15 tipptasemel turismiobjektid Montrealis\nMontréal on St. Lawrence'i ääres asuv kosmopoliitne side- ja kaubanduskeskus. Jacques Cartier maandus siin 1535. aastal ja võttis oma kuninga François I Prantsusmaa territooriumi, kuid alles 1642. aastal asutas Paul de Chomedey väikese missioonijaama Ville Marie de Mont-Réaliks. See algne lahendus on täna Montréal, maailma suuruselt teine prantsuse keelt kõnelev linn. Vaatamata linna suurusele on Montreali piirkonnad, mis pakuvad turistidele huvi, suhteliselt kompaktsetes piirkondades. Peamised muuseumid ja kunstikohad asuvad kesklinna Ville (kesklinna) piirkonnas, kust leiate Rue Sherbrooke'i, ilmselt linna kõige elegantsema läbikäigu. See on linna selg ja paljude muuseumide ja muude asutuste asukoht. Rue Ste-Cathérine on Montréali peamine kaubanduskeskus, hõivatud tänav, mis on kaetud kaubamajade, kaupluste ja restoranidega.\nVieux-Montreal on linna algus ning selle algsed alused ja tänavad on säilinud Pointe-à-Callière'i muuseumis. See oli koloniaalse linna süda ja selle vanad hooned muudavad linna kõige maalilisemaks. Siit leiad enamiku ajaloolistest vaatamisväärsustest, samuti populaarsest rannapromenaadist Vieux-sadamast (vana sadam). Vähem turiste veedavad aega Plateau's, kuid see on prantsuse keelt kõneleva Montreali süda. Rue St. Denisist mööda sõitmine tundub sageli olevat Pariisis, kus on nutikaid butiike, restorane ja kõnniteede kohvikuid. Mõned linna populaarseimad restoranid on siin nii Rue St. Denis'i kui ka mujal selles piirkonnas, mis on suures osas moodustatud sisserändajate järjestikuste lainetega. Oma kaugemas servas on Mile End, kus väikestel tänavatel on selgelt Itaalia, Portugali või Kreeka atmosfäär.\nMont-Royal tõuseb 233 meetri kõrgusele linnast ja on roheline kops kesklinnas. See kaunis park võimaldab jalutajal näha Jacques Cartieri ja kuninga George VI mälestusmärke, et veeta aega Lac-aux-Castors'e poolt ja vaadata lääne nõlva kalmistuid, kus linna erinevad etnilised rühmad on puhanud rahus koos sajandeid. Tippkohtumisest või pigem risti all asuvast platvormist avaneb suurepärane vaade kogu 51 km pikkusele Île de Montréalile ja St. Lawrence'ile. Selgetel päevadel laieneb vaade Ameerika Ühendriikide Adirondacki mägedele.\n2. Vieux-Montreal (vana Montreal)\nVana Montréal on 17., 18. ja 19. sajandist pärinevate hoonete tähelepanuväärne kontsentratsioon. Piirkonnas on meeldiv tunne Pariisi stiilis kvartalist, mis asub ranniku ja ärikeskuse vahel. Selle paljud ajaloolised paigad, tänavad ja vaatamisväärsused on kõige paremini jalgsi. Paljude asjade puhul, mida siin teha tuleb, külastatakse Pointe-à-Callière'i arheoloogia- ja ajaloomuuseumit, kaksiktoru Notre-Dame'i basiilikat, taaselustunud vana sadama kaide ja Place'i vabaõhu kogumisruumi Jacques-Cartier.\n3. Jardin Botanique (botaanikaaed)\n1976. aasta suvelolümpiamängude võõrustajast kõrgemal asuvast linnast kõrgemal paikneb Parc Maisonneuve (Pie IX Metro) Montreali imeliselt kujutlusvõimelise botaanikaaia ala. Erinevaid taimi kasvatatakse 30 teemapargis ja 10 näituse kasvuhoones, seega on esindatud suur hulk kliimasid. Õues olevad aiad on ilusad Jaapani ja Hiina aiad, samuti need, mis on pühendatud mägipiirkondadele, veekogudele, ravimitele, varjudele, kasulikele ja isegi mürgistele taimedele. Roosinäidised on uimastavad ja eriti huvitav on aed, mis on pühendatud neile, mida kasvatatakse või mida kasutavad Esimese Rahvaste rahvad. Kasvavad kasvuhooned sisaldavad troopilisi vihmametsasid, sõnajalad, orhideed, bonsai, bromeliadid ja penjingid (hiina väikepuud). Kohapeal on ka huvitav Insectarium ja tohutu arboretum, samuti mitmesuguseid linde toetavad tiigid.\nAmetlik veebisait: //espacepourlavie.ca/en/botanical-garden\n4. Notre-Dame'i basiilika\nAsutatud aastal 1656, seisab Montréali vanim kirik, Notre-Dame'i basiilika, palju originaalsem kehastus. Neo-gooti fassaadi kaksik-tornid asuvad Place d'Armes'iga . Keerulist ja värsket interjööri kujundas Victor Bourgeau. Tähtsündmused on suurepärane skulptor Louis-Philippe Hébert (1850-1917), mis on Casavant Frères'i firma 7000-toru, ja Montreali asutamise stseenid kujutavad vitraažaknad. Basilika sissepääsutasu sisaldab 20-minutilist ekskursiooni, või saate ühe tunni ringkäigu, mis annab rohkem ajaloolist teavet ja juurdepääsu erapiirkondadele, sealhulgas teisele rõdule ja krüptile.