listopadu 2008 21:47 Lidovky.cz > Zprávy > Svět\nBarack je 'zatoulaná ovce'\nCHICAGO Je klidné nedělní dopoledne a k velkému kostelu na jižním předměstí amerického Chicaga se sjíždějí svátečně oblečení lidé. V téhle části Chicaga žijí takřka výhradně černoši. "Jak se vede? Jdete se podívat na bohoslužbu?“ oslovuje mě asi padesátiletý vysoký muž a představí se jako Vincent, jáhen církve Trinity United (volně přeloženo Nejsvětější Trojice).\nCírkev má nějakých osm a půl tisíce členů, tady v Chicagu je jen jednou z mnoha a nebýt Baracka Obamy, asi by se o ni nikdo nezajímal. „Barack tu nebyl už tři nebo čtyři měsíce,“ přiznává Vincent, zatímco se v zalidněné vstupní hale zdraví s dalšími členy církve. Zdaleka nejvíc se ale o publicitu církve zasloužil pastor Jeremiah Wright.\nByl to jeho plamenný projev (ve kterém hned několikrát zatratil Ameriku za to, jak se v minulosti chovala k černochům), co dostalo Obamu do problémů. Demokratický kandidát se nejprve od jeho výroků veřejně distancoval, až nakonec z církve vystoupil úplně. „Nebylo to pro mě snadné rozhodnutí. Mrzí mě to,“ přiznal Obama začátkem června. „Je to všechno trochu jinak, než jak to podala média,“ vysvětluje mi Vincent a zve mě na bohoslužbu.\nJak mluvit k davu\nVnitřek kostela připomíná spíš lobby čtyřhvězdičkového hotelu. Všude tlusté červené koberce, klimatizace a na bíle prostřených stolech zlacené mísy s občerstvením. Vincent mě vede k recepci a pak už to jde rychle. Ujímají se mě členové ochranky, prohledávají můj batoh, a nakonec mi jej pro jistotu odeberou (fotografovat ani natáčet se tu nesmí; můžu si na památku pořídit oficiální záznam na DVD – jeden kus za 15 dolarů). Získal jsem prominentní místo v lóži přímo naproti pódiu.\nŽe jsme v kostele, připomíná snad jen kříž zavěšený u stropu. Uprostřed nevysoké haly, která je v klasických kostelech hlavní chrámovou lodí, stojí řečnický pult a u něj mladý, asi třicetiletý pastor. Kolem něj jsou muzikanti a za nimi nikoliv oltář, ale stupňovité pódium, na které o několik desítek minut později napochodovala asi stovka členů chóru. Mluví se o volbách. O tom, že je potřeba k nim jít. Padne i Obamovo jméno, ale překvapivě jen jednou. Potom se hraje a zpívá a dav zhruba pěti set shromážděných lidí se dostává do varu. Když se pak ujme slova pastor, reagují s nadšením takřka na každé jeho slovo.\nJestli se Obama někde učil mluvit k davu, pak to mohlo být i tady. Jeho shromáždění, zvlášť ta velká, totiž bývají podobně zrežírovaná.\nVšechno to nadšení narušuje až hromadný přednes s tématem voleb nazvaný „Duch vzpomínek, zodpovědnosti a nápravy“. Čteme z příručky, kterou jsme dostali. Připomínáme si všechny křivdy, které napáchali bílí na lidech černé pleti. Nezasvěcenému, jako jsem já, to zní jako hecování k rasové nenávisti, ale lidé kolem mě se tak netváří. Jediný, kdo má problém, jsem já. Mám strach, aby mě před kostelem nezmlátili, protože jsem běloch.\nV přestávce se na to ptám Vincenta. „Podobně to je i s pastorem Wrightem. Řekl, co řekl. Volil možná silná slova, ale v podstatě jen připomínal spáchané křivdy,“ řekl jáhen. „Je to nešťastná věc, ale nezazlíváme Obamovi, že od nás odešel. Držíme mu palce, aby vyhrál. A věříme, že se mezi nás zas jednou vrátí,“ uzavírá Vincent.