Vooremaa EAS pakub innovatsioonitoetust\nEAS (Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus) käivitab täna innovatsiooni edendamiseks uue programmi, millega toetatakse Eesti ettevõtete toodete ja teenuste arendamist ligi 1,4 miljardi krooni ulatuses, teatas EASi kommunikatsioonijuht.\nToetatakse ka teadusasutuste ja ettevõtete koostöös ellu viidud projekte. Ettevõte ise peab tavapäraselt arendusprojektist finantseerima vähemalt 50 protsenti ning ühe arendustoetuse maksimummäär on 30 miljonit krooni. Toetusprogrammi kaasrahastab Euroopa Regionaalarengu Fond.\n1,4 miljardi krooni suuruse eelarvega programm keskendub nii uute toodete ja teenuste väljatöötamisele kui ka olemasolevate ambitsioonikale edasiarendamisele.\nEASi toetusprogrammide abil on välja töötatud mitmeid välismaal edukaks osutunud tooteid ja teenuseid. Näidetena võib esile tuua AS Regio mobiilse positsioneerimise teenused, AS Tere Dr Helluse tootesarja, AS NeoQi energiakookonid, AS Ritsu seadmed palkmajade tootmiseks jt.\nEAS avab lähinädalatel ka tehnoloogia arenduskeskuste programmi mahus miljard krooni, mis on mõeldud ettevõtete tootearendust toetavate ja koostöös ellu viidavate rakendusuuringute tarbeks.


Ei teata helistaja väljad CDR-i aruanded Skype Business 2016 VbSS seansid\nOletagem, et Video põhinev ekraani jagamine (VbSS) kasutatakse sisu kaks kasutajate Microsoft Skype Business 2016 vahel jagada. Seejärel asendatakse VbSS Kaugtöölaua protokolli (RDP) koos Kuva ühiskasutuse seansi ajal. Ekraani jagamine seansi lõppemisel võite leida mõne helistaja välja VbSS seansi puuduvad kõne üksikasjade salvestamise (CDR) aruande.\nSelle probleemi lahendamiseks installida Skype Business 2016 7 August 2018 värskenduse (KB4032255) ja rakendage järgmine rühmapoliitika objekti:\nAvage Group Policy Management paneeli ja luua uus Rühmapoliitika objekti.\nSisestage soovitud rühmapoliitika objekti nimi ja jätta kuna ükski allikas.\nVahekaardil sätted kasutaja või arvuti vaikekonfiguratsiooni paremklõpsake ja valige muuta.\nParemklõpsake registri ja valige rippmenüüst Uus registri üksus . Saate juurutada registrivõtme all arvuti konfiguratsiooni või kasutaja konfiguratsioon.\nMäärake registri teave allpool vorm. (a) toiming: "loomine" b) taru: "HKEY_CURRENT_USER" (c) võti tee: Software\_Microsoft\_Office\_16.0\_Lync d) väärtuse nimi:TryGetVBSSMetricsFromRemovedChannels (e) väärtuse tüüp: REG_DWORD f) Value data: 1 g) base: kümnendsüsteemis\nMärkus. TryGetVBSSMetricsFromRemovedChannels säte on vaikimisi 0 , nii et teil on luua ja rakendada eespool GPO paranduse lubamiseks.