\nAmetlik veebisait: //www.basiliquenotredame.ca/\nOratoire Saint-Joseph, läänepoolse väljapääsu lähedal Royal Parkist, on pühendatud Kanada kaitsepühakule. See on palverändurite meka, mille suur renessanss-stiilis kupliga basiilika pärineb 1924. aastast. Kongressi de Sainte-Croixi vend André oli juba 1904. aastal ehitanud väikese kabeli, kus ta tegi imepäraseid tervendavaid tegusid, mille eest ta kanoniseeriti 1982. aastal. Tema haud asub algses kabelis ühes pühakoda. Teises kabelis kuvatakse elukutselised kingitused. Kiriku taga kiriku taga viib Mont-Royal . Montréali ja Lac Saint-Louis'i vaatluskeskusest on hea loodepoolne vaade.\nAmetlik veebisait: //www.saint-joseph.org/\nPole Sainte-Hélène (nimega Samuel de Champlain'i abikaasa) ja kunstlik Notre-Dame saar olid Expo '67 koht. Neid tuntakse nüüd pargi Jean Drapeau nime all ja neil on palju peresid huvitavaid vaatamisväärsusi. 1967. aasta maailmamesside jääk, biosfäär on nüüd ökoloogilistele küsimustele pühendatud muuseum. Hoone on kujundatud kera kuju ja on maailma suurim selline struktuur. Muude saarte vaatamisväärsuste hulka kuuluvad La Ronde lõbustuspargi sõidud ja mängud, ajalooline 1820. aasta briti arsenal Stewarti muuseumis, Bassin Olympique (kus toimusid olümpiavõistlused) ja võistlusrada Circuit Gilles Villeneuve .\nAmetlik veebileht: http://www.parcjeandrapeau.com\n7. Musée des Beaux Arts (kaunite kunstide muuseum)\nMusée des Beaux Arts on Kanada vanim muuseum, kus on suured maali-, skulptuuri- ja uue meedia kogud. Maailma kultuuride ja Vahemere arheoloogia silmapaistvad kogud on kokku ligi 10 000 objekti ning seal on suurepärased Aafrika, Aasia ja islami kunsti kogud, samuti Põhja- ja Lõuna-Ameerika kunst.\nRohkem kui 1400 maalid, skulptuurid, joonistused ja trükised sisaldavad Pieter Bruegeli, noorema, Canaletto, El Greco, Gainsborough, Goya, Mantegna, Poussiini, Rembrandti, Tiepolo ja Veronese meistriteoseid ning on eriti tugevad Hollandi kunstiteostes. Kuldne aeg. Kollektsioonid jätkuvad realistide ja impressionistide kaudu kaasaegsele kunstile, mis sisaldab Cézanne, Dali, Miró, Monet, Derain, Kandinsky, Matisse, Picasso, Rodini, Otto Dixi ja teisi mõjukaid kunstnikke. Muuseumi lähedal on McGilli ülikooli ulatuslik ülikool .\nAmetlik veebisait: //www.mbam.qc.ca/en/\nPlace Royale'i ühes nurgas Vieux-Montréalis on Pointe-à-Callière, mida iseloomustab tänapäevane arheoloogia- ja ajaloomuuseum. Place Royale oli Montreali varase ja koloniaalse päeva elu keskpunkt, kus turud ja paraadid asusid seni, kuni hilisemad valitsuse hooned neid ümber paigutasid. Kuid tänase Montréali all on nende varajaste tänavate ja sihtasutuste jäänused endiselt alles ning neid saab uurida muuseumi külastamisel. Linna ajalugu läbiv marsruut algab maa all, kus saab kõndida 17. sajandi hoonete originaalsete kivist sillutatud tänavate, drenaažikanalite ja maa-aluste vahel. Lugu avaldub ajaloo kihtides, mis on muuseumi kaudu roninud läbi esemeid, kaarte ja eksponaate. Spetsiaalsed näitused hõlmavad kogu maailma erinevaid ajalugu ja arheoloogiat.\nPlace des Arts on terviklik visuaalsete ja etenduskunstide kompleks, mis on suurim omalaadne kogu Kanadas. Siin on kolm suurt kultuuriorganisatsiooni: Montreali sümfooniaorkester, Les Grands Ballets Canadiens ja Opéra de Montréal ning selle erinevad etapid ja proovisaalid pakuvad igasuguseid teatri-, muusika-, tantsu-, filmi- ja sündmusi. Need istuvad suure esplanaadi ümber, mida kaunistavad kunstiteosed, purskkaevud ja veekaskaad, mis on populaarne ürituste koht. Kõige olulisem neist on iga-aastane suvine Festival International de Jazz de Montréal, mis toimus juuni lõpus ja juuli alguses, meelitades külastajaid üle kogu maailma ja tuues mõned suurimad nimed jazzis.\nEriti tasub külastada kaasaegse kunsti muuseumi Montéal de Musée d'art contemporain de Montréal, eriti kui noortele Prantsuse-Kanada kunstnikele antakse eriline rõhk.\nAmetlik veebisait: //www.macm.org\n10. Atwater ja Jean Talon Markets\nSarnased ettevõtted, kus on palju samu müüjaid, Atwateri turg ja Jean Taloni turg, on Montreali kõige aktiivsemad avalikud turud, mida tasub külastada oma atmosfääri ja kohalike toiduainete ning toodete jaoks. Varude stiilis hoonetes asuvatel turgudel on müüjad, kes müüvad puu- ja köögivilju, lilli, liha, kala, juustu, küpsetatud kaupu ja eritoidu. Leiad vahtrasiirupit ja kommid, kuivatatud looduslikud mustikad, kodu stiilis puuviljamahlad ja konservid ning piirkonna peened juustud ning restoranid ja kohvikud, mis müüvad õrnaid saiakesi. Turud on lemmikpeatus laupäeviti hommikul kohalikele inimestele kohvipulli ja hõõguva sarvesaia jaoks.\nAmetlik veebisait: //www.marchespublics-mtl.com/marches\n11. Püha Maarja kuninganna maailmas\nMaailma katedraali katoliku Mary kuninganna Place du Canada ida pool ehitati 1894. aastal Rooma Peetruse väiksema versiooni kujul. Massiivsed kujud kujutavad 19. sajandil Montreali 13 kihelkonna patroonipühakut ja olid kõik kujutatud Olindo Grattoni vahel 1892-1898. Kõige olulisem kunstiteos on interjööri Philippe Héberti krutsifiks, mis asub marmorist ristimisfondi peal. Üheksa maali seeria, millest seitse on Georges Delfosse'i poolt, kordab Montréali tormilist ajalugu.