\nHlavně že je kšeft\nNa odchodu se lidí ptám, koho budou volit. Některých ani nemusím, mají na klopě Obamovu placku. Ostatní jej buď jmenují nebo se jen smějí. „Rozhodně by to byla změna, která by prospěla celé Americe,“ shrnuje v recepci podsaditá Rose, když mi vrací můj batoh. „Barack Nebarack, pro mě je to hlavně kšeft,“ přiznává asi čtyřicetiletý chlapík, který si zhruba sto metrů před kostelem rozbalil stánek s „plackami“ a tričky s Obamovým jménem. „Pořád je to jen špinavá politika. To se nikdy nezmění,“ krčí rameny.\nObama potřebuje dřepy\nObama promluvil v půlhodinové reklamě\nRomann Pozor na americkú antiintelektuální hrozbu Spojené státy jsou v posledních... 8:08 4.11.2008\nTrm Wright je anti-white racist a vas clanek s tim nic neudela 7:59 4.11.2008\ntO_mass no pane jo koukam, ze si tady dneska dala sraz povetsinou susna banda... 1:13 4.11.2008\nnono+ Jen Jen dement může stvořit takový článek. Nezlobte se, já zapoměl, že na... 23:45 3.11.2008\nL.Sulc Kazdy musi dostat respect.... Cesky zpravodajstvi podporuje soucasnou... 23:05 3.11.2008


Úvodní stránka Cyklistické helmy Pro dospělé UVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016\nUVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016\nMiloslav, Praha 6\nPerfektne sedi hned na poprve\nPopis produktu UVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016\nUVEX ONYX LADY je helma, která výborně sedí a je ideální pro menší typ hlavy. Jedná se o univerzální helmu, která je vhodná pro všechny druhy cyklistiky. UVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016 má vysoce kvalitním povrch s velmi elegantním vzhledem. Tato cyklopřilba je nižší váhy. Vyrobeno v Německu.\nNázev: UVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016\nKód výrobce: 00050230\nVideo s UVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016\nUVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016 využívá technologie\nAlternativní produkty k UVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016\nK UVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016 doporučujeme koupit\nHodnocení majitelů produktu UVEX ONYX LADY, WHITE-SILVER 2016


ČOV a splašková kanalizace - Městys Bobrová\nCENA VODNÉHO A STOČNÉHO OD 1.1.2020\nZastupitelstvo městyse Bobrová na svém zasedání dne 16.12.2019, usn. č.8/2019, rozhodlo o zvýšení ceny vodného a stočného s účinností od 1.1.2020.\nCena vodného a stočného se v naší obci dlouhodobě drží pod celorepublikovým průměrem (předpoklad průměrné ceny vodného a stočného na rok 2020 pro okres Žďár nad Sázavou činí 103,70 Kč).\nCelkem asi 26 % z ceny vodného a stočného odvedeme státu ve formě daní (DPH, daň z příjmu práv. osob) a poplatků za čerpání podzemní vody, dalšími náklady jsou náklady provozní (nákup chemikálií, rozbory vody pitné i odpadní, opravy a udržování zařízení a budov, opravy a modernizace samotných sítí, mzdové náklady a také náklady na energie, odpisy, atd.).