May | 2011 | Twister Adventure Team\nEXTAR 48h 2011\n31/05/2011 Jutud Comments Off on EXTAR 48h 2011\nPaistab, et seekord olid meie tiimi sünnitusvalud vägagi õigel ajal ära. Nii et enne võistlust oli meil võistkond koos ja muret selles osas ei olnud. Sama ei saa öelda aga paljude teiste võistkondade kohta. Nädal enne 48h võistlust vahetusid ja muutusid võistkondade liikmed niisuguse hooga, et kui oleks sama hooga võistlusele peale läinud, siis oleks esimese kahe tunni jooksul surnud. Küll aga on kuidagi juhtunud sedamoodi, et enne pikemaid võistlusi on alati see jama, et muude asjadega läheb nii kohutavalt kiireks, et võistlusele minnes ei ole eelnevad ööd olnud just kõige unerohkemad ja tööd on tehtud nii et silmist pisaraid lendab. Nii läks otse loomulikult ka seekord. Õnneks aga leppisime Erki ja Margega kokku, et teeme endale sobiliku kiirusega ja tõmbama ei hakka. Varustusega mingeid komplikatsioone ei tekkinud. Õnneks tuli Erkil viimasel hetkel pähe, et võiks tossude asemel siiski rattakingadega ratast sõita. See oli küll väga väärt idee, nii et viimasel hetkel surusin ka rattakingad ja klipid kotti.\nMa ei tea, kas see on kuidagi seotud sellega, et Randy tegeleb ehituseks ja remondiks vajalike tööriistade müügiga, aga võistluskeskuses anti igale võistkonnale kätte nelja ruutmeetri ulatuses spetsiaalse seiklusspordi disainiga tapeeti (loe ruutmeetrised võistluskaardid). Lisaks pidime alla kirjutama paberile, et oleme oma surmas täielikult ise süüdi. Veel mõned rutiinsed stardieelsed ettevalmistused ja juba tuligi suunduda stardikaare alla, et saaks metsa suunduda.\nStardipaugu kõlades oli esimeseks ülesandeks leida tunniajase proloogi kaardi d. See ei osutunud eriti kaelamurdvaks ja peagi oli kogu võistlejate rivi juba, kaardid käes, rajale suundumas. Valisime omale meelepärase ringi ja lasime tagasihoidlikku sörki. Üllataval kombel olid ka teised tiimid proloogis rahulikud ja keegi ennast kohe pooleks tõmbama ei kukkunud. Et veidi huvitavam oleks, siis võtsin enda kohustuseks juhtida kaasvõistlejate tähelepanu võistluse lõpuni jäänud ajale. Aga ikka ei hakanud keegi ennast kiiremini liigutama. Ühtses rongis liikusime punktidesse 32-35-36-34-33-31. Kui alguses tundus, et 33 võib jääda võtmata, siis tegelikkuses tulid punktid kiirelt vastu ja võtsime ka 33 rahulikult ära.\nKa vahetusalas jätkus sama tagasihoidlik toimetamine, nagu proloogiski. Ka kaardijo onistamise laua juurde õnnestus kuidagi üsna valusalt imbuda ja peagi polnudki enam muud peale hakata, kui tuli rajale kihutada. Esimeseks lisaülesandeks, mis kujunes igas ratta vahetusalas ka võistluse raskeimaks, oli kaardi mahutamine mu suurepärasele poolimproviseeritud kaardialusele. Kui välja arvata asjaolu, et see sealt treppis kruusatee korral paar korda täiskiiruse pealt üle õla lendas, siis sain sellega üldiselt üsna talutavalt hakkama. Esimesed kilomeetrid ratast tulid millegipärast üsna vaevaliselt – ülesmäge, noh. Esimene rattapunkt (40) oli üsna kaugel, aga kuidagi ta lõpuks vastu tuli. Edasised vahemaad olid juba tunduvalt mõistlikumad. Teise punkti minekul tekkis väike dilemma selles osas, et kas punktini viib mingi teerada, või mitte. Kaardi pealt, eriti ratast sõites, seda välja ei olnud võimalik lugeda. Tee pealt läks aga metsa täiesti talutav metsarada. Sama ei saa aga öelda minu sõiduoskuse kohta. Kuidagi suutsin oma keti hammakate taha kinni sõita ja selle väljakoukimise protseduuri ajal ajada ka käiguvahetaja trossi hammakate vahele. Edasine võistlus ratta seljas oli minu jaoks neljakäigulise rattaga, kui hästi meelitada, õnnestus kasutada ka kuut käiku. Hiljem tõmbas Erki kaasasolnud elektrikuteibiga trossi rohkem pingule, nii et sain kasutada lausa kuut käiku ja meelitades kohati isegi kaheksat. Mis nii viga! Paar punkti hiljem oli selle võistluse kõige romantilisem hetk. Nimelt sattus kuidagi niimoodi, et täpselt kella 12 ajal öösel olime Eesti kõige kõrgemas punktis. Kas pole romantiline. Munamäel hakkas aga tunduma, et ajaga läheb natukene kitsaks, nii et kõiki punkte me enam võtta ei jõua. Niisiis jätsime 42 punkti välja ja kimasime mööda asfalti lõuna poole. Järgmiste punktide võtmine oli vormistamise küsimus. Ainult üks liblikas arvas mäest täiel kiirusel alla sõites, et ta ei viitsi enam ise lennata, ning et minu suus istudes on palju mõnusam liigelda. Ma aga ei olnud paraku samal arvamusel, nii et sülitasin ta sama kiiresti jälle välja.\nNopri talu juures olevas vahetusalas ootas Sixten meid juba trekingu kaartide ga. Kui alguses tundus, et kõikide punktide võtmine ei ole väga keeruline, siis tegelikult, mida aeg edasi, seda enam hakkas tunduma, et mõni jääb ikka võtmata. No ega me muidugi väga ei jooksnud kah. Tee äärde paigaldatud vanast õlikanistrist ehitatud postkasti peale hakkas Marge diskuteerima teemal, kui lahe oleks kui televiisorist loetakse, et perekond Õli on võitnud selle ja selle asja. Mina aga arvasin selle peale, et perekond õli ei ole küll kellegi perekond, härra Õli on ilmselgelt poissmees. Mõned punktid edasi hakkas juba väljas vaikselt valgenema. Meie aga pidime minema järve äärde, et kaldal ootava paadiga käia ära saare punktis. Järve ääres oli aga juba mitu võistkonda paadi järjekorras ootamas. Mis seal ikka, võtsime ennast ka sappa. Et ootamine lõbusamalt läheks otsustasin ära juua kotis kaasas olnud õlle. Peale seda, kui selle suurepärase plaani Minniga kahepeale realiseerisime, läks olemine kohe väga heaks. Ja seda enesetunnet jätkus mõnusalt kuni võistluse lõpuni. Millegipärast kuni sinnamaani oli olemine selline imelik. Mitte otseselt halb, aga just imelik. Peale õlle joomist aga andis organism ilmselt selle magusa söömise andeks ja edasi oli lust ja lillepidu. Peale õlle joomist saime oma tiiru selle suurepärase disainiga paadiga tehtud, pärast mida selgus, et kahjuks rohkem punkte enam sellel etapil võtta ei jõua. Jalutasime rahulikult Nopri talu juurde tagasi. Suureks rõõmuks oli võistlejatel enne järgmise etapi avamist võimalus tarbida Nopri talu kohukest, mis oli tõeliselt mõnus.\nJärgmine etapp algas lisaülesandega, mis tähendas 10 sekundilise aja jooksul lehmade ära lugemist. Loomulikult saatsime sellele lisaülesandele oma võistkonna raamatupidaja, kes luges kiirelt jalad kokku, jagas neljaga ja andis piisavalt täpse vastuse. Naksti ja punkt käes. Kuna kell oli hommikul 5 paiku, siis selle etapi kahte ujumispunkti otsustasime seekord mitte minna. Kuidagi niisamagi tundus jahedavõitu. Ehkki järve äärde jooksmisega saime juba enam-vähem soojaks, otsustasime oma otsusele kindlaks jääda ja ujuma mitte minna. Tagantjärele vaadates võib muidugi öelda, et see võttis meilt võimaluse võidelda üldarvestuse esikoha eest, aga kuna hetkel me ennast erilisteks favoriitideks ei pidanud, siis läks seekord niimoodi. Uuesti kerge sörk Nopri talu juurde tagasi ja edasi jätkasime juba jalgratastega.\nRattaetapp oli tehniliselt suhteliselt lihtne, aga oma suurepärase neljakäigulise ratta ga, oleks äärepealt lühtrikujulise puuni sõites, haamri saanud. Altpoolt lugedes teise hammakaga tahtis mäkke pressimine ikka ühel hetkel saatuslikuks hakata saama. Probleemi tunnetades kihutasin kiiresti sisse geeli, võiku ja hunniku glükoosi, nii et pilt tuli ette õnneks kiiremini, kui ta päris ära jõudis vajuda. Rattaetapi lõpp viis meid aga juba kunagisest 36-tunni võistlusest tuttavasse kohta – Kirikumäele.\nKirikumäelt edasi tuli, samuti rattaga, minna mööda orienteerumiskaardile kantud joonorienteerumisrada. Alguses oli joonorienteerumise rada vägagi mõnus. Mööda pisikesi singleid oli tõeliselt mõnus kerida ja tahtsin juba teisi teavitama hakata kuidas mulle selline asi meeldib, kui asi läks pisut keerulisemaks. Peale esimest punkti, kus hunnik rahvast koos oli ja igaüks mingit oma taktikat üritas välja mõelda, läksime meie ikka mööda joonorienteerumise rada edasi. Nüüd aga ei olnud rattaga sõitmine enam eriti lihtne, pigem tuli vaadata, et selle üldse rägast läbi saaks surutud. Olles mõnda aega juba seda võsa forsseerinud, hakkasime mõtlema alternatiivsete võimaluste peale, sellel rajaosal rohkem kontrollpunkte saada. Niisiis üritasin rajameistrit üle kavaldada, arvates ära, kuhu ta oma laiskuse juures ja autoga ringi sõites, punktid võis paigutada. Selline taktika tasus aga hoopis kiiremini ära ja mõned edasi-tagasi otsad eeldatavatesse punkti asukohtadesse andsid õige pea ka soovitud tulemusi. Meie kuuest punktist saadud viis oli ilmselgelt suurepärane tulemus, ning olles teada saanud ka saamata jäänud punkti asukoha, tuleb tunnistada, et ka selle oleks ma peaaegu kätte saanud, kui vaid oleks aega olnud natuke kaugemale seda teed mööda sisse sõita.\nJärgmiseks ja lausa eraldi etapiks oli Vastseliina külje all ette nähtud laskmine. Laskmine oli siis laskesuusatamise relvade ja märkidega. Mina ei olnudki ausalt öeldes enne niisuguse asjaga tulistanud. Iga tiimiliige sai kasutada kolme padrunit ja nendega pidi alla saama 5 laskesuuusatamise märki. Alustuseks saime niisama vedeleda ja vaadata eelmise vahetuse tulistamist, kuna koos sai lasta vist umbes 6 võistkonda. Peale instruktaaži saime aga ka ise püssi palgele suruda ja kõmmutama asuda. Ütleme nii et sihik oli natuke harjumatu, aga esimene märk tuli alla suhteliselt valutult. Teise märgi juures tundsin juba ise, et hingasin veits vale koha peal, nii et selle kõmmutasin tühja. Kolmas tabas aga jällegi märki. Erki aga oli juba nagu vana laskesuusataja ja kõmmutas suurema vaevata maha kõik 3 allesjäänud märki. Marge sai juba pingevabalt tulistada uuesti üles tõmmatud märke, millese ta samuti kõigist kolmest jagu sai. Nii et vaadetes laskesuusatajate esinemist olümpiamängudel, ei ole sugugi ime, et meie 9-st 8 tulemuse korral instruktor soovitas laskesuusatamisega tegelema hakata. Eriti muidugi Margel, sest Eveli aastase pausi ajal on ju suurepärane võimalus ise koht üle võtta :o). Peale laskmist oli aga paljude jaoks selle võistluse saatuslikem moment, kui suures tuhinas ei pööratud piisavalt tähelepanu roadbookile ja jäeti võtmata laskmisetapi lõpupunkt. Oleksime ka ise äärepealt sellega hakkama saanud, aga viimasel hetkel karjusin Erkile, et ta roadbookist selle järele vaataks ja pöörasime otsa ringi, ning läksime tagasi punkti võtma.\nJärgneva rattaetapi alustuseks külastasime Vastseliinas tanklat ja tegime burgeri ja kokakoola peatuse. Burgerid olid jube suured ja kuumad, nii et alustuseks kõrvetasime E rkiga mõlemad suulae ära. Suure pingutamise peale saime aga burksi sisse aetud. Margel õnnestus küll hakkama saada vaid kahe kolmandikuga oma burksist. Silmini kokakoolat ja burksi täis, aga selle eest ülimalt meeldiva enesetundega veeresime vaikselt järgmiste punktide poole. Üks meeldivamaid kohti oli Kütioru suusakeskus, kust siis alguses tuli ühele poole üles minna. Olles juba peaaegu üleval, tuli välja, et sinna ei pidanud rattaid tegelikult viima, aga selle eest saime terve nõlva alla kihutada. Ja siis muidugi teiselt poolt jälle üles. Uue-Saalusel oli aga ette nähtud Red Bulli köiehüppamise ülesanne. Et seda pidi sooritama ainult 1 liige, kes alustuseks tuli köiega puu otsa vinnata, valisime selleks Marge, kuna tema jättis kolmandiku burksi söömata ja oli seetõttu ilmselgelt kõige kergem. Kuigi jubedalt oleksin tahtnud tegelikult ise ka seda ülesannet teha. Margel aga tuli see väga hästi välja ja saime kihutada edasi, võistluskeskuse suunas. Viimane punkt enne seda oli veel Eesti suurima mäe, ehk siis Vällamäe otsas. Kuna me tugevad ei ole, siis sõitsime asfalti pidi ilusti teisele poole mäge ja käisime jalgsi punktis ära, selle asemel, et ratast üle mäe vedada. Ilmselgelt võitsime selle lükkega, hoolimata sellest, et osad pärast uhkustasid, et nad said rattaga downhilli teha.\nNüüd tundus, et enne järgmisele, trekkingu/rulluisu etapile minekut on aega väga palju käes. Ajasime võistluskeskuses lõbusalt kaasvõistlejatega juttu, sõime ja jõime, aga ikka t undus, et aega jääb üle. Mingil hetkel hakkasime siiski liikuma ka. Olles esimesse punkti jõudnud, hakkas aga tunduma, et oleme selle etapi pikkust tõsiselt alahinnanud. Nii et siis läks äkitselt väga kiireks. Rulluiskude juures olevad kohtunikud imestasid, et me nii kiiresti uiske vahetasime, kuna aga oli nii kiire, siis eriti muud võimalust ei olnud. Uisuetapp läks aga meil selle eest päris kiiresti, arvan, et tõmbasime seal ühe parematest aegadest. Ainult 78. punkt jäi meil ajapuudusel võtmata. Käisime küll punkti juures kohal ja tükk maad kaugemalgi, aga kuna ma ei pannud rollerirada korralikult kaardile, ja aega kippus nappima, siis ei jäänud meil enam aega seda rada otsima hakata, nii et pöörasime otsa ringi ja kihutasime tagasi vahetusalasse. Viimane punkt jäi õnneks võistluskeskusesse minnes tee peale, nii et tänu Margele saime veel selle punktigi kätte ja jõudisme vahetusalasse 15 minutilise varuga.\nEnne järgmist, pikka trekkinguetappi oli jälle aega palju. Sõime makarone, ajasime juttu, jõime õlut. Küll oli meeldiv. Trekkingul otsustasime mitte mitte liiga suurt tükki taga aj ama minna. Tahtsime jätta omale varuks ühe tunnikese aega, et enne öist rattaetappi tunnike magada. Kuna ei viitsinud kohe etapi alguses põlvini kloaaki ronida jätsime 85 punkti etapi lõppu ja suundusime väikesele Vällakale. Üritasime 85 punktist tulnud kaasvõistlejatega jutujärjele saada, aga isegi Tiit oli kuidagi kurnatud väljanägemisega ja ei tahtnud minu mölaga kuidagi kaasa tulla. Selle eest aga saime Kaido ja Eleriga jutu peale ja järgmine punktivahe möödus meeldivalt ühtlase möla saatel. Järgmised kaks tee-etappi olid lihtsalt liikumise vaev, aga peale Munakat metsavahet panin sujuvalt suunaga punktist mööda. Õnneks aga tulid teiselt poolt jälle Medisofti omad ja Eleri viis kogu seltskonna sujuvalt punktini. Jäänud olid veel üks punkt Haanja suusaradade ääres ja vesine rabapunkt, mille olime meelega lõppu jätnud. Nüüd oli veel vaid jalutamise vaev ja juba saimegi tunnikese magada.\nPikka sissejuhatust vahetusalas ei teinud. Valisime uue garderoobi välja ja suundusime magamiskottidega majja magama. Erki ülesandeks sai olla kellapoiss, aga igaksjuhuks panin ka omale kella helisema. Erinevalt eelmisest aastast sain ma sel korral terve kolmveerand tundi ka magada, mis meil muudest toimetustest üle jäi. Seejärel tuli juba riided, õnneks kuivad ja puhtad, uuesti selga ajada, ja rattaga öhe kihutada. Kuna me olime veidi kallist et api läbimise aega juba veidi puhkamiseks kulutanud, ei hakanud seekord väga pikka ringi planeerima. Sai sõita mõnusalt mööda kiireid asfalti ja kruusateid. Esimene punkt, Rõugest põhjapool oli kergeks soojenduseks. Järgmine oli juba pikk asfaldietapp. Tundus, et magamine on meie tiimile eriti värskendavalt mõjunud. Andsin asfaldil minna niisuguse hooga, et silmist tahtis juba sädemeid pritsima hakata, kogu aeg kontrollides, kas kõik on järgi. Kõik oli korras ja hoog aina kasvas. Punkti juurde jõudes pidi Erki aga äärepealt kopsu välja hingeldama. Selgus, et ta oli terve tee Marget tagant lükanud. Olles sihti mööda, edasi-tagasi, punkti juures ära käinud, seisis tee ääres muidu täiesti töökorras pulpulaator, aga kaardi lugemise mehhanism oli mingi pisikese rikke külge saanud. Aitasime rikke kiirelt likvideerida, nii et pulpulaator hakkas uuesti sihtimööda punkti poole liikuma. Veel mõned punktid väntamist ja hommikuhämaruses jõudsime vahetusalasse Varstu külas.\nEnne kanuusse saamist ootas ees veel lühike etapp jalgsi liikudes. Lasime koos Moun tain Loghome võistkonnaga kerget kõndi ja arutasime kohaliku tiigi ääres magavaid läikivaid kogusid nähes, et kas kuldsed kiled võiksid kuuluda isastele isenditele ja hõbedane emastele või vastupidi. Hiljem, peale võistlust tuli välja, et hõbedane oli Riho ja kuldsed Sven ja Ummi. Kuna meil hetkel kasutada olnud kaart oli 50 000-ne ja võistluskell ei käinud Tartu aja järgi (ehk siis minut ei olnud 90 sekundit), siis hakkas ühel hetkel tunduma, et veidi läheb äkki kiireks. Seetõttu tegime kanuusillani jõudes ka mõningased sörgisammud.\nEelmise aasta kurbade kogemuste tõttu olid meil seekord Tartust kaasa ostetud ka istumisalused, mis me kanuusse kaasa võtsime, nii et päris mõnus oli alustuseks tõmmata. Ehk isegi liigagi mõnus, sest vaatamata sellele, et Erki on parim tüürimees, kellega ma kanuus koos sõitnud olen, kippus meil kiirust nappima. Pea hakkas kolks ja kolks rinnale vajuma. Profülaktika mõttes pani Erki sisse ühe Sleha ja kolmekesi lasime ka kaasa võetud kokakoolal heamaitsta. Seniks aga, kui kõik kofeiinid ja muud vajalikud ained, mida see keemia sisaldab, toimima hakkasid, möödusid meist alustuseks Maku, Tom ja Leivo ning veidi aja pärast ka juba Koomaklubi. Õnneks aga hakkas keemialaks varsti tööle ja siis oli paadil hoopis teine minek. Alustuseks möödusime omakorda kahest eelnevalt nimetatud võistkonnast ning siis juba mitmest teisest ees olnud paatkonnast, nii et paadi vöörist vett pritsis. Üleval olles tuleb sõudmine ikka hoopis paremini välja. Mõne aja pärast Ergutas Sixten meid sillalt ning möödusime ka kummipaadiga spinningut loopivast Eesti sõudmiskoondise mehest (vist oli Allar Raja). Kerge peataolek oli ärakeeramiskohas, kui nägemisulatusse tekkinud Maret sellest tuima näoga mööda sõitis. Olles kerges hämmingus niisugusest lihtsast veast, nii suure orienteerumisspetsialisti poolt, pidin ikka peaaegu minuti kaarti vaatama, enne kui otsustasin, et meie keerame ikkagi õigest kohast ära. Nüüd polnud aga asi enam nii roosiline, kuna järgmine jõgi tuli läbida vastuvoolu sõudes. Üritasime nägemisulatuses olevatest tiimidest kõige kauem vooluga rinda pista, aga lõpuks tõmbasime ikka paati heinamaa peal järel.\nKohe peale keeramiskohta ootas ees lühem jooksuetapp. Meile oli ta veel eriti lühike, kuna otsustasime koos Minni, Pilvi ja Reigoga, et ei hakka üle ühe punkti võtma, sest sellise vastuvooluga kilomeetrite kaupa jõge läbides, läheb meil järgmisse vahetusalasse jõudmine ikka eriti keeruliseks. Raske südamega loobusime tegelikult ajaliselt väga lihtsatest kolmest punktist ja suundusime tagasi paati tassima.\nEsialgu saimegi seda teha, kuna jõeäärseid karjamaid mööda oli see vägagi mõistlik. Hiljem, kui karjamaade asemel laiutas mets, me seda enam teha ei saanud. Alguses panime naisliikmed jõeääres võimalikke ettejäävaid punkte otsima, aga hiljem loobusime ka sellest plaanist, kuna see võttis päris palju kallist aega. Üritasime veel jõega rinda pista, aga ühel hetkel tegime otsuse, et tuleb paratamatult veest välja minna ja kanuusid tassida, et mingigi variant oleks kohale jõuda. Ega meile see variant alustuseks kellelegi ei meeldinud, kuna kanuuga on parem siiski vett mööda liikuda. Ja kui arvestada asjaolu, et me olime jõe peal esimesed tiimid ja aega jõudmine oleks olnud väga napp, hakkasime juba kahtlema etapi loogilisuses. Mööda sõitnud ja hetkeks peatunud Sixten ütles aga, et ta teab kindlalt ühte tiimi, kes aega jõuab ning meilgi olevat see suhteliselt tõenäoline. Niisiis, tuli kanuu kaasa võtta ja reipal sammul vahetusala poole marssima hakata. Peale kilomeetreid tassimist hakkaski juba õige koht taamal paistma ja jõudsime aega koguni 15 minutilise varuga. Enne meid olid kohal juba Tiit, Tanel ja Riivo. Kõige parema soorituse tegid sellel etapil aga Maku, Tom ja Leivo, kes lisaks kõikide punktide võtmisele jooksuetapil, jõudsid ka mõne sekundiga aega.\nJärgmine lühem etapp sisaldas aga Vastse-Roosa Metsavenna talu ümbrusest legendi järgi punktide otsimist. Raskemateks punktideks osutusid alustuseks peidetud punkt Lehola talu aidas, mida koos vähemalt kolme võistkonnaga otsisime ja mille leidmise järel mulle suure häälega lubati liitrite kaupa õlut :). Veel keerulisem oli aga olukord punktiga “silla all”, mida tänu paljude sildade olemasolule ja hiljem ka aja vähesusele vist ükski tiim üles ei leidnudki. Vahetusalas, enne järgmisele trekkinguetapile minekut, tegime Buduaari neiudele teatavaks, ka nime, mille me neile järgmiseks aastaks vahepeal välja olime mõelnud, kuna nad nii kiirelt rajal liiguvad. Ise olime selle nimega küll ülimalt rahul, aga millegi pärast ei tundunud “Ige paljaks” neile endile just eriti õnnestunud nimevariandina.\nJärgmiseks trekkinguetapiks valisin esialgu jälle liialt palju punkte. Viiekümnetuhandene kaart ei olnud mulle sel hetkel trekkinguks ikka piisavalt hinnatav ja noh tempo oli ka rahulik jalutamine. Asfalti mööda jalutades ja tortilla maisikrõpse näost sisse ajades, arutasime, kui imelik niisugune “sporditegemine” ikka kõrvaltvaatajale paista võib. Jalatallad ei olnud ka enam kõige värskemad ja väikese puhkepausi ajal kotist une ajamiseks otsitud Sleha, mida ma peale viiekordset koti läbivaatamist ei leidnudki, oli esimene asi, mis mulle peale võistlust kodus kotti avades vastu vaatas. Osadele inimestele me siiski mingi külje pealt meenutasime vist sportlasi, sest kui me kohalikust memmest, kes põllul tööd tegi, juba mööduma hakkasime, siis ilmselt koti küljes olevaid numbreid nähes teatas: “te olete ikka pika jooksuringi valinud”. Ehkki jooksuga ei olnud siin ammu enam midagi pistmist. Kuna ajaga hakkas taas asi hapuks kiskuma, tuli ka päris tee äärde jäänud 60. punkt valikust välja jätta. Selle asemel käisime aga hoopis Mõnistes poes, jäätist ja kokakoolat ostmas. Oli see vast mõnus ja värskendav elamus. Peale pikemat asfalti mööda marssimist jõudsime lõpuks tagasi Varstu vahetusalasse, kus millegipärast hunnik tiime lihtsalt päikest võttis ja niisama jutustas.\nVahetasime ka Heigoga ja läheduses olevate ilusaimate neidudega paar sõna, täitsime joogipudelid veega ja vahetasime tossud rattakingade vastu. Viimane osutus taas äärmiselt meeldivaks kogemuseks, mida ei saa jällegi öelda selle tunde kohta, mis tekkis peale rattaga sõitmist jalgu maha pannes ja kõndida üritades. Vahepeal trekinguetapil olime ajaviiteks ära õppinud ka selle, kuidas käib konstruktiivne kriitika Eesti moodi ja demonstreerisime seda lahkelt vahetusalas olnud kohtunikele. Põhimõtteliselt kõlab see siis umbes nii: “K…di j..u, mida p….t sa r…k vahid seal, hakkame juba liikuma”, või midagi seesugust. Eesootav pikem r attaetapp andis võimaluse külastada ka Lätimaad, aga just piiripunktis ja Lätis asuvad 2 punkti jäid seekord meie trajektooriga mittesobivateks, nii et ei hakanud seekord riigipiiri ületama. Ratas ise oli aga vahelduseks päris mõnus. Punktid asusid kõik kenasti looduskaunites kohtades, kuhu nii mõnessegi kohta võiks veel tagasi minna. Luhasoo RMK majakeses käimine mööda pikka laudteed osutus aga jälle ilusaks, aga ka meeletult aeganõudvaks, nii et kohati tekkis päevakorda uuesti mõte aja nappusest. Kuna ma aga punktidest ka loobuda ei tahtnud, siis suundusin salaja järgmise punkti poole, lootes, et äkki Erki ei küsi, kui palju meil järgmisse punkti minna on ja siis punktis ei ole meil enam võimalust midagi vahele jätta. Erki aga loomulikult küsis, aga õnneks jätkasime selle peale ikkagi teed punkti poole :o). Viitinas tahtis üks suuremat sorti noor neiu, kes ennast läbi Audi 80 katuseluugi välja oli pressinud, meid oma läbilõikava kriiskamisega poolsurnuks ehmatada. Aga üldjoontes läks rattaetapi lõpp sujuvalt ja peagi laiutas meie ees suur karjäär, kus ootas ees eelviimane etapp – fotoorienteerumine.\nKohtunike käest saadud pildikeste abil pidime leidma karjääri ümbrusest 5 punkti. Ül diselt sujus meil see värk vägagi sujuvalt, kui välja arvata kaskede vahel asuv punkt, mille sarnaseid kohti asus selles piirkonnas sadu ja nad kõik tundusid olevat ainuõiged. Minu kasepunkti otsimise rituaalide vahel jälgis Marge aga hoolega ringi liikuvat rahvast ja selle tulemusena saime kätte 75-nda punkti. Ülejäänud olid juba vormistamise küsimus ja rõõmsal meelel saine suunduda paari kilomeeetri kaugusel asuvasse võistluskeskusse, kust algas ja lõppes viimane tunniajane orienteerumisetapp.\nViimase etapi kaardiks oli kasutada 96-nda aasta põhikaart, mis sellel maastikul ja sellise väsimusastme juures osutus minu jaoks liiga detailidevaeseks. Mitte et mulle meeldiks ülidetailne kaart, aga selle peal ei olnud justkui midagi vajalikku kirjas. Kõik need kubemeni mülkad mida me läbisime, neid ei olnud tegelikult olemas. Õnneks oli tegu viimase etapiga ja mingi vesi ja muda enam eriti ei huvitanud. Esimese kloaagi peale tekkis Erkil korra nutuvõru ümber suu, kui ta äsja võistluskeskuses pandud kuivade ja puhaste jalatsitega sooserval vaatas, et ma kavatsen sealt läbi astuda, aga peale esimest kahte sammu ei olnud enam mitte mingisugust vahet. Ehkki viimase kaardiga ma väga hästi hakkama ei saanud, töötas kompass jällegi viimasel etapil suurepäraselt ja seetõttu erilisi vigu me tegelikult ei teinud. Lihtsalt olles juba mõnda aega jalutanud, vaatasime, et 48 tundi on kuidagi märkamatult hakanud mööduma ja aeg oleks suunduda finiši poole. Mõeldud tehtud.\nÕlu maitses peale sellist võistlust loomulikult suurepäraselt, samamoodi loomulikult ka saun. Hiljem selgus, et olime saanud oma kategoorias auhinnalise teise ja üldkokkuvõttes neljanda koha, kaotades üldliidrile vaid 2 punktiga. Igal juhul oli tegemist äärmiselt suurepärase võistlusega. Afterparty kestis minul vähemalt hommikuvalguseni. Ning peale kosutavat uinakut hommikul kella 10 paiku Marge äratamise peale ärgates, tahtsin esialgu kohe rajale kihutada, arvates, et oleme sisse maganud ja küsides, kui palju järgmise cut-offini aega on. Mõne sekundiga saabus aga selgus, et ei olegi vaja kuhugi minna. Tunne oli igal juhul äärmiselt meeldiv ja autoga Tallinna poole sõites istusime suud kõrvuni, nagu äsja doosi kätte saanud narkomaanid ja arutasime omavahel, kui mõnus on ikka olla.\nMuidugi suurimad tänusõnad korraldajatele ja muudele asjassepuutuvatele inimestele.