\nAadress: 1085 Rue de la Cathédrale, Montréal, Québec\n12. McCordi muuseum\nMcCordi muuseumil on väljapaistev kogumik Kanada sotsiaalajalugu, eriti kohalikke rahvast. Tema kostüümide, rõivaste, aksessuaaride, vattide ja muude käsitsi valmistatud tekstiilide kogud sisaldavad kokku üle 20 000 objekti ning sisaldavad Montreali moeloojate teoseid. Rohkem kui tuhat mööblit, hõbedat, keraamikat, klaasi ja toiduaine- ja majapidamistarbeid, mänguasju, spordivarustust ja rahvakunsti pakuvad varase Kanada elu pildile värvi ja koduse detaili. Esimese Rahvaste rahvaste artefakte ja kunsti kuuluvad rõivad ja aksessuaarid, jahi- ja kalapüügivahendid, sõjarelvad, kodutarbed, pidulikud esemed ja kunst ning varajase aborigeeni kultuuride arheoloogilised leiud.\nAadress: 690 Sherbrooke Streeet W, Montreal, Québec\nAmetlik veebisait: www.musee-mccord.qc.ca/en/\n13. Square Saint-Louis ja Rue Denis\nSherbrooke'i metroojaama lähedal asuv Square Saint-Louis on üks Montréali kõige ilusamaid vanu ruutu ning asub sajandi Prantsuse-Kanada elamukvartalis. Puu varjutatud ruudu ümber asuvatel väikestel tänavatel on veel mõned atraktiivsed viktoriaanlikud majad. Mõnedel on nüüd meeldivad restoranid. Rue St. Denis on ruudu idapoolses servas ja kulgeb paralleelselt St. Laurentiga ning on üks Montréali hippest ostu-, kunsti- ja söögitänavaid. Ajaloolised hooned on muutunud butiikideks, bistroodeks ja kohvikuteks. Ühes otsas algab St. Denis üliõpilaste meelega Quartier Ladina naabruses (see on mugav ülikoolile Québec à Montréal ja Grande Bibliothèque) ning juhib lääne suunas trendikasse Plateau piirkonda koos oma sõltumatute disainerite ja peakokkidega restoranidega.\n14. Lachine'i kanali riiklik ajalooline paik\nLachine, Montréali saare kaguosas (Lac St.-Louisis), sai oma nime esimestest pioneeridest, kes 17. sajandil viisid üles St. Lawrence'i, otsides marsruuti Hiinasse (prantsuse keeles, "la Chine"). Lachine'i kanaleid ümbritsev Lachine'i kanal 14, 4 kilomeetri pikkuses kaevati 1825. aastal. Siiski on aastaid, sest viimati kasutati seda laevanduses ja tänapäeval, see on osa pargist ja pakub palju võimalusi võluvad reisid mööda kanali panku. Jalgrattatee piirneb kogu pikkusega, avatud rohelise ruumi kaudu, ja saate ka kanali sõita paadiga.\nAmetlik veebisait: //www.pc.gc.ca/eng/lhn-nhs/qc/canallachine/index.aspx\nMontréali Chinatown on keskendunud Rue de la Gauchetière'ile, kus Hiina väravad tähistavad kvartali südant. See värvikas naabruskond pärineb 1860. aastate lõpust, mil paljud Hiina tööjõud, kes algselt tulid kaevandustesse ja ehitasid raudtee, kolisid parema elu otsimiseks linnadesse. Tänane Chinatown on täis Aasia restorane ja kauplusi, mitte ainult hiina, vaid koht, kus kohalikud ja turistid saavad nautida head sööki.\nKus peatuda Montrealis vaatamisväärsuste vaatamiseks\nParim koht Montrealis viibimiseks on vanas Montrealis (Vieux-Montréal), mitte ainult vaatamisväärsuste, vaid ka vana arhitektuuri ja munakiviga tänavate ümbruses. See linnaosa on piisavalt väike, et avastada jalgsi, nii et kõik siin asuvad hotellid on hea asukohaga. Allpool on mõned kõrgelt hinnatud hotellid Montreali piirkonnas või selle läheduses:\nLuksuslikud hotellid : Hotell Nelligan on elegantne butiikhotell laitmatu teenindusega, kutsuva sisekujundusega ja avatud sajandite vanuste telliste ja kiviseintega, mis sobivad ideaalselt vanasse Montreali. Sama kaliibriga ja sarnase ajaloolise tundega on 45-toaline Auberge du Vieux-Port, mis asub St. Lawrence'i jõe ääres. Hotell Gault on 19. sajandist pärit kaasaegse sisekujundusega hoones. Kui olete huvitatud Montreali kaasaegses kesklinnas, mitte vana Montreali asemel, on Ritz-Carlton üks linna parimaid hotelle ja on aastate jooksul korraldanud mitmeid kuulsusi.\nKeskmine hotelli hotellid : Vanal Montreali ja finantspiirkonna äärel ning vaid lühikese jalutuskäigu kaugusel kuulsast Notre-Dame'i basiilikast on Embassy Suites by Hilton, kus on kaasaegne tunne ja erinevad toad ja sviidid. Populaarne Le Petit hotell asub vanal Montreali südames, mis oli linna esimene avalik väljak. Hotell pakub vana maailma võlu ja kaasaegseid mugavusi. Läheduses on Auberge Bonaparte butiikhotell ajaloolises hoones, kus on kaunid toad ja Louis-Philippe stiilis sisekujundus.