\nV roce 2019 byl schválen nový desetiletý „Plán financování obnovy vodovodu a kanalizace v majetku obce Bobrová – dodatek na období 2019-2028“. Dle tohoto plánu je hodnota majetku (vodovod, ČOV a kanalizace) 118 734 000,- Kč, to znamená ročně investovat do obnovy vodovodu a kanalizace částku asi 2,036 mil. Kč, v současné době si obnovu infrastruktury zajišťujeme sami, dle našich finančních možností. Prostředky na financování obnovy vodovodu a kanalizace zajišťujeme pouze částečně, ročně vkládáme na účet obnovy částku celkem 0,5 mil. Kč, celkem (stav účtu je nyní 971 494,- Kč). Z tohoto účtu byly například pořízeny nové vodoměry, které jsou dálkově odečitatelné a budou postupně namontovány do všech domácností. Tvorbu tohoto fondu ukládá zákon o vodovodech a kanalizacích.\nPlán obnovy obsahuje také pasáž „Opotřebení a životnost“ , která je u vodovodního řádu vypočtena na 80 let a náš vodovod má již více než 1/3 životnosti za sebou, bez závažných havárií. Úpravna vody má stanovou životnost 45 roků a zde je životnost na 2/3. Podobně je tomu u splaškové kanalizace, kde je životnost stanovena u kanalizace na 90 roků a ČOV na 40 roků, zde je průměrné opotřebení do 10%. Kanalizace dešťová má sice také stanovenou dobu životnosti 90 roků, měla by nám alespoň 40 roků ještě sloužit. Skutečný stav kanalizace je však neuspokojivý, betonové roury vlivem agresivních vod (přepady z jímek) jsou narušené, na mnoha místech i rozlámané. Je pravděpodobné, že oprava tohoto řádu si v nedaleké době vyžádá investice.\nDůvodem zvýšení ceny stočného je také potřeba vkládat do fondu více financí na budoucí opravy a investice majetku.\nZdeňka Smažilová – starostka


A Česko běží: S Bejkem jsme založili běžecký klub - Sport.cz\n7. března 2015 15:21 - Příbram\nLoňský rok byl v mém případě z běžeckého hlediska rokem nejzajímavějším a nejlepším. Důvodů je celá řada, ale zmíním ten nejdůležitější – založení běžeckého klubu. Bylo koncem května loňského roku a při jednom z rozhovorů s mým kamarádem Bejkem (tak mu všichni říkáme) jsme se rozhodli založit klub.\nV Příbrami se nezahálí.\nKamarád Bejk tak chtěl učinit už dříve, ale nezbýval mu na to čas. Nebo že by možná čekal na toho pravého nadšence do běhu, jako jsem já, s nímž by do toho šel? Ať už to bylo jakkoliv, naše nadšení a láska k běhu rozhodla. Jak se ale klub bude jmenovat? Chtělo to něco, co bude originální, zkrátka název, který tu ještě nebyl a to se zdál být těžký úkol.\nAvšak moc dlouho to netrvalo a při jedné ze společných cest z Plzně to kamarád Bejk vymyslel. Prostě „Vyběhej se". Původ názvu hledejte v tom, že jsme si řekli, že každý má své problémy a starosti a potřebuje je vyběhat, resp. vyběhat se, takže tak.\nHlavním cílem našeho klubu tedy bylo (a stále je) sdružovat lidi, kteří rádi běhají, prostřednictvím výběhů a dalších akcí. Jelikož většina z nás bydlí v Příbrami, či blízkém okolí, zaměřili jsme se na hledání běžců z těchto míst. Zejména kvůli tomu, abychom se mohli vídat a podnikat akce, ale v podstatě jsme otevřeni komukoliv. Máme členy, kteří bydlí i dále.\nPřátelství s Burim\nKlub jsme oficiálně spustili symbolicky 1. 6. v 16:00 prostřednictvím naší facebookové stránky a ohlasy a podpora přátel nás mile překvapily. Do klubu se kromě mě a Bejka přidal i můj táta, což je super. Další členové na sebe nenechali dlouho čekat. Brzo jsme se spřátelili s jedním výborným běžcem z Březnice, kterému říkáme Buri. Po prvním závodu za náš klub jsme začali pracovat na potisku našich triček logem klubu. Vpředu máme logo a vzadu přezdívku, jako je to na různých sportovních dresech.