Tänane kuupäev 13 Juun, 2021 0:16\n[ 506 postitust ] Mine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ... 34 Järgmine\nPostitatud: 05 Jaan, 2010 23:10\nMein Krieg- amatöörkaameraga Saksa sõdurite filmitu 2MS ajast, 1991a. valminud avaldamata kaadritega film, vahel meeste enda mälestused ja kommentaarid saksa keeles, ingliskeelsete subtiitritega.\nhttp://video.google.com/videoplay?docid ... 074906671#\nPostitatud: 07 Jaan, 2010 0:23\nPanen siia ühe vanema pärli mida ilmselt nõks vanemad inimesed on kinos kohustuslikus korras vaatamas käinud. Esimene ja ainus Nõukogude õudusfilm. Idi i smotri.\nhttp://www.youtube.com/watch?v=YPWcWNLI ... playnext=1\nAlguses näitab pisut pilte filmi tegemisest... subtiitreid saab ka sisse lülitada kes keelest aru ei saa.\nPostitatud: 26 Jaan, 2010 12:32\nSuureks üllatuseks märkasin, et ETV toob millalgi ekraanile sarja The Pacific. Üllatus seisneb sellest, et alles märtsis nö. esilinastub see HBO kanalil(Band of Brothersit tuli vist koduekraanile ikka mitu aastat oodata).\n"Pacific" on Steven Spielbergi ja Tom Hanksi uus ühistöö. Tiivustatuna filmi "Reamees Ryani päästmine" ning sarja "Relvavennad" edukusest, jälgib kümneosaline sari kolme USA merejalaväelase odüsseiat Teise maailmasõja aegses Vaikse ookeani piirkonnas.\nPostitatud: 26 Jaan, 2010 21:19\nUhhh! Ma ei jõua ära oodata! Ise fännan väga meresõja ajalugu, eriti WW II ajalugu , eriti lahinguid Vaiksel Ookeanil ja kõik, mis sinna juurde käib\nKui ta on samal tasemel kui "Band Of Brother", siis on VÄGEV!\nVeel peaaegu samal teemal.\nSõber salvestas mulle ka jaapanlaste filmi "Yamato". Kurat teab kust hankis, sest, kuulu järgi pidi seda filmi ametlikult müüdama vaid Jaapanis, Saksamaal, Rumeenias ja Soomes... Kes teab.\nAga film minu arust on huvitav, mitte just tipp, aga avab asja jaapanlaste poole pealt jne.\nLisaks Yokohama mereväebaasi kaile ehitatud 2/3 suuruses "Yamato" makett.\nJulgeks huvilistele soovitada.\nPostitatud: 26 Jaan, 2010 21:20\nkunagi sai mitmeid aastaid tagasi vaadatud kindral Pattonist tehtud filmi ("Patton" 1970). seal sees olid igatahes paar massistseeni (tankirünnak nt). hea film oli. ameeriklaste oma, aga Pattoni tegelaskuju oli küll välja toodud hästi.\nPostitatud: 30 Jaan, 2010 14:47\nAastaid tagasi fännasin Eesti filmi "Tuulte Pesa".Oskab äkki keegi aidata kust selle leida võiksin.Väga hea film,soovitan teistelgi vaadata,kes näinud pole.\nPostitatud: 01 Veebr, 2010 21:52\nKorea sõjast "Brotherhood" http://www.beyondhollywood.com/taegukgi ... ie-review/ siis veel "Windtalkers" ja minu konkurentsitult lemmik "Thin red line"\n"Das boot" kah väga hää teos, soovitan\nPostitatud: 02 Veebr, 2010 12:25\nUsun, et siin foorumis on vähe inimesi, kes EI OLE "Das Boot'i" näinud. See on klassika . Ja lisaks siis, et tingimata just "Director's Cut" ja saksakeelse audioga\nAga teemale lisaks - Äsja Rootsis käies sai juhusliku poe juhuslikust DVD-de soodusmüügi kastist välja õngitsetus selline teos kui "Die Gustloff". Tegemist on kaheosalise (kaks DVD-d) TV-filmiga kogupikkusega pisut üle 3 tunni.\nIMDb link: http://www.imdb.com/title/tt0991156/\nSaksakeelne, Soome, Rootsi, Norra, Taani tiitlitega.\nLugu siis, nagu nimigi ütleb "Wilhelm Gustloffi" viimasest reisist ja sellele eelnenust. Kahjuks on tegelik laevahuku lugu pakitud suht lääge armastusloo sisse, tegelikke sündmusi on interpreteeritud küllaltki suvaliselt, vahetatud ära võtmepositsioonil olevate inimeste nimed ja toodud sisse mingi arusaamatu reetur/spioon, mille olemasolu kohta küll mingit märki kättesaadavatest ajalooürikutest ei leidnud.\nPõhisündmused on siiski paigas, muu hulgas võimuvõitlus 3 kapteni vahel, korraliku katte puudumine, kaptenite põgenemine laevalt jne.\nPäris ajaraisk see film just ei ole, aga mingit erilist elamust sellest ei saanud. Teisel plaadil oli boonusena lisaks ca tunnine "dokumentaal" Gustloffi hukkumisest, mis kasutas filmist pärit kaadreid laeva kohta ja lisas neile mõned intervjuud laevalt pääsenute, ajaloolaste ja ühe S-13 meeskonna liikmega.\nVaatamine tekitas küll huvi hankida kusagilt 1959 aastast pärit samateemalist filmi "Nacht fiel über Gotenhafen". Kiidetakse rohkem seda vanemat filmi.\nPostitatud: 02 Veebr, 2010 14:36\nKas Das Boot,i kusagilt ka tõmmata saab, olen poest DVD-na otsinud, kuid pole trehvanud, või teab, kust osta saab? Eestist.\nPostitatud: 02 Veebr, 2010 14:56\nPoest on vist otsa saanud. Ei mäleta, kust enda plaadi ostsin, (varem oli saksakeelne VHS versioon ka olemas). Rahva raamat pakub küll täispikka versiooni kahel plaadil (ilmselt siis see miniseries, pole kindel, et sellellt Eesti tiitlid leiab.)\nPostitatud: 02 Veebr, 2010 15:27\nAfganistani teemadel on terve rida filme tehtud, üheks paremaks peetakse "9. roodu". Ei hakka vaidlema, on üsna hea film. Aga on tehtud veel üks, palju varem ja minu arvates veelgi parem ! Olen siiani otsinud ja ei ole leidnud, aga täna leidsin! Olen seda kunagi näinud provintsilinna kinos nime all "Afganistani murrang", originaalnime ei teadnud ja ka vaatamisaastat enam ei mäleta. Mäletasin aga, et peaosatäitjaks oli seesama itaalia näitleja, kes mängis peaosa maffiaseriaalis "Merekoletis", mida Kesktelevisioon kunagi näitas. Niimoodi leidsin googeldades üles näitleja nime ja sealt edasi ka tema filmirollid. Nii ma siis ka õige filmi üles leidsin ! Film on seda unikaalsem, et on valminud vaid aasta peale N. Liidu vägede väljatoomist, siis kui Liit alles püsis, ja on täiesti uskumatult aus tolle aja kohta. Arvestades tollast tsensuuri jmt ei ole filmis müstilisel kombel mitte midagi maha vaikitud või kinni mätsitud, ehe sissivastane sõda oma karmis reaalsuses pluss kõik see elu- olu sinna juurde. Veteranidel on kindlasti palju äratundmist, kõik selles filmis on nii ehe. Soovitan ülisoojalt! Seda filmi tahaks omale DVD-na riiulisse. Film ise on siin (vene keeles):\nesimene pool: http://desantura.ru/video/index.php?PAG ... er&id=1370\nteine pool: http://desantura.ru/video/index.php?PAG ... NT_ID=3820\nkolmas pool: http://desantura.ru/video/index.php?PAG ... r=comments\nneljas pool: http://desantura.ru/video/index.php?PAG ... ser&id=704\nPostitatud: 02 Veebr, 2010 17:28\nPostitatud: 03 Veebr, 2010 18:45\nMidagi pole öelda,hea film! Ausalt öeldes ei olnud selllisest lindist aimugi. Väga kõrge tase, võimalik, et käesoleval ajal sellist filmi Venemaal, nt Tšetšeeni sõjast, vändata võimalik ei olegi enam...\nPostitatud: 04 Veebr, 2010 23:35\nTšetšeeniast suht koht hea film olemas pealkirjaks siis" Чистилище"


Erinevus lehekülje "Siseveebi täitmine praktikal" redaktsioonide vahel – Teadmusbaas\nErinevus lehekülje "Siseveebi täitmine praktikal" redaktsioonide vahel\nRedaktsioon: 8. mai 2015, kell 13:57 (vaata lähteteksti)\nSilverpv (arutelu | kaastöö)\n(Created page with "= #Praktika aruanne - Sissejuhatus= Sissejuhatus peaks vastama järgnevatele küsimustele ==PRAKTIKALE MINEK== Kuidas leidsite praktika ettevõtte? Mille alusel valisite selle...")\nViimane redaktsioon: 8. mai 2015, kell 14:03 (vaata lähteteksti)\n= #Praktika aruanne - Sissejuhatus=\n= Praktika aruanne - Sissejuhatus=\nSissejuhatus peaks vastama järgnevatele küsimustele\nMillised on ettevõtte töötajate tööülesanded (Mõtteid millest kirjutada)?\n=Praktika aruanne - Õppija eneseanalüüs=\nMida soovid veel lisada?\n= Praktika aruanne - Ettevõtte tutvustus=\nMillist informatsiooni leiad selle ettevõtte kohta internetist?\n*IT töötajate arv\n==IT VALDKONNA TUTVUSTUS==\nMilline on töötajate struktuur (Graafilise elemendi lisamist vaata sissejuhatuse osa selgitusest)?\nKuidas on korraldatud ettevõtte veebiteenused:\nKuidas on korraldatud ettevõtte e-posti teenused:\n*Toetatud protokollid e-posti lugemiseks\nKuidas on korraldatud ettevõtte IT teenused:\n*Võrgu struktuur (suurettevõtte puhul osakonna oma)\n*Monitooringu lahenduse kirjeldus\n*IT seadmete hooldus (koos seadmetüüpide loeteluga)\n*Ettevõttes kasutatavad tarkvarad (kui ei ole võimalik tervikloetelu tuua, siis enda tööarvutis kasutatav tarkvara nimekiri)\nMillised protseduurid ja IT alased dokumendid on ettevõttes kehtestatud?\nEttevõtte personali poliitika:\n*Karjääriredelil edenemise tingimused\n*Palgatasemed ja lisatasud\nViimane redaktsioon: 8. mai 2015, kell 14:03\n1 Praktika aruanne - Sissejuhatus\n1.1 PRAKTIKALE MINEK\n1.2 PRAKTIKA ETTEVÕTTES\n2 Praktika aruanne - Õppija eneseanalüüs\n2.1 TÖÖ. MOTIVATSIOON\n2.4 HINNANG PRAKTIKAJUHENDAJALE\n3 Praktika aruanne - Ettevõtte tutvustus\n3.1 ETTEVÕTTE TUTVUSTUS\n3.2 IT VALDKONNA TUTVUSTUS\nPraktika aruanne - Sissejuhatus\nKuidas leidsite praktika ettevõtte? Mille alusel valisite selle praktika ettevõtte? Kuidas toimus värbamisprotseduur? Kuidas valmistati ette praktikaks koolis? Millised on praktika eesmärgid?\nKuidas toimus töökorralduse tutvustus? Milliseid töökorralduslikke aspekte tutvustati:\nMilline on praktika periood? Milline on ettevõtte töökorraldus (Mõtteid millest kirjutada) Millised on ettevõtte töövood? (Joonised saab lisada interneti aadressidena. Töövoo kirjeldamiseks abimaterjalid: http://www.edrawsoft.com/Workflow-Examples.php Palun kontrollige, et aadressid oleks korrektsed) Millised on ettevõtte töötajate tööülesanded (Mõtteid millest kirjutada)?\nPraktika aruanne - Õppija eneseanalüüs\nKuidas praktika on läinud? Iseloomusta ennast kui töötajat ja anna hinnang oma tööle! Millised on Sinu tugevad ja nõrgad küljed töötajana? Hinda praktika eesmärkide täitmist ja oma efektiivsust? Kas koolis õpitust on kasu töö juures? Mis Sulle meeldib Sinu töös? Mida tahad oma töös muuta? Kuidas? Mis võtab Su tööisu ära?\nMillistes oma üldainega seotud küsimustes vajad täiendust? Millistes erialatööga seotud valdkondades vajad arendamist? Kas ja kuidas oleksid ise valmis otsima omale sobivaid täiendkoolitusi?\nMida Sa pead oluliseks kolleegidega suhtlemisel? Mida Sa pead oluliseks oma töös? Nimeta oma enamkasutatavaid töömeetodeid ja hinda nende kasutamise efektiivsust. Tutvusta oma töö hindamispõhimõtete spetsiifikat.\nMillega Sa praktikaettevõttes rahul oled? Mida Sa tahaksid muuta? Kuidas hindad ettevõtte juhtimist?\nKuidas hindad oma koostööd kolleegidega? Kuidas teed koostööd grupikaaslastega? Kas ettevõttes on konfidentsiaalset infot ning kuidas seda käitled? Kuidas hindad infovahetust ettevõttes?\nPraktika aruanne - Ettevõtte tutvustus\nIT VALDKONNA TUTVUSTUS\nMilline on töötajate struktuur (Graafilise elemendi lisamist vaata sissejuhatuse osa selgitusest)? Kuidas on korraldatud ettevõtte veebiteenused:\nPärit leheküljelt "https://wiki.kehtna.edu.ee/index.php?title=Siseveebi_täitmine_praktikal&oldid=88"\nViimane muutmine: 14:03, 8. mai 2015