\nBudget Hotels : Chinatownis, kuid nii vanast Montrealist kui ka kesklinnast jalutuskäigu kaugusel on Travelodge, kus on väikesed toad, kuid mugav asukoht. Hotel l'Abri du Voyageur asub Chinatownist põhja pool, kuid ka hea asukohaga mõne peamise vaatamisväärsuse lähedal. See hotell pakub erinevaid eelarvetooteid erinevates hinnapunktides. Chateau de l'Argoat on boutique-hotell, kus on palju iseloomu ja suured, mugavad toad, umbes 20-minutilise jalutuskäigu kaugusel Old Montrealist.\nNäpunäiteid ja ekskursioone: kuidas teha Montrealis visiit\nVaatamisväärsused: Montreali kõige populaarsem turismipiirkond on ajalooline vana Montreal. Kui see on teie esimene kord linnale, on vana Montreali ekskursioon ekskursioonil suurepärane võimalus tutvuda jalgrataste tänavate ja kitsaste sõiduradadega ajalukku õppides. Linna suurema osa kiireks ülevaateks pakub Montreali linna giidiga ekskursioonireis kolme tunni pikkust autosõitu, mis hõlmab peamisi Montreali ümbrust ja teisi kuulsaid paiku, nagu Saint Joseph's Oratory, Kuninglik mägi ja Olümpiastaadion. Kui teil on aega linna uurimiseks ja põhjalikumaks kogemuseks, proovige Montreali linna Hop-on Hop-off Touri. See valik võimaldab teil minna 10-st erinevast peatusest kahe päeva jooksul ja vaadata oma tempos.\nPäevareisid: Üks populaarsemaid Montreali päevareise on Quebec City ja Montmorency Falls Day Trip. See kogu päeva giidiga ekskursioon viib teid läbi Quebeci linna ajalooliste tänavate ja paikade ning laseb teil näha mõningaid maapiirkondi, kaasa arvatud tähelepanuväärne Montmorency'i juga. Maist oktoobrini saate lisada ka St. Lawrence'i jõe kruiisile või lihtsalt minna läbi vana Quebeci.\n© Copyright 2021. All rights reserved. 15 tipptasemel turismiobjektid Montrealis


Šampanjad: hea ja kahju - Spice October\nŠampinjonid - üks levinumaid seeni maailmas. Neist valmistatakse igasuguseid roogasid, samuti tarbitakse värsket, marineeritud, kuivatatud või soolatud toitu.\nNeed seened kasvavad rohkesti põllul, aedadel, karjamaadel või niidul pärast vihma. Lisaks võite ise neid kasvatada, kasutades lindude väljaheiteid ja hobuse kääritatud sõnnikut. Tootlikkus on vahemikus 100 kuni 150 kg 1 ruutmeetri kohta. substraat.\nMis kasu on šampinjonid? Esiteks on see seente ainulaadne keemiline koostis, mille hulka kuuluvad ka vitamiinid nagu B, D, C ja kogu keha jaoks oluliste aminohapete kompleks, samuti kaalium-, magneesium- ja taimsed valgud suures koguses. Viimane annab šampanjatoidule kasu ja kahju (jah, jah, mõnikord võivad need seened olla ohtlikud), mis on juba ammu teaduslikult põhjendatud, võime koheselt eemaldada näljahäda.\nMärkus: oma küllastuses on šampinjonid peaaegu lihast madalamad - nende proteiinide protsent ületab märkimisväärselt selle kontsentratsiooni paljudes lihatoodetes ja kanamunades.\nÜldiselt kasutatakse šampinjone sageli erinevate toitumisharjumuste menüüs, kuna neil on vähe kaloreid.\nVeel üks neist võistlevatest seenevastastest vaieldamatutest eelistest on minimaalne kalorite sisaldus: 100 g puhul ainult 27 kcal. Šampinjonite kasutamine kehakaalu kaotamisel võimaldab saada kõik olulised komponendid, kuid samal ajal kiiresti kaalust alla võtta. Seda nähtust selgitatakse väga lihtsalt - seened soodustavad toksiine, toksiine ja rasvhapete looduslikku eritumist, mis häirivad normaalset metabolismi.\nŠampinjonist valmistatud toidud on väga kasulikud ja isegi soovitatavad pidevaks kasutamiseks inimestel, kes kannatavad ateroskleroosi, diabeedi ja aneemia eri astmete all.\nTähtis. Šampinjoni seened, mille kasu ja kahju võib mõnel juhul olla sarnased, tuleb enne tarbimist keeta, sest nad on võimelised absorbeerima keskkonna ohtlikke komponente.\nSamuti väärib märkimist, et need seened on võimelised langetama kahjuliku kolesterooli taset veres, nii et neid tuleks lisada oma dieedile neile, kellel on südame-veresoonkonna haigused või aterosklerootilised naastud.\nŠampinjonide regulaarne kasutamine soodustab mitmete siseorganite, sealhulgas kõhunäärme, seedetrakti, neerude jms tööd.\nNende seentest närvisüsteemi probleemide esinemisega ei oleks vähem kasulik. Vitamiinide B esinemine šampinonites aitab vabaneda stressist, unetusest ja närvilisest põnevusest.\nMärkusele: üldiselt on šampinjonide kasu ja kahjustus, samuti nende tervenemisomadused, on iga organismi jaoks individuaalsed, mistõttu, kui te kasutate neid seeni, peaksite end ise kuulama, kui tunnete end hästi, siis on kõik hea, vastasel korral on parem eemaldada oma toitumine. Samal ajal tuleb teada kõigist meetmest, see tähendab, et liiga paljud seened päevas ükskõik millises roogis on kahjulikud, kuna need võivad põhjustada pankreatiidi ja teiste seedetrakti haiguste arengut.