\nKaždý si navíc může zvolit barvu loga a i velikost nápisu, protože jsme tomu ponechali určitou svobodu. Nechtěli jsme stejné „uniformy", jelikož každý z nás je přece jiný, takže jsme se nechtěli v tomto svazovat. V létě se tu a tam setkali členové klubu a šli si zaběhat do krásných krajin Brdské vrchoviny (okolí Pilské a Lázské vodní nádrže, Tok, Třemošná apod.). Na konci léta jsme běželi poprvé s potisklými tričky známý Baroko maraton a na něm získali do klubu dalšího člena, úžasnou běžkyni Míšu, které říkáme Vinnetou.\nPodzimní závody již byly ve znamení našeho klubu, protože jsme nabrali další členy, kteří jsou zároveň milí a zábavní lidé, např. Honzu, kterému říkáme Gonnz nebo jeho přítelkyni Kiku. Zkrátka kdo k nám přišel, ihned zapadl a o tom to je. Účast našeho klubu na závodech Brdského běžeckého poháru na Příbramsku byla hojná a snad vždy jsme měli někoho na bedně v ženské kategorii, díky našim dvěma členkám Míše a Zlatce, což je skvělé.\nNo a my chlapi jsme se dostali i do top 20 a při dobrých dnech i do top 10. Nutno podotknout, že další tým z Příbrami byl překvapen tím, jak jsme se objevili, a i když mezi námi panuje jistá rivalita, je to na přátelské a sportovní úrovni a vždy se s nimi rádi pobavíme. Hlavní však byl a je ten pocit, kdy jsme jeli na závody jako parta a závodili za jeden klub a navzájem se podporovali, hecovali a žertovali. Ono žertování a vůbec smysl pro humor je v našem klubu jeden ze základních pilířů. Kolikrát člověk ztrácí přehled o tom, zda to je pořád vtip, nebo to dotyční myslí vážně!\nNa podzim jsme také spáchali dvě akce po závodech a to pod názvem „pozávodní posezení". Večeřet a bavit se s tak fajn lidmi je prostě balzám na duši. Člověk zapomene na své starosti a skvěle se pobaví s lidmi, se kterými si rozumí, nejen přes společný zájem. Dobrým nápadem bylo udělat tréninky na dráze, kde jsme se v září a začátkem října scházeli.\nSpolečné nedělní výběhy\nTy se zkracováním dne a přibývající tmou přirozeně přeměnily na night runy, které od té doby každou středu v Příbrami pořádáme. Střídáme se ve vymýšlení trasy městem a užíváme si jeho večerní podobu. Přidávají se k nám i naši přátelé, co v klubu nejsou, což je fajn. Že je při tom velká legrace, snad nemusím připomínat. V neděli se konají společné výběhy, většinou do krásných krajin Brd, které jsou delší, hlavně přes zimu, takže si člověk i trochu zamaká.\nNáš běžecký klub „Vyběhej se", vnímám jako druhou rodinu. Všichni v klubu jsme si sedli jako lidé a to je hlavní. Od legrácek na závodech přes výběhy až po společné večeře, to vše snad nejen mě ale i ostatním v klubu přináší radost a příval pozitivní energie, kterou ve svých životech potřebujeme.\nV současné době je nás 8 a stále hledáme nové členy, resp. fajn lidi, kteří s námi budou běhat, a máme již pár zájemců. Plánujeme další akce a uvidíme, co nám budoucnost přinese. Budeme však především makat, abychom byli lepší jak na závodech, tak i před sebou samými. Ale nezapomeneme si to zároveň užívat s humorem nám vlastním.\nVáclav Čekan, Sport.cz ■