Juubel: Eestis arendatav tootmistarkvara ProdMaster kasvab koos kasutajatega\n8. veebruar 2016 kell 5:00\nAS Usesoft asutajad Erik, Urmas ja Alar\nMajandustarkvara ProdMaster arendaja AS Usesoft saab sel aastal 25aastaseks. Klientide sõnul on tegemist innovaatilise ja paindliku ettevõttega, kelle arendatud lahendused täidavad alati kõik ootused.\nKuna meil on palju kliente ja kogemusi, oskame anda adekvaatset nõu tootmis- ja müügiprotsesside automatiseerimiseks ning tõhusamaks tootmiseks.\nMööblitootja Neiser on Usesofti klient olnud üle 10 aasta ning nad kasutavad ProdMasteri põhifunktsioonile lisaks igakuiseid algandmeid palgaarvestuseks ja mitmeteks finantsaruanneteks. Ettevõtte finantsjuht Maris Orumets kiidab, et kõik arendustööd on alati vastanud tellija soovidele ning tehtud eritellimusel. “Prodmasteri lisarakendused teevad meie töö mugavaks,” lisab ta.Tootmise, transpordi ja hulgikaubandusega tegelev TAD Logistics OÜ on kasutanud Prodmasterit seitse aastat ning juhataja Egert Ispert ütleb Usesofti operatiivse klienditoe ning programmi paindlikkuse ja lihtsuse kohta samuti ainult kiidusõnu. “Oleme aastate jooksul kasvanud kordades ja tootmistarkvara on meile kogu selle aja olnud kindlaks toeks,” sõnab ta. “Prodmaster on tõesti ideaalne lahendus väikestele ja keskmise suurusega tootmisettevõtetele.”“Prodmaster on olnud oluliseks töövahendiks, aitamaks kaasa meie ettevõtte kiirele arengule,” ütleb metalliettevõtte Cutform tootmisjuht Janek Võsumägi. “Programmil on tähtis roll meie erinevates üksustes ühtse süsteemi arendamisel ja töö lihtsustamisel.”Ühtekokku on eelkõige väiksematele ja keskmise suurusega tootmisettevõtete tootmisressursside haldmiseks ja planeerimiseks mõeldud majandustarkvaral ProdMaster üle 200 kasutaja. Eesti- ja ingliskeelne lahendus ühendab endas ostu-, müügi-, tootmis- ja laomooduli ning on lihtsasti liidestatav näiteks tarkvaradega Hansa Financials, SAF, Directo ja EDI.ProdMasteri arendust on toetanud ka Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus."\nLeping Autodeskiga ja oma toodete arendamine\nÄritarkvaralahendustele keskendunud Usesoft AS sai alguse 1991. aastal, kui kolm Tallinna Tehnikaülikooli vilistlast Erik Uibo, Alar Eelmäe ja Urmas Siitan tulid ideele ühine ettevõtte asutada. Kuna kõik kolm olid seni töötanud IT-valdkonnas, polnud tulevase firma tegevusala üle vaja pikalt mõelda. “Kuigi olime kõik tegelikult varasemalt tarkvara poole peal toimetanud, alustasime hoopis riistvara ja arvutite müügiga. Tollal ei mõelnudki eraisikud ega ettevõtted tarkvaraarendamisele, sest standardvarustuses olev Excel oli iseenesest juba midagi enneolematut,” muigavad mehed.Riistvaraga tegelemise kõrvalt nähti ühtäkki potentsiaali Autodeski keerukas projekteerimisprogrammis AutoCAD. “Tundus, et selle esindamine võiks olla tulemuslik, sest seda tarkvara iseseisvalt juba selgeks ei õppinud,” ütleb Erik Uibo, meenutades, et läbirääkimistelt Autodeskiga on sealsete juhtide põhimureks, et miks kõik kolm Balti riiki küll ühte keelt ei räägi. Igatahes sai Usesoftist Autodeski tarkvara edasimüüja ja ametlik koolituskeskus (Authorized Autodesk Training Center) ning ühtkokku on aastate jooksul meil koolitusel käinud juba ligi 10 000 osalejat.\nKunstiline nägemus meie ettevõttest - Mistra-Autexi poolt 20. juubeliks kingitud Ave Nahkuri pilt\nSamas ajal tekkis Usesoftile Soome partner, kes esindas USAs väljatöötatud Powerpointi eellast ehk seadet, millest sai ebamugava ja segase programmi abil arvutist telerisse pilti näidata. Partner palus Usesoftil lihtsam programm välja töötada ning see õnnestus nii hästi, et seadet koos uue tarkvaraga müüdi 80 riiki. Kusjuures suurimaks ostjaks oli 1990ndate alguse Iraagi sõja ajal USA armee, kus viidi selle abil läbi koolitusi ja pressikonverentse. Powerpointi kolimine arvutitesse muutis aga unikaalse slaidsõu-seadme ebaotstarbekaks ning Usesoft oli avatud uutele väljakutsetele.\nKliendid on olulised ? 15. sünnipäevaks tegime Usesofti logo partnerite ja klientide antud piltidest. Koostada aitas Herkki-Erich Merila\nPersonaalne suhtlemine ja emakeelne klienditugi\n2001. aastal pöördus IT-firma poole üks kohalik ettevõte, kes otsis tootmiseks võimalikult lihtsat ja arusaadavat majandustarkvara. Kuna ta Eesti turult sobivat ei leidnud, tellis ta lahenduse Usesoftilt, kes oli nõus programmi tegema tingimusel, et selle autoriõigus jääb neile ning nad võivad seda edasi arendada.\n“Ja arendame tänase päevani! ProdMasterist on saanud unikaalne tarkvara, mida arendatakse ainult vastavalt klientide soovidele ja vajadustele. Igaüks saab tellida meilt erilahenduse, mis edaspidi lülitub teiste klientide jaoks samuti kättesaadavaks,” selgitab Alar Eelmäe. “Lisaks seome programmi juurutamisega tootmisnõustamise – kuna meil on palju kliente ja kogemusi, oskame anda adekvaatset nõu tootmis- ja müügiprotsesside automatiseerimiseks ning tõhusamaks tootmiseks.”\nEestis toodetud ja arendatava tarkvara eeliseks on kindlasti kohapealne kohalikus keeles klienditugi ning paindlikkus. Meie mõistes väikestele ja keskmise suurusega ehk kuni kolmekümne kasutajaga ettevõtete jaoks loodud rakendus ei konkureeri suurte rahvusvaheliste firmade programmidega, olles mõeldud personaalsemat suhet hindavatele kodumaistele klientidele.Lisaks majandustarkvara arenduse, juurutuse ja kasutajatoele tegeleb ettevõte täna veel CAD/BIM tarkvara müügi ning koolituse ja vajadusel ka IT tugiteenustega.\nUsesoft ASTobiase 8, TallinnTel: +372 63 05 [email protected]\nRääkides tulevikust ütleb Urmas Siitan, et plaanis on jätkata stabiilselt oma tootmistarkvara ja seda toetavate funktsioonide arendamist. “Me ei ole kunagi suuri riske võtnud, vaid alati rahulikku joont järginud. Eks ühest küljest pole võib-olla ka meie võidud olnud nii suured, kuid teisalt pole ka palju kaotanud!”


Neymar avaldas, missugusel alal soovib ta jalgpalli järel profiks saada - Delfi Sport\nNeymar avaldas, missugusel alal soovib ta jalgpalli järel profiks saada\nBrasiilia jalgpallikoondise ja Pariisi Saint-Germaini vutitäht Neymar avaldas, et soovib tulevikus teha karjääri pokkerimängijana.\nJalgpalliportaal Goal.com kirjutab, et 29-aastane Neymar tegi pokkeriga esmatutvust 2014. aasta MM-il. Aastate jooksul on brasiillasel tekkinud kaardimängu vastu suur kirg ning isegi tema koer kannab nime Poker.\nPortaal CNEWS uuris brasiillaselt hiljuti, kas ta näeb jalgpalliga lõpparve tegemise järel karjääri professionaalse pokkerimängijana. "See on tõsi. Pokker on üks asjadest, mida väga armastan," avaldas Neymar. "Usun, et pärast jalgpalliga lõpetamist saan käia ja reisida turniiridele, kuhu olen alati tahtnud minna. Seni pole ma seda aga enda kohustuste ja karjääri kõrvalt saanud teha."\n"Kui jalgpallurina karjääri lõpetan, on see üks asjadest, millega hakkan tegelema," kinnitas Neymar. "Pokkeri ja jalgpalli puhul on üheks sarnaseks osaks keskendumine. Samuti on oluline mängu ning vastase lugemine."\nTeisipäeval PSG Meistrite Liiga poolfinaali aidanud Neymari praegune leping Prantsusmaa suurklubiga kehtib 2022. aasta suveni. Neymar on ise hiljuti avalikult mõista andnud, et kavatseb PSG-ga lepingut pikendada.