\nNeed unikaalsed seened võimaldavad teil tavapäraseid ravimeid mitmesuguste vaevuste vastases võitluses mitte kasutada, sest nad ise on ravimid - looduslik antioksüdant, mis puhastab keha kahjulikest ja soovimatutest ainetest.\nMis võib šampanjone kahjustada?\nLoomulikult on vaja arvestada, et šampanjad võivad organismile kahjustada ja see on üsna tõsine. Tõsiasi on see, et need sisaldavad suures koguses chitiini - raskesti seedatavat komponenti, eriti lastel. Lisaks kahjustab kitiiin teiste nende seente kehas sisalduvate toitainete tähtsust.\nSamuti on väärt meeles pidada, et nagu eespool mainitud, on šampinjoni seened, mille kasud ja kahjumid sõltuvad otseselt keskkonda, kus nad kasvavad, võimelised absorbeerima ohtlikke aineid, nii et te ei saa neid prügilate, soode ja muude kohtade lähedal, mis pole sellised.\nPaljud inimesed nimetavad seened - metsiliha, nagu lõbusaks, kuid samal ajal on sellel nimetusel kindel tähendus. Fakt on see, et paljudel seentel on toitumisomadused ja nad suudavad rahuldada nälga. Need seened sisaldavad šampanjat, mis on kiiresti valmistatud, kergesti kasutatav ja väga maitsev. Käesolevas artiklis analüüsime selle seeni omadusi ning räägime šampinjonide kasust ja kahjust.\nChampignon kuulub agariseenide perekonda, selle nime sai prantsuse sõna, mida tõlgitakse lihtsalt kui "seeni". See on lihtne seene, mis ei sisalda mürgiseid vorme ja kasvab peamiselt metsades. Isegi väikesel seenel on palju toiteväärtusi, seda on lihtne valmistada, seda tüüpi seeni saab süüa isegi toores.\nSee seene on erinevates suurustes. Reeglina on see vahemikus 3cm kuni 25cm. Seened on üsna tohutu ja suure tihedusega. Alguses, kui seened on noored, on see ümmargune, kuid siis avaneb ja tõmbab lamedat välimust. Seene muutub mürgiseks, sest sellel on jalg tihedalt rõnga. Jalg ise on tasane ja ka suur tihedus. Palju vähem levinud õõnes jala või lahti. See näitab, et seene on juba vana, see ei ole mürgine, kuid siiski on parem end ise piirata ja seda mitte süüa. Pea all on esialgu valgeid dokumente ja seejärel järk-järgult tumedamaks. Šampinjonil on tugev seenekasv, mille abil saab aru, et see on tõesti seene.\nŠampinjonil on rohkem kui kakskümmend liiki ja peaaegu kõik neist on söödavad. Eelkõige on mitmeid liike, mida ei tohiks süüa, kuid meie metsades ei leidu neid praktiliselt. Ja teie ema arvatavasti õpetas teid, et te ei peaks koguma ja sööma tundmatuid seeni.\nSeda tüüpi seene on peaaegu võimatu segi ajada ühegi teisega, sest sellel on mitmeid tunnuseid, mis hääldatakse. Tänu sellele varale kasutatakse šampinjonit roogade massi valmistamisel ning see on kõige populaarsem seene toiduvalmistamises. Teises kohas on austersõrv, ja ainult siis kasutatakse seeni, piimaseente ja teisi. Miks täpselt champignon? Me vastame sellele küsimusele!\nSeda on kerge süüa, kulinaarseid oskusi pole vaja.\nSee on kergelt lõigatav, säilib oma kuju ja vastavalt saab tassi muuta uskumatult ilusaks.\nSeda seeni saab küpsetada, praadida, küpsetada ahjus, üldiselt saate teha kõike, mida soovite koos, ja see ei kaota oma maitset.\nNagu näete, on see seene populaarne igas köögis.\nKuid igal tootel on omadused ja šampinjon ei ole erand.\nNagu kõigi toodete puhul, uurib ka šamenjoni kasulikkust ja kahjusid mitmed teadlased, teadlased ja bioloogid. Peamine on see, et toode ei ole enam kasulik kui kahju, muidu ei tohiks seda süüa. Seened peavad olema väga ettevaatlikud, seetõttu uuritakse nende omadusi pikka aega. Sellegipoolest on sellest seenest saadud kõik kasulikud ja kahjulikud omadused ning me räägime neist.\nŠampinjoni eelised on uskumatult suured. Loodus ise annab talle omadused nii, et inimene tunneb head ja ei sure nälga. Seega vaatame, kuidas see toode on nii kasulik:\nToitumisspetsialistid ütlevad, et sellel seenel on rakud, mis aitavad isikul organismi liigset kolesterooli tõrjuda. Seetõttu kasutatakse šampinjonit sageli mitmesugustes toitudes, supilus kehakaalu langetamiseks ja retsepte, mis on välja töötatud kahjulike ainete eemaldamiseks organismist.\nPeale selle sisaldab selline seene palju valku, mida inimkeha imendub kergesti. Selle koguse järgi on seene rohkem valku kui muna või liha.\nŠampinjon sisaldab 18 aminohapet, mis on inimestele hädavajalikud. Nende hulgas on biotiin, linolee, panthenoolhape ja paljud teised.\nSee seene on rikkalikult B, C, H ja D rühmade vitamiine. Kõik need vitamiinid on inimestele olulised ja selle toote 100 grammi sisaldab päevast kogust.\nLoomulikult on šampinjonis olemas palju muid kasulikke komponente, nagu naatrium, fosfor, kaalium ja muud toitained. Mõned aitavad säilitada vereringe, teised - parandavad ainevahetust ja teised - tugevdavad närvisüsteemi ja limaskestade seisundit.