Zlín - Sparta 2:5, u čtyř branek vítězů byl Pešek, trefil se i Minčev | 24_zpravy\nhttps://www.24zpravy.com/sport/zlin-sparta-25-u-ctyr-branek-vitezu-byl-pesek-trefil-se-i-mincev/573040-zpravy září 25, 2021 310\nPorážka v Plzni, remíza s Jabloncem, propad z první příčky na třetí. Sparťané neprožívali zrovna příjemné tıdny. Ve čtvrtek však zvládli 3. kolo domácího poháru na hřiště Líšně (3:0) a náladu si vylepšili ještě o kus dál na vıchod. Povedl se jím především druhı poločas, v němž dali tři branky.\nKlíčovım mužem jejich vıhry byl krajní záložník Pešek. Dva góly padly po jeho centrech, třetí dal krásně sám a čtvrtı připravil pro Haraslína. A to ještě dvě velké šance zahodil.\nU dvou vstřelenıch branek vítězů byl obránce Čelůstka, kterı ve Zlíně vyrostl.\nSparťanům se podobně jako před tıdnem doma proti Jablonci povedl start do zápasu, se skóre pohnula už po sedmi minutách.\nPešek zahrával přímı kop z velké dálky, balon letěl do vápna dlouho, přesto to domácí odvrátit nezvládli. Míč propadl až k Čelůstkovi, kterı hlavou překonal Rakovana. Z úcty k mateřskému klubu gól neslavil, na omluvu zvedl ruce.\nDomácím tımem inkasovanı gól zatřásl, hostům sebevědomí narostlo, jenže nadějnou pasáž k další brance nevyužili, přitom příležitosti k tomu měli. Promhrali možnost zápas rozhodnout dřív než až v druhé půli.\nPo centru Peška z rohu hlavičkoval Pavelka, domácí brankář skvělım zákrokem a za pomoci břevna míč za záda nepustil. Pešek běžel s Haraslínem dva na jednoho, ale českı reprezentant ideální čas pro přihrávku prováhal a domácí se stihli vrátit.\nHerně se Peškovi dařilo, na pravém křídle utekl Vraštilovi, kdykoli se mu zachtělo. Vlevo se dařila spolupráce slovenskıch reprezentantů Hancka s Haraslínem. Zlínská obrana odvolávali, domácí hráli obětavě a postupně hru vyrovnali. A krátce před půlí i skóre.\nVarováním byla akce těsně předtím, když po zaváhání Wiesnera dostal míč za obranu Tkáč, ale špatnım prvním dotykem dal sparťanskému obránci možnost svůj přehmat napravit. Jenže následoval roh.\nOdvrácenı centr domácí vrátili do vápna přes ležérně branícího Drchala, tři sparťané prohráli souboj na malém vápně, odraženı míč poslal před bránu Vraštil a Simerskı zblízka doklepl.\nRadost domácích i vyrovnanı stav do přestávky nevydržely, v nastavení první půli na centr Peška z rohu naběhl Čelůstka, míč prodloužil na zadní tyč, kde zakončoval Panák hlavou.\nKrátce po půli hosté vedli o dvě branky. Akce začala na levé straně, zakončena byla z pravé strany. Haraslína přihrávka možnı se štěstím prošla k Drchalovi, kterı patou přiťukl Hložkovi, jenž křížnım pasem našel Peška. Proti němu ve vápně Rakovan rychle vystartoval, sparťanskı záložník míč podkopl a zlínského gólmana přehodil. Moment pro fotbalové fajnšmekry.\nSparťané po přestávce duel ovládli, nestalo se jim to, co například před tıdnem proti Jablonci, kdy na čas z role vypadl a vítězství ztratili.\nNejdřív šance zahazovali. Střídající Minčev měl tři, proměnil až čtvrtou v nastavení na 5:2. Předtím Pešek běžel sám na bránu, udělal kličku Rakovanovi, ale ten mu pak stihl střelu vyrazit. Prosadil se až Haraslín, kterému gól připravil Pešek.\nV závěru chvíli nehrálo, sudí Machálek duel přerušil a zároveň pohrozil předčasnım ukončením kvůli rasistickım nadávkám zlínskıch fanoušků směrem ke gólmanovi Nitovi.\nTečku za utkáním udělali v nastavení zlínskı kapitán Poznar, kterı zaběhl za stopery, dostal přihrávku od Jawa a prostřelil Nitu. A vzápětí se konečně trefil Minčev, po krásné akci Hložka si míč zpracoval a probil se mezi dvěma protivníky.