Ülestõusmisaja 4. pühapäev Jubilate: “Jumala rahva koduigatsus” – HIIUMAA KOGUDUSED\nÜlestõusmisaja 4. pühapäev Jubilate: “Jumala rahva koduigatsus”\nAvaldatud 3. mai 2020 3. mai 2020 Kristjan\nIssand, + ava mu huuled\net mu suu kuulutaks Sinu kiidetavust\nJumal, tõtta mind päästma\nIssand, rutta mulle appi\nÖelge Jumalale: Kui kardetavad on Sinu teod!\nkõik ilmamaa kummardab Sind ja mängib Sulle kiitust, ta mängib kiitust Su nimele.\nTema muudab mere kuivaks maaks; jalgsi minnakse läbi jõe; rõõmutsegem siis Temast!\nTema valitseb oma vägevuses igavesti, Ta silmad on valvel paganarahvaste üle; kangekaelsed ärgu tõstku endid kõrgeks!\nTänage, rahvad, meie Jumalat, kostku valjusti Tema kiitus!\nTema paneb elama meie hinge ega lase meie jalgu kõikuda.\nNõnda kui alguses oli, nüüdki on ja jääb igavesest ajast igavesti. Aamen. Hõisake Jumalale, kõik ilmamaa!\nMa jätsin su maha üürikeseks hetkeks, aga ma kogun sind suure halastusega. Ülevoolavas vihas peitsin ma oma palge silmapilguks su eest, aga ma halastan su peale igavese heldusega, ütleb Issand, su lunastaja. Sest see on mul nagu Noa päevil, kui ma vandusin, et Noa veed enam ei ujuta maad: nõnda ma vannun, et ma ei ole sinule vihane ega sõitle sind. Mäed liiguvad ja künkad kõiguvad küll, aga minu heldus ei liigu su juurest ja minu rahuseadus ei kõigu, ütleb Issand, su halastaja.\nSee on Jumala Sõna\nKiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist, kadumatu ja rüvetamatu ja närtsimatu pärandi saamiseks, mis on taevas talletatud teile, keda usu kaudu Jumala väes hoitakse päästeks, mis on viimsel ajal valmis ilmuma. Sellest päästest te rõõmustate üliväga, ehkki praegu peate mõnda aega kurvastama mitmesugustes kiusatustes, et teie usk läbikatsutuna leitaks palju hinnalisem olevat kullast, mis on kaduv, ent mida siiski tules läbi proovitakse, ja oleks teile kiituseks, kirkuseks ja auks Jeesuse Kristuse ilmumisel, keda te armastate, kuigi te ei ole teda näinud, kellesse te praegu teda nägemata ometi usute ja rõõmustate üliväga kirgastatud rõõmuga, kui te võtate vastu usu eesmärgi – oma hingede pääste.\nJeesus ütles: Mina ei ole enam maailmas, kuid nemad on maailmas, ning mina tulen sinu juurde. Püha Isa, hoia neid oma nimes, mille sina andsid mulle, et nad oleksid üks nii nagu meie! Kui ma olin koos nendega, siis ma hoidsin neid sinu nimes, mille sina andsid mulle, ja varjasin neid ning ükski ei hukkunud neist peale hukatuse poja, et Kiri läheks täide. Nüüd aga tulen ma sinu juurde ja räägin just seda maailmas, et minu rõõm oleks täielikult neis enestes. Mina olen andnud neile sinu sõna ning maailm on vihanud neid, sest nemad ei ole maailmast, nii nagu minagi ei ole maailmast. Ma ei palu, et sa võtaksid nad ära maailmast, vaid et sa hoiaksid neid kurja eest. Nemad ei ole maailmast, nii nagu minagi ei ole maailmast. Pühitse neid tões: sinu sõna on tõde!\nSee on püha evangeelium\nKiitus olgu Sulle, Kristus\nÜlestõusmisaja neljas pühapäev kannab ladina keelset nime jubilate. Oleme selle sõna ka oma keelde üle võtnud. Eesti keeles ütleme juubeldage. Pühapäeva nimetus tuleb päeva psalmist, mis algab üleskutsega: Hõisake Jumalale, kõik ilmamaa!\nJumal on kinkinud meile, kristlastele, suure rõõmuallika – evangeeliumi. Rõõmuallika, mis ülendab ja kosutab meie südant ka kõige raskematel hetkedel, kõige suuremates kannatustes. Meil on alati lootust. Kristus on surnuist ülestõusnud! Me ei ole enam patu tõttu mõistetud surma. Me ei ole surmaminejad, vaid oleme teel Jumala, meie Isa juurde – teel Tema armastuse rüppe (vt. Lk 15:20). Me oleme teel sinna, kust kõik on alguse saanud. Me oleme teel Olemisse. Tõelisse ja igavesse koju. Koju, kus saab täielikult rahuldatud meie kõigi südameis pakitsev koduigatsus, mida ei suuda rahuldada ükski maine kodu.\nPühapäeva sõnum on meie kirikukalendris võetud kokku kolme sõnasse – Jumala rahva koduigatsus. See ei tähenda, et kristlane peaks ootama suure igatsusega oma ajalikku surma, et pääseda siit hädaorust taevasesse koju. Kodu pole ainult koht, kodu on eelkõige need, kes seal elavad – meie lähedased. Jumala rahva koduigatsus – see tähendab, et igatseme üha täiuslikumat suhet ja sidet, üha täielikumat osadust oma Jumalaga. Et seda saavutada, tuleb meil kohe surra – surra iseendale, et elada Temale. Temale, kes meie eest on surnud ja ülestõusnud. Meie kodu on seal, kus on meie süda.\nMitte juhuslikult ei raja Issand oma sidet meiega usule. Usk Jumalasse – see on meie isiklik seotus Kristusega. Kristlane ei saa olla kõrvaltvaatajana. Usk puudutab kogu meie elu ja tõekspidamisi. Siia on kaasatud meie mõistus, tahe, tunded. Jeesus ei ole mingi ammuelanud tark õpetaja. Jeesus on Tõde. Temasse uskumine, see tähendab nõustumist Tõega – Tõe omaksvõtmist. Absurd on väita – ma olen kristlane, kuid ei usu seda, mida Piibel Jeesusest räägib, mida Kirik õpetab. See oleks sama kui väita – ma olen Tõe jünger, kuid ei usu, et Tõde on olemas.\nMaailm on täis inimesi, kes usuvad kõiksugu horoskoopide koostajaid, selgeltnägijaid ja ennustajaid. Need ajavad igasugu umbluud suust välja, kuid uskujad ei küsi mingeid tõendeid või tõestusi ja see ei tekita ka enamuses inimestes probleeme. Ei ärrita kui seda kõike ka avalikult propageeritakse. Kui aga kuulutatakse Kristust hakkab inimene ühtäkki kartma ja tema meel läheb pahaseks. Miks Kristust kardetakse, põlatakse, naeruvääristatakse? Eks ikka seetõttu, et Tõde on valus kuulata. Veel raskem on Tõde vastu võtta, Tõega nõustuda. Jumala lähedus on paljudele inimesele hirmutav, sest see paljastab, et mina ei olegi jumal, et mina ei olegi A ja O, et mina ei olegi kõige algus ja ots, vaid kõigest patune inimene, kel pole mingit lootust ilma Jumala armuta.\nJeesus palvetab: Ma ei palu, et sa võtaksid nad ära maailmast, vaid et sa hoiaksid neid kurja eest. Pühitse neid tões: sinu sõna on tõde! Kuri, mis Jeesuse järgijaid siin ilmas vast kõige enam ohustab, ei ole mitte selles, et meid Kristuse pärast taga kiusatakse või laimatakse. Vastupidi, selle kohta ütleb Jeesus mäejutluses: Õndsad on need, keda õiguse pärast taga kiusatakse, sest nende päralt on taevariik. Õndsad olete teie, kui teid minu pärast laimatakse ja taga kiusatakse ja teist valega kõiksugust kurja räägitakse (Mt 5:10-11). Kõige suurem ja ohtlikum kurjus aga peitub selles kui koguduselt tahetakse ära võtta Jumala Sõna, seda inimlike soovide ja ihade järgi väänates ja tühiseks tehes. Sest puhas ja selge Jumala Sõna on relv – vahedam kui kaheterane mõõk (Hb 4:12) – mida maailm kardab ja vihkab, sest see teeb avalikuks maailma patu. Aga samas avab ka kõigile tee patust vabanemiseks.\nTõesti, Ta on ülestõusnud!\nMe palume Sind, Issand, kõigeväeline Jumal, Sinu püha Kiriku eest kõigis paigus ilma peal, et Sa teda kaitseksid ja varjaksid kuni päevade lõpuni –\nMe palume Sind piiskoppide, teiste vaimulike ja koguduste eest, et Sa neid armuga õnnistaksid ega laseks neil väsida Sinu Sõna kuulutamise töös –\nMe palume Sind kõigi rahutute ja hirmunute eest, et Sa nende peale halastaksid, neile hingerahu ja meelekindlust kingiksid –\nMe palume Sind kogu inimkonna eest, et Sa meid valgustaksid ja näitaksid õiget teed kriisist väljumiseks –\nMe palume Sind kõikide arstide ja meditsiinitöötajate eest, et Sa neid aitaksid, neile tarkust ja jõudu annaksid –\nMe palume Sind kõigi haigete eest, et Sa neid tervendaksid –\nMe palume Sind kõigi surijate ja igavikku lahkunute eest, et Su arm neid päästaks ja neid lunastaks –\nMe palume Sind kõigi valitsuste ja ametikandjate eest, kes seda kriisi lahendavad, et Sa neile arukust ja kannatlikkust annaksid ning neid õigetele otsustele juhataksid –\nMe palume Sind kõigi kristlaste eest, et Sa meid ühendaksid, et oleks üks kari ja üks karjane –\nJumal, meie taevane Isa, valgusta meid oma tõe säraga, kui me eksleme pimeduses. Juhi meid oma teel ja aita pärale jõuda igavesse ellu, mida oled omadele tõotanud. Täida meid rõõmuga, mida maailm ei suuda anda. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi. Tema nimel palume:\nMeie Isa, kes Sa oled taevas. Pühitsetud olgu Sinu nimi. Sinu riik tulgu. Sinu tahtmine sündigu nagu taevas, nõnda ka maa peal. Meie igapäevast leiba anna meile tänapäev. Ja anna meile andeks meie võlad, nagu meiegi andeks anname oma võlglastele. Ja ära saada meid kiusatusse, vaid päästa meid ära kurjast. Sest Sinu päralt on riik ja vägi ja au igavesti. Aamen\nKristus on ülestõusnud! Halleluuja!\nTõesti, Ta on ülestõusnud! Halleluuja!\nIssand + õnnistagu meid, hoidku meid kõigest kurjast\nja juhtigu igavesse ellu\n← Ülestõusmisaja 3. pühapäev Misericordia Domini: “Hea Karjane”\nSurnuaiapühad 2020 →\nJÕULUKUU JUHTSALM: Maarja toob ilmale poja ning sina paned talle nimeks Jeesus, sest tema päästab oma rahva nende pattudest.(Mt 1:21)


Kallis odavmood - Arvamus - Sakala\n«KUIDAS KALLIS?» on tõenäoliselt lugeja esmareaktsioon. «Ostsin päevasärgi kiirmoeketist ju vähem kui kümne euroga!»\nOlen hetkeks lugejaga nõus, kuid mitte kauem. Madal on see hind tõesti ning ahvatlev ka, kui kaubal moemekk juures ja väljanägemine hea.\nJah, kõrge hind ei ole sajaprotsendiline garantii, et kaup on kvaliteetne, kuid üldjuhul on kallimat sorti tooted siiski paremad ja kestvamad. Odav kaup kohe kindlasti kvaliteedist ei pakata ega löö ka vastupidavusrekordeid. Kestab mõne aja ja lõpetab siis prügilas.\nKui vaadata odava kauba (pean siin ja edaspidi silmas kiir- ehk odavmoodi) tootmistsüklit, siis see on igas oma etapis odav ja kiire: alates moesuuna matkijatest disaineritest, valitud toormest ja viimistlusest ning lõpetades tööjõuga. Üldteada on, et Hiina tööstuspiirkondades, kus on raske tööd leida, magavad maapiirkondadest tulnud inimesed tehaseväravas tänaval. Samuti on üldteada, et aasta jooksul kantakse nii mõnigi tööline tehasest, jalad ees, välja ning see annab tänaval ootajatele võimaluse, pea ees, tema asemele söösta. Mis sellest, et palk on väike, töötingimused sama hästi kui olematud ja mõiste «tervislik töökeskkond» mõjub ulme vallast olevana. On ju rahapisku parem kui mitte midagi.\nOn’s meil siin siis põhjust tarbijana natuke rõõmu ja rahulolu tunda? Et näljasurmast päästetud pered ja puha, mis sest, et kusagil kaugel maailma serval?\nPALUN IROONILISE tooni pärast vabandust, aga loodan, et emotsioon kõnetab lugejat rohkem. Mis sest, et tootmine on kusagil maailma serval, see serv võib õige ruttu ka meie õuele jõuda. Keskkonna seisukohalt on kiirmoodi toetav tarbimine väga suure ökoloogilise jalajäljega, kuigi me siin ja praegu ei pruugi seda veel tunda ja tajuda. Rõhutan: veel.\nMitte ainult tootmine ei koorma keskkonda, vaid ka toote edasine käekäik ehk utiliseerimine. Kiirmood on mõeldud rohkem noortele tõenäoliselt just nende suure vaheldusevajaduse pärast. Kiirmoega ja moega üldiselt on võimalik saata sõnumeid ja signaale. Riietumise stiilist on aga asi päris kaugel. Nimetaksin seda pigem matkimiseks.\nReaalsus on, et ka Eesti moetööstuse lipulaevad kasutavad kolmandate riikide tootmisvõimsust oma brändide toodete valmistamiseks. Aga see on hoopis teine asi, alates disainist, materjalidest ja kvaliteedist. Need tooted ei ole kiirmood, need rõivad on ka aasta pärast kandmiskõlblikud. Disaini poolest mitte küll ajatud, aga maitsekad ning varieerimiseks sobilikud. Jah, need maksavad rohkem, kuid kokkuvõttes tuleb see odavam kui aina kiirmoerõivaid soetada.\nMa ei propageeri Viljandi vanalinna haute couture’i salonge või Lafayette’i kaubamaja filiaali, kuigi mõni siinne miljonär jaksaks neile käivet teha küll. Ma propageerin pigem tasakaalu kiirmoe ja kvaliteetsemate kaubamärkide vahel.\nVILJANDLASENA rõõmustan loomulikult iga siia tuleva ja investeeriva ettevõtte üle. Meie linn on suurepärase elukeskkonna ning tegutsemis- ja elamisvõimalustega.\nMe võtame rõõmuga vastu kõik tublid tegijad, ka kiirmoe müüjad. Aga selle kõrval on vaja kvaliteetsemaid rõivaid pakkuvaid poode, et paremaid brände otsides ei peaks Tartus või Tallinnas ringi tuustima. Meil on mõni kauplus, mis panustab paremale rõivakvaliteedile, kuid kahjuks ei tasakaalusta see turgu ja kiirmoe jõulist pealetungi.\nJuttu viljandlaste väiksest ostujõust ma ei usu. Vaadake tänavapilti ja te veendute, et mul on õigus.


Proovisoit - Uuenenud Subaru Forester: seest nägusam, väljast endine - What Car?\nUuenenud Subaru Forester: seest nägusam, väljast endine\nHind alates 23 900 eurost\nAlles aprillis kirjutasin põgusa värskenduskuuri läbinud Subaru XV-st, nüüd on täpselt samad protseduurid tehtud margi suurema džiibi Foresteriga.\nTegelikult võiks südamerahuga teha suurema osa XV tekstiga copy/paste ja loo trükki saata – pea kõik kehtib ka Foresteri puhul. Siiski tasub mõned nüansid eraldi välja tuua.\nForesteri puhul on välised uuendused ehk mõnevõrra silmatorkavamad, aga üldises plaanis peab olema spetsialist või muidu tõsine huviline, et versioonidel vahet teha.\nKõige paremini tunneb mudeliuuenduse ära leed-päevasõidutulede järgi – eelkäijal täitsid seda funktsiooni halogeenlambid kaitseraua alaservas.\nÜhtlasi tehti ninaosa pisut kandilisem ja seeläbi agressiivsem, lisati paar uut (kere) värvitooni ja veljedisaini.\nForesterile heideti varasemalt ette liig-askeetlikku sisemust ja tuleb tunnistada, et nii mõnegi kodumaise konkurendiga võrreldes oli kriitikal tõepõhi all. Nüüd otsustas Subaru teemaga põhjalikumalt tegeleda ning tulemus on igati kaasaegne. Mitmed detailid “laenati” seejuures Outback’lt ja Levorg’lt ning parandati kasutatud materjalide kvaliteeti.\nPositiivse poole pealt tuleb kindlasti ära märkida paranenud mürasummutus, mistõttu on vähemalt bensiinimootoriga Foresteri sõitjateruum meeldivalt vaikne. Etteheited lähevad minu poolt aga istmetele, mis on küll piisavalt laiad ja mõnusalt pika istmepadjaga, aga ei paku mingit külgtuge.\nEriti keeruline on näiteks künklikul metsateel nahksisuga masinas, kus juhi jaoks omandab rooliratas lisaks auto juhtimisele ka kinnihoidmise funktsionaalsuse.\nKapoti ja autopõhja all värskendus muudatusi kaasa ei toonud. Endiselt saab Foresteri nii bensiini-, kui diiselmootoriga, samuti on ikka valikus 6-käiguline manuaalkast ja variaator (CVT).\nKüll on sõidumugavuse huvides pandud viimane imiteerima traditsioonilise automaatkasti käiguvahetusi, mis tähendab, et varasema ühtlaste mootoripöörete juures kiiruse kasvatamise asemel langevad nüüd jõuallika pöörded iga “käiguvahetuse” juures tuntavalt. Iseenesest täitsa meeldiv, kuna säästab sõitjaid kõrgete pööretega kaasnevast undamisest kiirendamisel.\nSealjuures on tava-masinatel eelprogrammeeritud astmeid 6, aga tippmudelil XT suisa 8. See annab sportlikuimale Foresterile iga tempo juures sobivaima mootori pöörlemiskiiruse, mis ühtib momendikõvera “magusa” osaga.\nNagu öeldud, on erinevalt eelnimetatud XV-st Forester maanteel meeldivalt vaikne kaaslane. Vedrustus on selgelt pehmusele orienteeritud ja hoiab reisijad teekonarustest kenasti eemal.\nKiiremal sõidul säärane veermikuseade loomulikult kasuks ei tule, sestap armastab Forester pigem sirgeid teelõike. Lisaks on rool keskasendis küllalt ebamäärane, mistõttu osadel teelõikudel avastasin, et jalg annab justkui iseenesest gaasipedaali järgi. Ju siis sisetunne ütles, et kiirustada pole mõtet.\nMaastikul on see-eest Forester tõenäoliselt omas klassis parim valik. 22 cm kliirens, sobivad peale- ning mahasõidunurgad ning võimekas nelikvedu viivad õigete rehvide olemasolul juhi tsivilisatsioonist palju kaugemale, kui ühelt linnamaasturilt oskaks oodata. Päris off-road’i jaoks oleks küll ilmselt tarvis aeglusteid, 360 kraadi kaameraid jm., aga vaevalt et Subaru sihtgrupp masinaid selleks otstarbeks ostab.\nUuenenud Subaru Foresteri hinnakiri stardib enam-vähem 24 000 euro juurest ja lõpeb ca 10 tuhande võrra kõrgemal. Vahepeale mahub päris mitu sobivat versiooni, vastavalt isiklikele eelistustele kas bensiini- või diiselmootoriga, samuti käsi- või automaatkastiga.\nKokkuvõtteks võib öelda, et uuenduse käigus on Foresteri põhitrumbid säilinud ja Subaru suutis masina nõrgemaid külgi piisavalt “järele aidata”, et selle müügiedu säiliks kuni järglase saabumiseni 2018.a.\nMeeldib: vaikne salong, võimekas nelikvedu, sõitjateruumi materjalid.\nEi meeldi: külgtoeta istmed, ebamäärane rool ja kurvisõiduks liiga pehme vedrustus.\nSubaru esitleb Genfi autonäitusel ideeautot VIZIV ADRENALINE\nSubaru Impreza: kas kõige turvalisem pereauto?\nSubaru XV: uue platvormi maaletooja\nSubaru XV: maskeerimisülikonnas mudeliuuendus