\nSelle seeni peamine kasulik kvaliteet on see, et see sisaldab foolhapet, mida praktiliselt puuduvad muud puuviljad ja köögiviljad. Lisaks sellele on loomulikes toiduainetes põhimõtteliselt üsna haruldane komponent, mistõttu on šampinjon ainulaadne seene.\nArvestades asjaolu, et seda toodet kasutatakse massihäirete puhul, võime öelda ohutult, et šamnjong on madala kalorsusega toode, eriti kuna see on.\nKummaline küll, aga kui te regulaarselt sööte seeni, saate vähendada paljude haiguste riski. Näiteks aitab see seene kaitsta ja kaitsta südameatakk, samuti ateroskleroosi eest.\nSee on kasulik noortel inimestel, eriti nende inimeste jaoks, kelle elu on seotud vaimse aktiivsusega. Champignon parandab mälu ja arendab ja aktiveerib vaimset tegevust.\nSee imemürg on suurepärane antioksüdant, kuna see suudab eemaldada kehast raskmetallid, räbud ja muud kahjulikud komponendid.\nPeale selle on need seened väga toidavad ja suudavad ületada näljahäda ja väsimust. Sellepärast on nad nii metsas armastavad, piisab, kui leida 10 seeni ja süüa kogu päeva.\nKui see seeni kuivatatakse, jäävad kõik selle omadused jääma. Eriti kuivatatud, see on kasulik kõhuvalu.\nVõib olla üllatunud, kuid seda seeni kasutatakse ka kosmeetikavahendina. See aitab võidelda naha kuivus ja võitleb kortse. Maskide retsepte on palju, kus on šampinjon.\nNagu näete, on šampinjoni eelised äärmiselt kõrged, kuid sarnaselt muude toodetega on ka tumedad küljed.\nŠampinjonide kahju ei ole nii suur kui selle eelised, kuid see on siiski olemas. Seetõttu ei saa me selle kohta vaikida ja peame teile ütlema, mis toode on kahjulik.\nLoomulikult, kui teil on selle toote suhtes allergiline reaktsioon, siis on sul täielikult keelatud seda süüa. Sellest hoolimata on allergia seentele üsna haruldane nähtus, kuid see on endiselt võimalik.\nSee seened sisaldavad palju kitina, mida inimkeha on kergesti seeditav, ja laste magu ei saa põhimõtteliselt seda seedida. Seetõttu peaksite piirduma šampinjonide kasutamisega, see tähendab, et sa ei tohiks süüa 2 kilogrammi hommikusöögi kohta, arvestades, et see toob teie kehale palju kasu. Kokku peaks olema mõõdukas. Ja lapsed on üldiselt paremini piirata mitte ainult seda, vaid ka teiste seente kasutamist. Võite anda väga vähe või lisada ühe salati juurde.\nJällegi, kui te võtate liiga palju selle seene kasutamisse, võib alustada pankrease põletikulist protsessi, kroonilist pankreatiiti ja muid seedetrakti haigusi.\nMis tahes seente, sh šampanjone suur puudus on ainete imendumine atmosfäärist. See viitab sellele, et seene võib imenduda kahjulikke komponente, mis lähevad teie kehasse. Seetõttu ei tohiks mingil juhul koguda seeni lähedal teede, reoveepuhastite ja nii edasi, ja kõik muud seened - parem on kuumtöödelda.\nNagu näete, on šampinjoni kasu ja kahjum huvitav, mitmekesine ja nüüd saate hinnata, kas peaksite seda toodet sööma. Kui otsustate osta šampanhinaid, siis pöörake tähelepanu nende värskusele ja parem on see, kui teie ja teie poolt võetavad seened pestakse sooja või isegi kuuma veega.\nNüüd kõik teate šampinjoni omadustest ja võite seda seeni ise metsas koguda. Kuid olge oma valikul ettevaatlik!


E.O.S. Tallinn GP-l stardib enam kui 100 profiratturit\nSel aastal juba kuuendat korda Tallinnas Mustamäe-Nõmme ringil toimuv Rahvusvahelise Jalgratturite Liidu UCI kõrgeima kategooria 1.1 profiratturite võidusõit E.O.S. Tallinn GP lähetab 186 kilomeetri pikkusele rajale üle saja profiratturi üheksast riigist. Võistluse start antakse eeloleval reedel, 1. juunil. Tallinna Tehnikaülikooli eest kell 14.00.\nNagu varasematelgi aastatel pakub E.O.S. Tallinn GP kõigile rattaspordihuvilistele suurepärase võimaluse näha ja kaasa elada Eesti rattaproffide jõukatsumisele rattamaailma eliiti kuuluvate võistlejate ning võistkondadega. Sel aastal tulevad Eesti rattatippudest starti Andrus Aug, möödunud nädalavahetusel Tartu tänavasõidu võitnud Erki Pütsep, äsja Prantsusmaa amatööride eliidi mitmepäevasõidu Tour de Franche-Comté võtitnud Tanel Kangert, Rein Taaramäe, Allan Oras, Kalle Kriit jt. Esmakordselt läheb E.O.S. Tallinn GP rajale amatöörratturina Jaan Kirsipuu, kellel seni see võitjakarikas veel auhinnariiulilt puudub. Tänavu on võistluse stardis kokku kolm eesti koondist, lisaks veel ka Eesti oma profitiim Kalev Chocolate. Läti Rietumu Banka võistkonna koosseisus lähevad kõrgeid kohti nõudma Caspar Austa ja Raivo Maimre. Kokku on võistluse starti oodata 18 võistkonda 9 riigist, sealhulgas 10 rahvuskoondist.