\nSmutně dopadl duel pro mladého záložníka Součka, po pěti minutách od svého příchodu opustil hřiště na nosítkách. Po faulu Vraštila utrpěl zranění kolene. Viditelně pak závěr odkulhal Čelůstka.\nZlín : Sparta 2:5\n41. D. Simerskı, 90. T. Poznar\n8. O. Čelůstka, 45. F. Panák, 57. J. Pešek, 81. L. Haraslín, 90. M. Minčev\nM. Rakovan - L. Vraštil, D. Simerskı, M. Cedidla - A. Fantiš, V. Čanturišvili (75. M. Nečas), R. Hrubı (83. L. Hrdlička), C. Conde, D. Tkáč (75. L. Jawo) - Y. Dramé (75. J. Janetzkı), T. Poznar\nF. Nita - T. Wiesner, O. Čelůstka, F. Panák, D. Hancko - J. Pešek (87. D. Moberg Karlsson), M. Sáček, A. Hložek, D. Pavelka, L. Haraslín (88. A. Vindheim) - V. Drchal (63. F. Souček, 70. M. Minčev)\nJ. Janetzkı, J. Šiška, M. Nečas, L. Jawo, L. Hrdlička, L. Bobčík, P. Kulíšek\nM. Heča, L. Štetina, F. Souček, A. Vindheim, M. Minčev, D. Moberg Karlsson, A. Gabriel\n18. V. Čanturišvili, 22. R. Hrubı, 45. D. Tkáč, 68. L. Vraštil, 78. M. Cedidla\n76. A. Hložek\nRozhodčí: J. Machálek - J. Hrabovskı, J. Hurych\nPočet diváků: 4 520 (71 % z kapacity 6 375)


Výzva vládě České republiky k jejímu programovému | amalthea.cz\nVÝZVA ASOCIACE DÍTĚ A RODINA\nKromě rozvoje terénních služeb pro rodiny a děti považujeme v oblasti péče o ohrožené děti za klíčové, aby se Česká republika konečně posunula směrem k rozvinutým zemím, které berou nejlepší zájem dítěte opravdu vážně a uzákonila věkový limit pro umisťování dětí do ústavní péče. „Ústavní péče má prokázané a neoddiskutovatelné negativní dopady na malé děti. Je třeba, aby se vláda k tomuto problému jasně postavila a splnila to, co slibovala před volbami“, říká Věduna Bubleová, předsedkyně Asociace Dítě a Rodina.\nOproti 7 bodům ve volebním programu ANO v oblasti péče o ohrožené děti se programové prohlášení vlády v dané oblasti omezuje na pouhých pár vět, navíc velmi vágních, typu „…Zachováme variabilitu forem náhradní péče a budeme ji rozvíjet…“. Jednobarevná vláda nemusí dle názoru Asociace dělat kompromisy vůči svým koaličním partnerům, protože žádné nemá. Neexistuje tedy žádný důvod, proč zrovna takto zásadní otázku jako je omezování ústavní péče pro malé děti, ke které navíc strana zaujala jasné stanovisko, do programového prohlášení nedat.\nAsociace apeluje na vládu, aby ukázala, že jí zájem dítěte není lhostejný a realizovala systémové změny, které předchozí vláda nebyla schopna uskutečnit, ačkoli relevantní klíčová ministerstva byla v gesci jedné vládní strany. „Žádné pobytové zařízení nemůže dětem nahradit rodinu. Jsme povinni udělat vše pro zachování práva dítěte vyrůstat v rodině“, vyzývá paní Věduna Bubleová.\nAsociace Dítě a Rodina sdružuje 70 organizací působících v oblasti péče o ohrožené děti napříč celou Českou republikou. Cílem Asociace je změnit systém tak, aby české zákony skutečně naplňovaly nejlepší zájem dítěte a umožnily každému dítěti vyrůstat v rodinném prostředí.\nAnna Krbcová (tajemnice) Kamila Tomanová (koordinátor) +420 603 402 309 +420 602 274 937\ne-mail: anna.krbcova@ditearodina.cz e-mail: kamila.tomanova@ditearodina.cz