Soome jõulud statistikaameti pilgu läbi - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 19. detsember 2009\nSoome jõulud statistikaameti pilgu läbi\nSoome statistikaamet on pühade puhul kogunud jõuludega seotud arve.\nSoomes loob pühademeeleolu miljon jõulukuuske, millest umbes pooled on ostetud. Nendest omakorda umbes pooled on pärit kodumaalt. 2007. aastal toodi välismaalt 37 000 jõulupuud, neist 60 protsenti Taanist ja ülejäänud Eestist\nSoomes on au sees traditsiooniline jõulukaart, neid saadetakse 50 miljonit.\nJõulu ettevalmistuse pealt soomlased kokku ei hoia, soomlased kavatsevad jõulude ettevalmistuseks ja kingitusteks kulutada sellel aastal 370 eurot ehk ligi 5800 krooni.\nKaubanduse liit ennustab jõulumüügi kasvuks 2 protsenti ja selle kogusummaks 860 miljonit eurot 13,4 miljardit krooni. Enamik poepidajaid ootab väiksest kasvu, kuid kolmandik kaupmeestest näeb asja süngetes värvides ja arvab, et müük jääb eelmisest aastast väiksemaks.\nJõuludeks kulutatud rahast 19 protsenti läheb toidule. Üle kolmandiku kavandab juba paar nädalat enne jõule, mida peolauale panna, 16 protsenti vastajatest teeb otsus vaid mõni päev enne püha.\nIga kolmas soomlane kavatseb annetada heategevuseks raha.\nJõulukaubanduses kasvab eetiliste kingituste populaarsus, eelmisel aastal osteti neid juba 1,7 miljoni euro ehk rohkem kui 26 miljoni krooni eest.\nSeitse inimest kümnest paneb selgi aastal jõululauale singi, neist omakorda 93 protsenti eelistab kodumaist sinki. Kalkuniliha kulus eelmise jõulude ajal 517 tonni, ligi kümnendik sellest toodi välismaalt, peamiselt Brasiiliast ja Saksamaalt.\nNädal aega kestev jõulupuhkus võib tuua viis lisakilo.\nSoomlased tegid kodumaal eelmise detsembri ajal 1,8 miljonit reisi, neist 1,5 miljonit viis kast oma puhkemajja, sugulaste-tuttavate juurde või mujale tasuta ööbimisega kohta.


Viljandi Jaani kiriku ja TÜ Viljandi kultuuriakadeemia tähtpäevade puhul pakuvad muusikud kahepäevase muusikarännaku.\nEttekanne on kavandatud pausideta, algusega laupäeva, 14. mai hommikul ning lõpuga pühapäeva 15. mai pärastlõunal. Tähtsal kohal on sõnum KLPR ettekandmisest kui katkematust palvest, seega oluline pole niivõrd suurejooneline vorm, vaid palveraamatu sisuline kaal.\nKoraalide esitamine on pühendatud Viljandi Jaani kiriku 550. aastapäevale. Lisaks tähistame 30 aasta möödumist Viljandi Jaani kiriku sissepühitsemisest, TÜ Viljandi kultuuriakadeemia 30. sünnipäeva ning 20 aasta möödumist esimesest koraalimaratonist Viljandis.


Sisseastumine ühiskonnateaduste instituuti | Välisveeb\nTäiendusõpe ja koolitused\nSisseastumine ühiskonnateaduste instituuti\n#instituudist #sisseastumine #täiendusõpe\nTartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudis on võimalik õppida kahel bakalaureuse- ja viiel magistriõppekaval, samuti ühel rakenduskõrghariduse õppekaval. Doktorantuuri on võimalik läbida meedia ja kommunikatsiooni ning sotsioloogia erialadel.\nTartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni bakalaureuseõppe õppekava on tipptasemel ning loetud maailma 150 parima eriala hulka. Me väärtustame õppes üliõpilaste loomingulist mõtlemist, sotsiaalseid oskusi ja teaduslikku selgust, mille tagame uuenduslike õppemeetoditega. Meie vilistlased töötavad peamiselt ajakirjanike, toimetajate, saatejuhtide, pressiesindajate ja kommunikatsioonijuhtidena.\nLoe rohkem õppekava ja tingimuste kohta\nTutvumistund 6. juunil: bakalaureusekava "Ajakirjandus ja kommunikatsioon"\nLisateave: Nele Nemvalts, õppekorralduse spetsialist, nele.nemvalts@ut.ee, 737 5355\nInfoühiskonna ja sotsiaalse heaolu õppekava alusel saad põhjalikud teoreetilised teadmised ühiskonna toimimisest ning praktilised oskused selle kohta, kuidas mõjutada ühiskonda. Sa õpid Eesti oma ala tunnustatuimate asjatundjate käe all. Vilistlasena on su töövõimalused laialdased ning sa saad anda ühiskonda panuse, tegutsedes näiteks sotsioloogia, sotsiaaltöö või sotsiaalpoliitika valdkonnas.\nTutvumistund 7. juunil: õppekava "Infoühiskond ja sotsiaalne heaolu"\nLisateave: Virge Näkk, õppekorralduse spetsialist, virge.nakk@ut.ee, 737 5935\nEesti kui maailmas tuntud e-riik vajab väga infokorralduse asjatundjaid, kes oskavad hallata infot kiiresti muutuvas digitaalses keskkonnas. Infokorraldus on praktiline õppekava, mis sisaldab nii rakenduslikke aineid kui ka suures mahus praktikat. Sessioonõpe võimaldab sul õppida ka igapäevatöö ja pereelu kõrvalt.\nTutvumistund 6. juunil: õppekava "Infokorraldus"\nKogukondade arendamine ja sotsiaalne heaolu on Eestis uus ainulaadne õppekava, mis põhineb pädevustel ning milles on arvestatud täiskasvanud õppija vajadusi. Sa omandad teadmisi sotsioloogiast, (sotsiaal)psühholoogiast, sotsiaaltööst ja -poliitikast, aga ka inimgeograafiast ning sotsiaalsest ettevõtlusest. Kokkuvõttes tead sa pärast sessioonõppe läbimist, kuidas olla Eesti inimeste sotsiaalse heaolu toetamisel ja ebavõrdsuse vähendamisel muutuste eestvedaja, ning oskad sel alal tegutseda.\nTutvumistund 8. juunil: õppekava "Kogukondade arendamine ja sotsiaalne heaolu"\nLisateave: Kristi Juurik, õppekorralduse spetsialist, kristi.juurik@ut.ee, 737 5355\nÕppekava läbides arendad sa oma ühiskonnateaduslikku kujutlusvõimet ja paindlikku mõtteviisi ning saad tuge, et kujundada ainulaadse meediaprofessionaali profiili. Saadav haridus annab sulle võimekuse ja oskuse orienteeruda kommunikatsioonivaldkonna muutuvates tööoludes ning olla oma tegevuses edukas. Ajakirjanduse ja kommunikatsiooni magistrantuur tähendab sisukaid akadeemilisi nädalavahetusi Tartus inspireerivate kolleegide seltsis, sest tänu mitmekesise erialataustaga kaasüliõpilastele koged, kuidas rakendatakse õpetatavat teooriat praktikas.\nTutvumistund 20. mail: magistriõppekava "Ajakirjandus ja kommunikatsioon"\nJuhtimis- ja digikommunikatsioon\nJuhtimis- ja digikommunikatsiooni on oodatud õppima need, kes otsivad digikeskkondades suhtlemise seaduspärasuste mõtestamiseks erialakogukonna tuge ning soovivad kogemuspõhist tagasisidet. Osaajaga õppekava võimaldab omandada uusi teadmisi ja oskusi sobivas tempos ka töötaval spetsialistil, kuid teha seda siiski süsteemselt ja eesmärgipäraselt. Sinu õpingukaaslased on bakalaureusekraadiga keskastmejuhid (vähemalt kolmeaastane töökogemus) ja juhtimisülesandeid täitnud tippspetsialistid.\nTutvumistund 7. juunil: õppekava "Juhtimis- ja digikommunikatsioon"\nÕppe eesmärk on arendada analüüsivaldkonnas tippspetsialistina töötamiseks vajalikke keskseid pädevusi, milleks oleme koondanud õppekavva sotsioloogia ning info- ja teadmusjuhtimise teemad. Sa omandad tugeva analüüsioskuse ning õpid analüüsitulemusi tõlgendama ja neid eri sihtrühmadele esitlema. Tänu sellele oskad anda andmepõhist sisendit otsuste tegemiseks nii organisatsiooni kui ka ühiskonna tasandil.\nTutvumistund 8. juunil: õppekava "Ühiskonna ja infoprotsesside analüüs"\nMuutuste juhtimine ühiskonnas (sotsiaalteaduste valdkonna ülene õppekava)\nAinulaadses valdkondi ühendavas õppekavas on ühendatud ühiskonna muutuste mõtestamise, psühholoogia-, majandus-, poliitika-, õigus-, juhtimis- ja kommunikatsiooniteadmised, sest nii õpid sa analüüsima muutusi terviklikult. Sinu õpingukaaslased on eri valdkondade eestvedajad ja spetsialistid, kellega saad teha koostööd ka pärast õpingute lõpetamist. Paindlik, kogemusõpet ja praktilisi töid sisaldav sessioonõpe võimaldab sul ühildada õpingud tööga ning omandada magistrikraadi ilma karjääri katkestamata.\nTutvumistund 9. juunil: õppekava "Muutuste juhtimine ühiskonnas"\nMeedia ja kommunikatsioon ning sotsioloogia\nDoktoriõppe eesmärk on viia doktorandi teadmised ja oskused rahvusvahelises teadusruumis tunnustatud kõrgprofessionaali tasemele. Doktorite peamised karjäärivõimalused on töö õppejõu või teadlasena Tartu Ülikoolis ja teistes teadusasutustes või juhtivspetsialistina väljaspool akadeemilist sfääri. Doktorikraadiga spetsialisti hariduse põhikomponentideks on tippteadmised ja oskused teadustööks oma erialal, lai teaduslik maailmakäsitlus ning arendus-, juhtimis- ja pedagoogilise töö pädevus.\nLoe doktoriõppesse sisseastumise ja tingimuste kohta\nMaiu Reinhold, õppekorralduse spetsialist, maiu.reinhold@ut.ee, 737 5697\nAndra Siibak, meedia ja kommunikatsiooni doktoriõppekava programmijuht, andra.siibak@ut.ee\nVeronika Kalmus, sotsioloogia doktoriõppekava programmijuht, veronika.kalmus@ut.ee, 737 6591\nTutvu kõikide programmidega lähemalt\nKandideerimine ühiskonnateaduste instituudi magistriõppesse kestab 29. juunini\nÜhiskonnateaduste instituudi õppekavadele saab kandideerida 29. juunini SAIS-is. Loe, millised magistriõppekavad ootavad kandidaate ning tule ka õppekavade tutvumistundidesse!\nÜhiskonnateaduste instituudi nõukogu\nÜhiskonnateaduste instituudi kõrgeim otsustuskogu on instituudi nõukogu.\n#instituudist #õppimine #täiendusõpe\n51003 Tartu linn,


Süvatoimega jahutav geel hobustele ja ponidele. Värskendab väsinud jalgu: koormusejärgne optimaalne jahutav toime; värskendava ja tursete teket ennetava toimega; lihaste ja kõõluste taastumist toetav.\nTänu ainulaadsele koostisele eeterlikest õlidest ja orgaanilisest väävliühendist MSM (metüülsulfonüülmetaan) toetab MSM Power Liniment lihaste, liigeste ja kõõluste taastumist koormusejärgselt.\nJahutavad koostisosad parandavad vere tsirkulatsiooni ning stimuleerivad ainevahetust, aidates ära hoida tursete teket. Manustamine koheselt peale treeningut, maastikusõitu vms füüsilist koormust aitab kaasa jalgade turse ennetamisele.\nKoostis: eukalüptiõli, piparmündiõli, kamper, MSM.\nKasutamine: Määrida MSM Power Linimenti kerge survega probleemsetele kohtadele. Jahutav geel imendub kiiresti ning ei jäta nahale jääke.\nTähelepanu! Hoida lastele kättesaamatus kohas. Vältida kokkupuudet silmade ja nahaga. Mitte manustada tundliku nahaga hobustele. Mitte kasutada vigastatud nahapiirkondades!\nSäilitamine: Hoida temperatuuril kuni 25C. Kaitsta külmumise ja valguse eest. tootja ei vastuta toote valest säilitamisest või kasutamisest põhjustatud kahjude eest.\nNetokogus: 1000 ml.\nMaaletooja: Hagarex OÜ, Uusaru 5, 76505, Saue 76505, tel: 659 6413.


Bolt Drive vs CityBee: üks võidab hinna, teine haardega | DigiPRO\nBolt Drive'i suunajuht Lukas YlaFoto: Bolt\nSelle aasta maikuu alguses tõi Bolt tänavatele oma rendiautod, hakates konkurentsi pakkuma Eesti turul juba pikemalt tegutsenud CityBee’le. Esmapilgul lööb Bolt madalamate hindadega, ent CityBee'l on rohkem parkimistsoone. Kellel on eelis ja kas turg on jagatud?\n“Meil mõlemal on üks palju suurem konkurent — isiklik auto,” nentis Bolt Drive'i suunajuht Lukas Yla. Tema sõnul on Bolt Drive'i eesmärk pakkuda teenust, mis on taskukohasem ja mugavam isikliku auto omamisest. Yla sõnul on turg veel väga varases staadiumis ning otsestest tulemustest on vara rääkida.\nMärksõnad: bolt, Bolt Drive, CityBee, Egert Kivisaar, Lukas Yla, Markus Villig