\nVõistluse peakorraldaja Allar Tõnissaare sõnul on E.O.S. Tallinn GP läbi aastate olnud võistlus, kus publikul avaneb võimalus näha suurt hulka rattatippe, kellest paljud kogu ülejäänud hooaja kaitsevad piiri taga välisklubide värve. Samuti on heaks traditsiooniks kujunenud Eesti Post Händikäp võistlus enne põhisõitu, kus Eesti rattaspordi tulevikulootused saavad end proovile panna proffidega samal võistlusrajal. Seda, tõsi küll, märksa lühemal, 70 km pikkusel distantsil.\nEesti Post Händikäp start antakse Tallinna Tehnikaülikooli eest reedel 1.juunil kell 11:00 ja E.O.S. Tallinn GP stardib 3 tundi hiljem, kell 14.00. Kokku läbivad profiratturid 12,4 km pikkust ringi 15 korda, mis teeb võistlusdistantsi pikkuseks 186 km.\nE.O.S. Tallinn GP orienteeruv finishiaeg on kell 18.30 ning autasustamine kell 18:45.\nVõistlustrass suletakse liikluseks kell 10.00 ja avatakse peale võistluste lõppu. Korraldajad paluvad ümbruskaudsete elanike ja tallinnlaste mõistvat suhtumist liikluspiirangutesse, mis suurvõistluse läbiviimisega paratamatult kaasnevad ning on vajalikud nii võistlejate kui pealtvaatajate ohutuse tagamiseks.\nTäpsem info liikluskorralduse muudatuste kohta internetis: www.proklubi.ee\nE.O.S. Tallinn GP infojuht


Tallinna Sadama juhtide altkäemaksuprotsess jõudis sisulise aruteluni | Õhtuleht\nJuhan Haravee, 8. mai 2019 19:55\nPANEB MUIGAMA: Endist Tallinna Sadama juhti Ain Kaljuranda üllatab, kui vähe teavad sadama raamatupidamisest ja dokumendihaldusest meie riiklikku mereväravat kohtusse esindama tulnud mehed.Foto: Erki Parnaku\nSel nädalal Harju maakohtus taasalanud Eesti suurima altkäemaksusüüdistuse protsess läbis kolmapäeval edukalt sissejuhatava etapi ning jõudis päeva teisel poolel lõpuks ka kohtuliku uurimise algust märkiva prokurörikõneni.\nAltkäemaksu andmise, võtmise või siis vahendamise süüdistusega on kohtu all kümme ettevõtjat ja lisaks kaks juriidilist isikut. Tuntuimad süüdistatavatest on kindlasti Tallinna Sadama endised juhid Ain Kaljurand ja Allan Kiil. Kaugeim külaline kohtus on Poola laevatehase Remontowa endine juhatuse liige Jan Paszkowski, kelle suhtes polegi veel täit selgust, kus tema üle peaks kohut mõistma, kas Eestis või Poolas.\nUudis altkäemaksudest, mille kogusumma küündis kahtlustuse järgi nelja miljoni euroni, raputas avalikkust 2015. aasta suve lõpus, kui kaitsepolitsei võttis süüdistatavad Kiili ja Kaljuranna vahi alla. Sadamajuhtide kinnipidamisele oli eelnenud ligi kolm aastat uurimist. Nagu öeldud, jätkus Tallinna Sadama juhtide kohtuasi kolmapäeval erinevate taotluste läbivaatamisega, millele kulus mitte palju vähem kui kaks ja pool tundi. Lihtsustatult öeldes kordus selle aja jooksul loendamatuid kordi üks ja seesama skeem: süüdistatavate kaitsjad taotlesid oma töö hõlbustamiseks Tallinna Sadamalt erinevaid raamatupidamis- ja muid dokumente, sadamat esindav vandeadvokaat Marko Kairjak väitis erinevas juriidilises sõnastuses vastuseks, et ei saa, ei anna või olete taotlusega hiljaks jäänud.


Metsapealinn Rakvere | Loodusring Loodusring Ring looduses\nTänavune metsapealinn Rakvere tähistab oma 710.aastapäeva, seetõttu on põhjust Virumaa tähtsa keskusega põhjalikumalt tutvust teha. Moonaküla, Lilleküla, Kukeküla, Palermo, Õpetaja heinamaa... Rakveres on 19 linnaosa, sellel tutvusreisil saame teada, miks neile just sellised nimed antud.\nTõuseme kõrgele Vallimäele piki omapärast treppi, mille alumised astmed on imetillukesed, kõrgemal annab astuda aga päris vägilase sammuga. Aga eks meie kuulus Kalevipoeg on kah siinkandis toimetanud ja tema juhtumised kunagise koeranässiga olevat lausa linnale nimegi andnud. Vallimäelt avanevad toredad vaated linnale, tervitame auväärt tarvast, kes Tarvanpää sarvilise sümbolina kõigile meelde jääb. Jalutame kaitsealuses tammikus, mille puhul on tegemist ainulaadse metsatukaga põhjamaises linnamaastikus - see on üks väheseid Põhja-Eestis säilinud tammemetsi. Siinne tammik on olnud kunagi meie esivanemate püha hiis. Rohkesti kasvab ka pärni, lisaks vahtraid, pihlakaid, üksikuid kaski. Alusmetsas tunneme ära peamiselt sarapuud, magesõstrad ja kuslapuud.\nTammikus asub Saksa vägedes 1944.a. hukkunud sõdurite kalmistu ning mälestusmärk „Okasroosike“ nõukogude võimu poolt represseerituile. Kaasaegse kujundusega keskväljakul kohtume Rakvere aukodaniku Arvo Pärdiga, kes on jalgrattaga meid ootamas. Teeme tiiru ka endises mõisapargis, kus Soolikaoja baasil on moodustatud tiigid, korras mõisahoone on kasutusel rahvamajana. Rakvere- väge täis! Rakverega tutvumise käigus saame meiegi väge juurde. Külastame veel lähedal asuvat Kadrinat, kus asub meie emakeele monument.\nÕppereisi kestus 7 tundi\nHind õpilasele, kui rühmas on 45 last 8,50 eurot, kui rühmas on 30 last 12,50 eurot.\nHinna sees on bussisõit ja reisijuhi teenused.\nLisatasu eest võimalik lõunasöök.