Uzené kachní prso v šouletu, malý zelný salát s karotkou | Vodňanské kuře\nDomů > Recepty > Uzené kachní prso v šouletu, malý zelný salát s karotkou\nUzené kachní prso v šouletu, malý zelný salát s karotkou\nVyzkoušejte kachní maso zase jinak!\n4x uzené kachní prso\n150g kachního nebo vepřového sádla\n1x velká cibule nakrájená najemno\n4x utřený stroužek česneku\n2x slabé plátky pokrájeného zázvoru\n1x nasekaná kávová lžička čerstvé majoránky\n½ malého hlávkového zelí bez košťálu a nakrájené na slabé proužky (nudličky)\n1x nastrouhaná mrkev nahrubo\n1x nakrájená cibule nahrubo\n1x polévková lžíce rostlinného oleje\n1x polévková lžíce citrónové šťávy – nebo - bílého vinného octa\n1x polévková lžíce třtinového cukru,\nkapka pálivého oleje\nčerstvě pokrájený kopr nebo ploché petrželky\nHrách a kroupy přebereme, propláchneme ve studené vodě a namočíme přes noc do vody. Vaříme zvlášť skoro doměkka. Hotové přecedíme a necháme na sítu řádně okapat. V pánvi na sádle orestujeme cibuli dozlatova. Přidáme zázvor a postupně přimícháme hrách a kroupy. Dochutíme česnekem, majoránkou, čerstvě mletým pepřem a solí. Do zapékací mísy vložíme polovinu šouletu, na který rozprostřeme uzená kachní prsíčka. Navršíme zbytek šouletu a zapečeme ve vyhřáté troubě na 180 – 200°C zhruba 40 minut. Hotové jídlo posypeme vídeňskou cibulkou a obložíme zelným salátem.\nPříprava vídeňské cibulky:\nNakrájíme střed cibule na silnější kolečka (prstýnky 4 mm) a opatrně obalíme v hladké mouce. Do rozehřáté pánve s olejem cibuli opatrně vsypeme a smažíme dozlatova. Hotovou vyndáme do nerez sítka a poté následně rozložíme na papírový ubrousek. Cibulový olej slijeme a využijeme k dalšímu vaření, je to opravdu skvělá pomůcka v kuchyni!\nPostup na salát:\nDo mísy vložíme zelí, mrkev, cibuli, kmín a sůl. Doplníme olejem, citrónovou šťávou a cukrem. Rukou řádně promačkáme. Jakmile zelí začne pouštět vodu, už dál nemačkáme. Opepříme a doplníme čerstvou bylinkou.


Černá Hora (Petrohrad)\nČerná Hora se pyšní nádhernou krajinu a okouzlujícími památkami, které stojí za to navštívit. S námi se můžete těšit na nezapomenutelné zážitky a prozkoumávání největších krás tamější země. Nabízíme poznávací zájezdy do Černé Hory pro rodiče s dětmi, pro seniory a další zájmové skupiny. Petrohrad je město plné památek a tajemných koutů. Se zkušeným průvodcem, který vám ukáže ty nejkrásnější pamětihodnosti a prozradí ty nejzajímavější historky, zažijete opravdová dobrodružství a shlédnete obdivuhodná místa, které toto město nabízí.\nAť už se rozhodnete pro poznávací zájezdy do Petrohradu nebo do jiného města Černé Hory, po celou dobu budete v milém a sympatickém kolektivu. Kromě nezapomenutelných zážitků, suvenýrů a desítek vyfocených fotografií si tak můžete odnést i nová přátelství. Všechny poznávací zájezdy do Černé Hory mají zajištěné ubytování v příjemném prostředí poblíž centra a s blízkým napojením na komunikaci. Součástí bohatého programu je i dostatek volného času pro vlastní procházky, návštěvy restaurací či nákupy upomínkových předmětů.\nVybírat můžete z 0 skvělých poznávacích zájezdů do Petrohradu a okolí. Mezi velmi oblíbené poznávací zájezdy Petrohrad patří například . Procestujte s námi Černé Hoře a prozkoumejte všechny krásy světa! Všechny potřebné služby za vás zajistí naši zkušení průvodci, kteří jsou vám k dispozici od začátku zájezdu až po příjezd do vaší domoviny.