KOMMENTAAR | Nelis-Naukase ähvardus vehklemist rahvale lähemale ei too, alaliit peab tööle hakkama - SPORT\nKOMMENTAAR | Nelis-Naukase ähvardus vehklemist rahvale lähemale ei too, alaliit peab tööle hakkama\n28.detsember 2018 12:07\nHelen Nelis-Naukas pidi aasta treeneri valimisel leppima neljanda kohaga. Hääli sai ta ainult ajakirjanikelt, kes valisid ta parimaks.\nLõppeva spordiaasta Kristjanite jagamisel ehk aasta sportlaste/treenerite autasustamisel sündis kaks suurt üllatust. Esiteks jäi Helen Nelis-Naukas treenerite arvestuses esikolmikust välja ning teiseks pidi tema õpilane Katrina Lehis leppima naiste seas teise kohaga.\nNelis-Naukas lubas seejärel sotsiaalmeedias, et sarnase valimissüsteemi jätkumisel (kus ei eristata rahva lemmikut ja parimat) kavatseb ta edaspidi aasta sportlaste autasustamise galat boikoteerida. Hiljem lisas ta veel, et edaspidi puudub tal suur motivatsioon Eestit esindada, kuna rahvale ei lähe nende tulemused lihtsalt korda. Veel mainis ta, et mullu aasta meessportlase valimisel Ott Tänakule alla vandunud Nikolai Novosjolov on boikoti juba varem välja kuulutanud.\nSellise käitumisega antakse selgelt märku, et vehklejate hinnangul on rahvas lihtsalt rumal ja nad ei tunne head asja ära. Säärane tegutsemine ja ähvardused ei too kindlasti vehklemist aga publikule lähemale.\nTallinna Mõõk tühjadele tribüünidele\nVehklemine on Eesti spordis üldse üks omapärane nähtus. Meil on olemas maailma absoluutsed tipud. Seda nii meeste kui ka naiste seas. Lisaks on tulemas ka heal tasemel järelkasvu. Pidevalt võidetakse tiitlivõistluste medaleid. Rahvani ei ole aga jõutud. Kui võidetakse tiitlivõistluste medaleid, siis korraks aplodeeritakse, kuid seejärel vajub kõik justkui unustuste hõlma.\nEestis toimub iga-aastaselt vehklejate tippturniir Tallinna Mõõk, kus lisaks meie parimatele on kohal ka maailma koorekiht. Tribüünidel istub samal ajal aga ainult paarsada pealtvaatajat. Tegemist on ilmselge märgiga, et ala ei ole suudetud spordisõbrani viia.\nKui jõuame ringiga taas aasta treeneri valimiseni, siis esikoha napsas seal võrkpallikoondise juhendaja Gheorghe Cretu. Just võrkpall on ala, millest tuleks vehklejatel õppida.\nAlles hiljuti oli aeg, kus võrkpall laiematele massidele sisuliselt korda ei läinud. Käsipalliga koos oldi Eesti kolmas-neljas pallimäng. Ühel heal päeval hakkasid võrkpallis aga sihipärase töö tagajärjena saabuma tulemused. Sinna kõrvale tehti oskuslikult turundust ning nüüd on võrkpallikoondise kodumäng tõeline pidupäev, mis toob saalid rahvast täis.\nSamamoodi peaks Tallinna Mõõk olema tõeline pidupäev, mis läheb Eesti spordiüldsusele korda. Reaalsuses on tegemist justkui mingi nurgataguse sündmusega.\nTahetakse olla osa protsessist\nKindlasti ollakse mõnel pool endiselt harjunud, et fännid ja sponsorid peaksid kokku jooksma pelgalt heade tulemuste peale. Tänapäeval tahetakse juba midagi muud. Tahetakse olla osa protsessist ja tunda end edu osalisena.\nJagatavad Kristjanid on üks asi. Kindlasti ei ole nad maailma kõige tähtsamad auhinnad ning tiitlivõistlustel võidetud medalitele jäävad nad alla. Siiski on nad piisavalt tähtsad, et tekitada eelpool mainitud emotsioone. Kristjanitest tähtsam on see, et ala ümber oleks võimalikult suur kogukond. See tähendab sponsoreid ja ka järelkasvu. Kui teha nimetatud asjade nimel tööd, siis küll tulevad ka nii palju emotsioone tekitavad Kristjanid.\nSeega ei ole mõtet ähvardada boikotiga. Vehklemisliidul tuleb teha tööd, et tuua enda ala rahvale lähemale. Praegu peetakse vehklemist mitmel pool väheke nurgataguseks tegevuseks, kus alaliidu sees pidevalt kakeldakse võimu pärast. Vehklemisliidul tasuks õppida võrkpalluritelt, kes suutsid heade tulemustega leida tee publiku südamesse. Vehklemisel on tulemused olemas. Nüüd on alaliidul aeg jalad kõhu alt välja võtta ja ala inimesteni viia.\nLõpuks tuleb ära mainida, et Eesti rahvas on olümpiamedalite usku. Neid saadakse harva ja neid osatakse seetõttu ka kõrgelt hinnata. Olümpial poodiumile kerinud sportlased on sangarid, kes jõuavad koheselt rahva südamesse ja püsivad seal kaua. Vehklejate koha pealt tuleb tõdeda, et nelja aasta suurimal spordipeol on neil poodiumile tõusmata. Kui rääkida eestlaste jaoks edukatest olümpiaaladest, siis tulevad inimestele reeglina meelde ikka kergejõustik, sõudmine, kreeka-rooma maadlus ning vana rasva pealt ka talisport (seda tänu murdmaasuusatamise kunagisele medalisajule). Seega on nende alade tegijad parimate valimisel juba justkui eelnevalt eelisseisus.\nKOMMENTAAR | Nelis-Naukase ähvardus vehklemist rahvale lähemale ei too, alaliit peab tööle ha...


Täielik juhis, kuidas optimeerida oma sisu SEO jaoks - Veebihai\nby Oliver Eenmaa | Apr 22, 2018 | Copywriting, Internetiturundus, SEO\nNagu ilma mootorita auto puhul tuleb sul ise pedaalima hakata, ei suuda sisu ilma SEO strateegiata digitaalsel turul edasi liikuda. Ning just nagu ilma ratasteta mootori puhulgi, on ilma sisuta SEO särav masin, mis ei liigu kuhugi.\nKuid mida see tähendab? Muidugi mitte igasugust sisu. Kahjuks ei jaga otsingumootorid “kõrgkvaliteetse sisu” nimekirju ning nad ei hakka seda ka ilmselt kunagi tegema.\nSee tähendab, et see jääb meie seas olevate “nohikute” ülesandeks, kellele meeldib otsingutulemusi uurida, nuhkida Google Analyticsis ja luua hiiglaslikke tabeleid, mis meis näiliselt igavust tekitavad, kuid mida me salaja armastame – ning seda kõike selleks, et pakkuda sulle (ning muidugi ka meile endile) põhjalikku juhist, kuidas luua “kõrgkvaliteetset” SEO sisu.\n1. samm: sisustrateegia otsingumootori jaoks optimeerimine\n2. samm: disaini hea sisu\n3. samm: loo õiget sisu\n4. samm: kontrolli võtmesõna kasutamist\nBoonusring: mõned tehnilise SEO sisuprobleemid\nAlusta oma “kõrgkvaliteetse sisu” loomist\nLiiga paljud turundajad ootavad ikka veel kuni sisu valmissaamiseni ning toovad alles siis kaasaaitava tööriistana mängu SEO. Nad proovivad aru saada, mille nad just lõid, et nad saaksid lisada sellele mõned võtmesõnad ja lingid.\nKuid efektiivne sisuturundusstrateegia peaks algama võtmesõna ja kasutaja kavatsuste uurimisega. Kui sa tead, milliseid päringuid su publik kasutab ja millist sisu nad otsivad, saad sa luua sisustrateegia, mis vastab nende spetsiifilistele küsimustele ja aitab neil läbi müügitunneli liikuda.\npõhineb oma publikust arusaamisel ning võtmesõna ja kasutaja kavatsuste uurimisel. Kasuta oma publiku keelt ja paku neile informatsiooni, mida nad päriselt otsivad.\naitab lugejal kindlat ülesannet lõpule viia. Pikk sisu (üle 1000 sõna) kipub orgaaniliste otsingutulemuste seas paremaid kohti saama, osaliselt sellepärast, et see on põhjalik. Jää oma ülesande juurde ja ära kaldu fookusest kõrvale.\nsisaldab ahvatlevat kutset tegutseda või selget järgmist sammu. Kui sa tunned oma lugejaid ja nende ostuteekondi, saad sa nad oma sisuga suunata selleni, mida nad veel tahavad.\nHea kasutajakogemus on hea SEO. Kui kasutajad on kaasa haaratud, tarbivad nad rohkem sisu, vastavad sellele ja jagavad seda. Alates põhjalikust struktuurist kuni paigutuse üksikasjadeni välja – veendu, et lood head sisu.\nLeidub hulgaliselt filosoofiaid, mis kirjeldavad “hea”, “kleepuva” või “mõtet juhtiva” sisu loomist. Selle üle tasuks mõelda ning igasugune sisu peaks katma vähemalt mõnda neist:\nUudne/ainulaadne (väärtuse, mitte ainult sisu poolest)\nNing kui sa jätkad oma sisu disainimist, siis pea meeles ka oma publikut – sa kirjutad inimestele, et ka otsingumootorid aru saaksid, mitte vastupidi.\nHea sisu on hea sisu!\non kirjutatud publikule, mitte su partneritele. Veendu, et keelekasutus poleks liiga lihtne ega sisaldaks liigselt tööstuslikku erikeelt.\non jagatav. Astu sammuke tagasi ja küsi endalt, kas sa jagaksid seda – ning kas sa saaksid seda teha (ehk kas sotsiaalmeedias jagamise nupud on käeulatuses saadaval)?\nsaab kiiresti läbi vaadata. Kasuta lühikesi lõike, viikteksti, paksu teksti, täpploendeid, nummerdatud nimekirju, jutumärke ja kõike muud, mis muudab teksti silmade jaoks kergesti loetavaks ja kergesti arusaadavaks.\nkasutab tugevaid pealkirju ja H1-sid. Loo ahvatlevaid, praktilise väärtusega pealkirju, mis kasutavad otsingusõnu strateegiliselt ja loomulikult. CoShedule’il on kena pealkirja analüüsimise tööriist, mida abi vajamise korral kasutada.\nsisaldab alapealkirjades ideaalseid tulemusi, üldiseid vastuväiteid ja/või ajaraame. Katsu aimata ette publiku ootusi, hirme ja muresid.\non alati parem kui praegused SERP-i võitjad. Uuri oma konkurentsi. Vaata lehti, mis praegu soovitud võtmesõnade puhul heal kohal on ju küsi endalt, kas su sisu on parem. Veendu, et see oleks parem.\nKas sinu muidu suurepärane sisu sisaldab midagi segadusse ajavat nagu näiteks kirjavigu? Ei. Ei sisalda. Kuigi praegu puuduvad tõendusmaterjalid selle kohta, et grammatika sinu reitingu signaali mõjutada võiks, on tegemist siiski kasutajakogemuse/usutavuse küsimusega.\nAllikatele viitamine ja teiste autoriteni viivate linkide lisamine on lisaks heale tehnikale ka hea SEO – väljaminevad lingid näitavad otsingumootoritele, et sa tead oma asju ning et sa seostud õigete inimestega.\nei sisalda õigekirja ega grammatilisi vigu. Kontrolli see üle. Ja lase seejärel see kellelgi teisel üle lugeda.\nsisaldab linke headele, mainekatele allikatele. Wikipedia on Google’i jaoks heaks allikaks, mis sest, et su keskkooli ühiskonnaõpetuse õpetaja midagi muud öelda võis.\nsisaldab kontrollitud fakte. See kui kõik teised statistikat tsiteerivad, ei tähenda, et ka sina seda tegema peaksid, kui sa ei suuda leida allikat.\nSa alustasid muidugi oma võtmesõnade ja kasutaja kavatsuste uurimisega, seega ei puuduta see oma sisule võtmesõnade lisamist. Tuleb hoopis vaadata, kuidas seda võtmesõna vastavas sisus kasutatakse.\nSisu võtmesõnaga ülekülvamine on väga-väga moest väljas. See pole tegelikult kunagi lahe olnud, kuid nüüd – tänu Google’ile – on see ka ebaefektiivne (kui mitte ohtlik). Google on võtmesõnade osas äärmiselt nutikas. See ei tähenda muidugi, et võtmesõnad “surnud” oleksid. See tähendab, et SEO puhul tuleb neid paremini kasutada.\n(Lisaks tasub mainida, et kasutajad otsivad võtmesõnu. Google on levinud sünonüümide ära tundmises piisavalt nutikas, kuid kui kasutaja trükib sisse võtmesõna, otsib ta seda SERP-i rasvast võtmesõna.)\nei ole põhivõtmesõnast pungil. Selle taga puudub tegelik matemaatika. Heaks visualiseerimise viisiks on kasutada oma dokumendis “otsingu” funktsiooni ja otsida kasutatud võtmesõna. Kui jääb mulje, et seda on liiga palju, siis lisa mõned sünonüümid.\norganiseerib teemakohased alamjaotised vastavalt esmastele seotud võtmesõnadele. Google muutub seotud terminite mõistmises üha paremaks ja paremaks. Ära karda seda.\nkasutab võtmesõnu ja selle variatsioone loomulikul viisil. Ära mõtle üle. Kasuta sünonüüme, lühendeid, mitmust ja muud nagu normaalsed inimesed.\nkasutab pilditekstis võtmesõnu loomulikul viisil. Piltide pealkirjad, asetekstid ja pealdised on kirjeldava keele strateegiliseks kohaks. Ära lisa sinna võtmesõnu vägisi, vaid tee seda siis, kui see on kohane.\nkasutab pealkirjades võtmesõnu loomulikul viisil. Kirjuta kõigepealt inimestele ning kui sa suudad hoida oma sihtmärkvõtmesõna pealkirja ja/või H1-e eesotsas, siis tee seda.\nkasutab URL-is võtmesõnu loomulikul viisil. See ei tohiks olla kuigi keeruline, kui sa seda pealkirjas kasutasid.\nkasutab esimese 100 sõna seas võtmesõnu ja selle variatsioone loomulikul viisil. Ära ole kohmakas, vaid tee nii palju kui võimalik. Viska kõik oma kaardid lauale nii kiiresti kui võimalik.\nTehniline SEO on enamasti täiesti omaette jutt. Enamik tehnilisi SEO faktoreid on kogu lehte haaravad probleemid, mis tuleb üle vaadata ning kõige olulisematest vabaneda enne, kui sa proovid alustada oma sisu optimeerimist.\nOn siiski mõned tehnilised kaalutlused, mis puudutavad just individuaalset sisu ning see oleks minust lohakas, kui ma neid ignoreeriksin:\nSisu laeb kiiresti. Sul on selleks kolm sekundit või vähem. Veendu, et pildid ja teised meediafailid su sisu laadimist ei aeglustaks.\nSisu töötab hästi mobiilseadmetes. See ei ole ilmselt probleemiks, kui leht kasutab reageerivat disaini (mida paljud teevad), kuid veendu, et vormid ja tegevusele üleskutsuvad nupud oleksid pealevajutatavad, pildid keskele joondatud ja nii edasi.\nLeht on olemas lehe XML-saidikaardil. Aita Google’il sisu leida ja seda mõista!\nSisemised lingid suunavad sisu juurde. Veendu, et need oleksid asjakohased ning kasuta võimalusel võtmesõnal põhinevat ankurteksti.\nURL-id on lühikesed. Esiotsas olevatel lehtedel on lühikesed URL-id. Esikoha URL on keskmiselt 59 trükimärki pikk.\nAlusta juba täna hea sisu loomisega!\nÖeldakse, et ilu on vaataja silmades, kuid nad pole proovinud kunagi sisu orgaanilises otsingus etteotsa saada. Meie eesmärke arvestades on ilu sihtmärkpubliku silmades – nagu tõlgendab seda Google’i masinõppe programm.\nÕnneks on RankBrain vaatamata oma ähmasusele ja ebamäärasusele siiski üsna järjekindel. See tähendab, et me võime guugeldada tuhandeid termineid, uurida kümneid tuhandeid vasteid, A/B testida oma hüpoteese ja tulla välja nimekirjaga omadustest, mis on suure tõenäosusega Google’i jaoks ilusad – 77 iseloomulikku tunnust, kui täpne olla.\nAlusta oma SEO sisu teekonda, viies juba alguses need kaks omavahel kokku. Kui sa töötad sisu turundusstrateegia kallal, mis ei alanud SEO uurimisega, siis alusta uuesti. Kui rattad ja mootor teevad omavahel koostööd, on ka sõit palju sujuvam. Vaata siit, kuidas luua oma ettevõttele korralik internetiturundse turundusstrateegia.\n#internetiturundus #otsingumootoritele optimeerimine #sisu loomine


Metsaülikool on jõudnud elujõuliselt keskikka! - Estonian World Review\nMetsaülikool on jõudnud elujõuliselt keskikka! (1)\nKultuur 10 Aug 2012 EWR\nMetsaülikool on jõudnud elujõuliselt keskikka!\nOn möödunud 45 aastat eneseharimist, vestlemist, vaidlemist, lõõgastumist, pidutsemist, saunatamist, ujumist ja mõnusat koosolemist nii uute kui ka vanade sõpradega loodusparadiisis nimega Kotkajärve!\nJah, daam (või on see koguni džentelman?) on nüüd keskeas! On palju nähtud, tehtud, kogetud, läbi elatud. Eluaastad on andnud enesemõistmist, tarkust ja ka tasakaalukust. Kuid siiski on daam täis nooruslikku energiat, uudishimu, vallatust ja huumorimeelt!\nEi tähenda, kas oled osalenud Kotkajärve Metsaülikoolis üks kord või 21 korda, tule ja jaga oma muljeid kesknädalasel kokteilipeol – kolmapäeval, 22. augustil –, mida peetakse sünnipäevalapse auks! Soojenda südant!\nPane ennast kirja, et kõndida mälestuste ning metsaradadel 19.-26. augustini!\nRegistreerida võib veebilehel www.eesti.ca/mu.


Londiga elevant Londiste - Tapa Vallaraamatukogu\nLondiga elevant Londiste\n2. märtsist 11. aprillini Tapa linnaraamatukogu lasteosakonnas raamatunäitus „Londiga elevant Londiste“.\nJust sellist londiga elevanti Siim endale sünnipäevaks tahtiski. Londiste välja mõelnud kirjaniku Iko Marani sünnist möödub selle aasta 11. märtsil 100 aastat. Mitme põlvkonna lugejad teavad, et raamatus oli Siimu uue sõbra õige nimi Vant.\nTeised kirjanikud mäletavad Iko Maranit kui avara meelega ja leebet inimest. Küllap sellepärast on ta oma lastejuttudes ikka väärtustanud headust, ausust ja sõprust. Samuti kõneldakse tema juttudes looduse ilust ja salapärast.\nNäitusel on väljas Iko Marani kirjutatud lasteraamatud.


Kuidas seemnetest palsamit kasvatada: juhised samm-sammult - Bonsai 2021\nSee on huvitav! Kääbuspalsam Exotic moodustab pärast õitsemist rohelise seemnekasti. Aja jooksul see kuivab ja kerge käepuudutusega praguneb, laseb seemneid kahe meetri raadiuses.\nBicolor - üheaastane saak, roosaka varjundiga, millel on valged triibud (sellest ka nimi). See on istutatud varakevadel ja õitseb suve alguses. Õitseb septembrini.\nLilla palsam Tom Tam on elegantne üheaastane taim, mille kõrgus on kuni 20 cm. Selle erinevus teistest sortidest on topeltlillade pungade rikkalikul õitsemisel, tihedalt põõsas.\nRoosa - sort kasvab kuni 40 cm ja seda peetakse sarja kõrgeimaks. See õitseb roosade õitega kuni külmadeni.\nLõhe on väike tiheda lehestiku ja topeltroosade õitega põõsas, mida kasvatatakse sagedamini korterites kui suvilates.\nPärast esimeste võrsete ilmumist suureneb tuulutamine..\nKui maa-ala soojeneb, viiakse seemikud, viies need hea valgustusega avatud pinnasele..\nKultuuri peamised vaenlased on ämbliklestad, lehetäid, valgekärbsed ja ebaõige hooldus. Poest ostetud putukamürgid ja põllumajandustehnoloogia järgimine aitavad palsamit säästa.\nPalsami Tom Samb kasvatamine pole keeruline. Peate lihtsalt pisut pingutama ja see muutub maja, lillepeenra, aia või suvilate kaunistuseks.\nPalsam on uskumatult hell kultuur. Sageli nimetatakse seda ka "puudutavaks". Paar aastat tagasi ei tundnud see taim nii laialdast populaarsust, kuid tänapäeval on aednikud hakanud ainulaadsete lilleseadete koostamisel palsamit aktiivselt kasutama. Täna saab palsamit kasvatada nii õues kui ka toas..\nKultuuri eristab pikk õitsemine, mille jooksul saate jälgida karmiinpunaseid, lillasid, punaseid lilli. Lisaks võivad need olla nii lihtsad kui ka terry.\nLooduses pakutakse palsamit väga erinevalt. Kasvatajad suutsid aretada spetsiaalseid sorte, mille hulka kuuluvad:\nTom Tamb. See on väga hargnenud põõsaga üheaastane saak. Selle kõrgus ulatub 25 cm-ni. Lilled on kahekordsed ja võivad olla valged, punased, sirelid, sirelid ja roosad. Fotol - palsam Tom Tamb:\nCamellia. See sort võimaldab teil kasvatada püramiidtaime. Sellel on lihavad varred ja lilled on suurusega 4 cm, juunis moodustuvad põõsale froteerõisikud, mille värvivalik võib olla valgest sirelini. Samuti tasub tutvuda Tui püramiidi istutamise ja lahkumise reeglitega.\nWaller. Sort on mitmekesine. Võite istutada nii lihtsaid kui ka kahekordseid erinevat värvi lilli. Põõsad on sfäärilises vormis, nende kõrgus ulatub 25-30 cm. Taime eristab kogu hooaja rikkalik õitsemine. Õisikud võivad olla punased, karmiin- või kahvaturoosad. Kroonlehed võivad olla ühevärvilised või nende servadel on heledad triibud. Kuid kuidas dekoratiivsed õitsvad põõsad külmakindlad madalad ilusad välja näevad, näete siit.\nEksootiline kääbus. Seda hübriidsorti kasutatakse rõdude ja lodžade jaoks. Põõsad on lühikesed, mis on 18-20 cm, nende lehed on lansolaadid ja heledad. Kroonlehed võivad omandada mis tahes värvi roosast sireli-sirelini. Kuidas Pink Periwinkle'i hooldada ja kasvatada, on siin toodud artiklis.\nUus-Guinea. See on hübriidsort, mida iseloomustavad suured ja lopsakad õied..\nSafari. See on kääbuspõõsas, mis on üheaastane. Õitsemist võib täheldada kogu hooaja vältel. Lilled on esitatud punase, sireli, valge, korallide varjundiga. Nende suurus ulatub 4 cm-ni. Seda näete siin. kuidas see välja näeb ja kuidas kasvab Aster Karlikova seemnetest.\nSeemnetest palsami kasvatamiseks peate valmistama laia mahuti ja hoolitsema drenaaži eest. Pange üks seeme anumasse, purustage see maa ja veega. Pealegi pole pärast kahe lehe moodustumist vaja korjata..\nLoe ka aiapalsami kohta käivat materjali.\nIstutusmaterjal on vaja istutada kergesse ja lahtisse pinnasesse, milles pole orgaanilist ainet. Kui kasutate mulla väetamiseks komposti, siis on seemikud valusad. Happelisse mulda ei saa veel seemneid istutada, sest see tapab taime.\nPalsami istutamiseks on kõige parem kasutada universaalset mulda, mida saab poest osta. See sisaldab vajalikku kogust toitaineid. Sellist mulda tuleb kombineerida sõelutud jõeliivaga suhtega 1: 1.\nVideol - palsami kasvatamine:\nPiserdage mullapinda pihustuspudelist veega, kuid pole vaja tampimist. Pinnas peaks jääma lahti ja laskma õhul täiuslikult juurestikku voolata. Laotage seemned mullapinnale, hoides 2-3 cm vahekaugust, seejärel purustage neid veidi maaga. Sõbralike võrsete moodustamiseks on vaja aknalauale paigaldada seemikutega konteiner, kus on hajutatud päikesevalgust.\nKuidas seemnetest istutamine ja Aubrieta kaskaadi hooldus on, aitab see teave mõista.\nSamuti võite olla huvitatud sellest, kuidas rukkilille kasvatada..\nEnne seemnete koorumist tuleb konteineris niiskust suurendada. Nii et peate hoolitsema kasvuhoone ehitamise eest. Nendel eesmärkidel saate konteineri lihtsalt katta fooliumiga või klaasiga. Seemne idanemiseks on vajalik, et ruumis oleks temperatuur 22–24 kraadi.\nKui temperatuuri vähendatakse vähemalt ühe kraadi võrra, pole sõbralikke võrseid võimalik saada. Ja kui temperatuuri tõsta, siis seemnetes olevad embrüod surevad. Niipea kui terad hakkavad kooruma, vähendage seejärel mulla niiskust. Viie päeva pärast seemnete istutamisest tasub anum õhutamiseks avada. Tehke seda 2 korda päevas 10 minutit. Pärast kestust saab suurendada.\nSeega saavad noored seemikud teiste temperatuuridega kohaneda. Temperatuurirežiim peaks ruumis olema vahemikus 22–24 kraadi. Niiskus on endiselt kõrge. Kui ilmuvad esimesed 2 lehte, siis langetage temperatuur 20 kraadini.\nPõllukultuuride seemnete idandamisel on vaja saavutada suurepärane valgustus. Päevavalguse aeg peaks olema 12 tundi. Selleks võite kasutada hajutatud päikesevalgust või hoolitseda kunstlike valguslampide eest. Kui see tingimus ei ole täidetud, hakkavad seemikud venima..\nNiipea kui moodustub 2 lehte, võite hakata korjama. Pole tähtis, millist sorti taime kasvatasite, palsamivõsud on üsna kõrged. Et seemikud sukeldumise ajal ei kukuks, tuleks seemikud maha matta.\nValiku jaoks tasub kasutada plasttopse mahuga 200 ml. Need on piisavalt kõrged, et seemiku süvendamine ei oleks keeruline. Lisaks peate ette valmistama universaalse mulla. Siirdamise käigus tuleb meeles pidada, et palsami seemikud on üsna hargnenud ja juurestik habras.\nKui see on kahjustatud, võib taim surra. Siirdamisel peate kasutama spetsiaalset lusikat. Eemaldage seemikud mahutist, millel on juured ümbritsev mullane klomp.\nJa kuigi kõnealune kultuur on niiskust armastav, võib liigse kastmise korral see surra. Taime on vaja regulaarselt niisutada, kuid mõõdukalt. Vihmase ilma korral pole vaja kasta. Kui soovite, et palsam rõõmustaks teid pika õitsemisega, peate tegema ülemise kaste. Enne alustamist tuleks see teha kõigepealt. Nendel eesmärkidel kasutatakse lämmastikuga mineraalväetisi. Ja kui taim õitseb, tuleks lämmastikväetamine lõpetada. Samuti on huvitav teada, kuidas valmistada niisutussprinkler isetehtud..\nKui palsam õitseb, võite kasutada õitsvatele põllukultuuridele mõeldud kompleksseid väetisi. Neid rakendatakse koos jootmisega iga 14 päeva tagant. Samuti tasub kasutada väetamist kaaliumi ja fosforiga. Suve lõpus lõpetage toitmine.\nTäna saate palsamit kasutada erinevate lillepeenarde ja lillepeenarde kaunistamiseks. See on taim, mis kasvab ja areneb hästi nii üksikult kui ka koos teiste põllukultuuridega. Ainult nõuetekohase ja korrapärase lillehoolduse korral saate nautida elavat õitsemist kogu hooaja vältel. Lugege ka materjali graatsilise Clarkia kohta.\nVähenõudlikkus hoolduses ja elujõud, kohapeal mulla suhtes vähenõudlik, pikk ja lopsakas õitsemine on peamised tegurid, mille puhul kasvatajad eelistavad palsamit. Aretajad on aretanud suurel hulgal erinevaid sorte, mis kasvavad meelsasti pea igal majapidamiskrundil..\nPõõsa maksimaalne kõrgus on 20 cm. Varsti pärast istutamist kasvab see kiiresti roheline mass, õitseb suurepäraselt topeltõisikutega. Avab pungad suve algusest kuni sügise hilis-keskpaigani. Üheaegselt moodustub suur hulk lilli.\nRoosa palsam on võrreldes analoogidega veidi suurem. Põõsa kõrgus ulatub 40 cm-ni.\nÜldiselt on eksootilisel taimel hea tervis. Kuid ebasoodsates kliima- või ilmastikutingimustes, hooldusreeglite mittejärgimisel on dekoratiivkultuur vastuvõtlik rõngasmosaiigi, pronkslehtede ja viirusmosaiigi arengule. Putukatest rünnatakse kõige sagedamini ämbliklesta..\nTom Tamb'i sarja palsamid on pärit Hiinast, kus aretajad töötasid selle aretamise kallal. Ta kohanes suurepäraselt keskmise sõiduraja tingimustega ning kaunistab palju lillepeenraid linnades ja isiklikel kruntidel.\nErineb roosade topeltõitega, rikkalikult võsaga üle puistatud. Taim on väike, kasvab tavaliselt kuni 25 cm.\nPalsamit pole raske kasvatada, see ei vaja erilist tähelepanu. Kuid mõningaid soovitusi on parem järgida.\nTaimede istutamiseks on parem valida alad, mis on varjus või osalises varjus, sobib lillepeenar, viljapuu all lahti murtud või hekist kaugel.\nTom Tamb on varjutaluv ja eelistab osalist varju avatud, eredalt valgustatud alale. Otsene päikesevalgus võib põhjustada lehtede põletusi ja lillede närbumist. Lillepeenar peaks olema varjus vähemalt pool päeva.\nPealset kastmist rakendatakse koos kastmisega perioodil enne jalgade karjamaad, kasutatakse lämmastikukomplekse. Kui palsam moodustab pungad ja valmistub corollade vabastamiseks, võib lämmastikku sisaldavaid väetisi asendada õistaimede kompleksväetisega.\nVegetatiivset paljundamist peetakse uue taime saamiseks lihtsamaks viisiks kui idanevaid seemneid, kuna see ei vaja erilisi oskusi.\nLehetäide. Välimuse põhjus on ebaregulaarne kastmine. Kas mäletate populaarset nime? Palsamile ei meeldi kuiv pinnas, kuid lehetäide - vastupidi. Taime uuritakse, kahjustatud osad eemaldatakse, võimaluse korral siirdatakse Tom Tamb uude kohta. Ravitud putukamürkidega "Decis", "Actellik". Pihustamiseks on olemas ka tõhus vanaisa retsept: 1 spl. l. koirohi, sibulakoored ja tubakalehed valatakse keeva veega üle, jäetakse 12 tunniks seisma.\nÄmbliklesta. Peenest ämblikuvõrgust ja selle levitajast on vaja viivitamatult vabaneda, vastasel juhul pole palsamit võimalik päästa. Tehaseravimid-akaritsiidid - "Fitoverm", "Vermitek" aitavad, seebivaht on end kodust hästi tõestanud (ohutum on võtta majapidamisvahtu).\nWhitefly. Väike valge ööliblikas hävitab kogu lillepeenra hõlpsalt, kui istute tagasi. Putukad lüüakse rõhu all veega maha, peamine on siin kõndida lehe mõlemal küljel ja samal ajal ära kantuna mitte taime ennast maha pesta. Küüslaugu tinktuur aitab (tükelda paar nelki, vala klaasi keeva veega, jäta 2-3 tunniks pihustama kaks korda päevas). Kui te ei soovi jamada, on teie käsutuses juhiste järgi lahutatud "Karbofos" ja "Tanrek".\nChervil: taime kirjeldusChervil on üheaastane ürt, mis kuulub selleri perekonda. Selle taime lehed on ažuursed, meenutavad pitsi ja õisikud on moodustatud vihmavarju kujul.