Raamatu “Minu lõunamaa” esitlus – Petrone Print\nOotame sind teisipäeval, 12. aprillil kell 17.30 Mae Lenderi raamatu „Minu lõunamaa” esitlusele Viru Keskuse Rahva Raamatus!\nAutoriga vestleb Petrone Prindi reisikirjanik, “Minu Iirimaa” kirjutanud Rene Satsi.\nRaamat on esitlusel müügil 10% soodsama hinnaga.\n“Istun hüti ees ja vaatan uusi saabujaid: pikast lennust oimetud ja veidi ehmunud, kahvatud ja sültja olemisega inimvared, paksud vammused higisele ihule kleepumas. Kohalikud kauplejad, söögikohtade sisseviskajad ja taksojuhid lendavad neile innukalt peale. Unistuste puhkus on algamas!\nMa kutsun sind endaga vaatama selle meelitava klantspildi taha. Milline näeb tegelikult välja elu paradiisisaarel, kuidas vaimselt kirgastuda Balil, salsatada Kuubal, rumm käes ja sigar hambus, väriseda röövlite hirmus Brasiilias, mõnuleda Türgi saunas, veeta mesinädalaid Mauritiusel, katsetada isemoodi öömaju Portugalis ja uidata Korfu salarandadel…”


Tallinna koalitsioonist, kultuuriministrivahetusest, Narvast ja Venemaast – Pealinn.ee\nmeediavahi PODCAST pealinnas Tallinna koalitsioonist, kultuuriministrivahetusest, Narvast ja Venemaast (0)\nMeediavahi Pealinna podcastis rääkisid Allan Alaküla ja Jaak Allik Tallinna koalitsioonist, kultuuriministrivahetusest, Narvast ja Venemaast.\nLinnameedia · Meediavaht 29\nVaadates ametikohtade jaotust Tallinnas koalitsiooni teinud erakondade vahel, märkis Alaküla, et sotsidel on portfelle küll ebaproportsionaalselt palju, aga nende sisu võib osutuda kõhnaks. „Planeerimise ja ettevõtluse ametkonnad alluvad ju strateegiakeskuse kaudu otse linnapeale. Kultuur ja sport ametina on alles hiljuti ühendatud, abilinnapead aga on nüüd erinevad,” loetles Alaküla.\nAllik pareeris, et palju sõltub siiski isikutest, kes neid ametikohti täitma asuvad. „On suur vahe, kas näiteks abilinnapea sisenedes tõustakse ametis püsti või hiilib hoopis abilinnapea ise vaikselt nurki mööda,” rääkis Allik.\nAlaküla pakkus kokkulepitud võimujaotuse alusel välja, et abilinnapeadena jätkavad Novikov, Belebrovtsev ja Beshkina. Võimalik, et ka Klandorf. Ära kaob Eha Võrgu koht ja Aivar Riisalu amet läheb sotsidele. „Keskerakonna poolel eestlastest abilinnapeade osakaal väheneb ja seda kompenseerivad ilmaselt eestlastest sotsid,” järeldas Alaküla.\nAllik märkis, et Alaküla pakutud ametis jätkavate ja sealt lahkuvate abilinnapeade juures on tugev korrelatsioon nende häältesaagiga äsjastel valimistel. „Usun, et ka sotsid toovad linnavalitsusse venelasi. See oleks Tallinnale väga halb, kui Keskerakond esindaks ainult venelasi ja sotsid eestlasi,” lisas Allik.\nAllik ei usu, et sellest ekssotside ja ekskeskerakondlaste koalitsioonist võiks kujuneda uus poliitiline jõud. „Küll said aga kokku need, kes olid eelmise, EKRE koalitsiooni vastu riigis. Nende kahe maailmavaatelt sarnase erakonna vahel on inimeste liikumine igati normaalne,” rääkis Allik.\nPuudutades Anneli Oti asendamist Tiit Terikuga kultuuriministri ametis, nentis Allik endise kultuuriministrina, et ministri tulemuslikkus sõltub tema positsioonist oma parteis ja valitsuses. „Võrreldes Lukasega oli Ott tõesti nõrgem, kuid ma poleks siiski tema soorituse suhtes ka liig kriitiline, 40 miljonit kriisitoetust kultuurile siiski tuli,” märkis Allik.\n„Tiit Terikust esimesed muljed, mida räägitakse, on positiivsed ja kuuldavasti on tal ka hea suhe Jüri Ratasega. Võimalik, et kultuur on sattunud vihma käest mitte räästa, vaid vihmavarju alla,” loodab Allik.\nRääkides Narva e-valimistel politsei poolt tuvastatud häälteostust, meenutas Allik, kuidas ta Riigikogu delegatsiooni juhina osales OSCE valimisvaatlustel. „E-valimiste puhul on aga valimisvaatluse missioon täiesti mõttetu, kui hääletatakse oma kodus või kus iganes. E-valimised on üks suur kontrollimatu jamps,” postuleeris Allik. „Ma Eesti puhul välistaks, et näiteks Reformierakonnal on käpp serveris. Aga hooldekodudes ja muudes sellistes kohtades teiste eest hääletamine pole kuidagi välistatud. Võib-olla Gorlatshi juhtum Narvas andis tõuke, et seda probleemi uuesti lähemalt vaadata,” arvas Allik.\nAllik jäi ettevaatlikuks Narvas Katri Raiki ja Eesti 200 koalitsiooni kestlikkuse suhtes. „Nimekirjas on palju omavahel nõrgalt seotud ja mulle kui mõnda aega siiski Narvas tegutsenule ka suures osas tundmatuid inimesi. Kui Tallinnas räägitakse mingitest toiduahelatest, siis Narvas on see palju suurem küsimus. Isikute huvid mängivad poliitikas seal palju rohkem,” seletas Allik.\nVenemaast rääkides tõi Allik esile Vladimir Jushkini artikli Postimehes. „Ta räägib, et Vene ja Ameerika suhetes on tegitagustes alanud tugev soojenemine. Aga just Jushkin on olnud aastaid üks teravamaid Kremli poliitika kriitikuid. See on tähelepanuväärne ja mind see rõõmustab, sest Eesti kestmise eeldus on head Vene-Lääne suhted. Kolmandat maailmasõda me küll üle ei elaks,” kinnitas Allik.


Otepääl toimunud Euroopa saunamaratonil võtsid leili 18st rahvusest saunalised - Maaleht\nOtepääl toimunud Euroopa saunamaratonil võtsid leili 18st rahvusest saunalised\nSelle talve ainukeseks sportlikuks suurürituseks kujunenud XI Euroopa Saunamaratonil osales 162 neljaliikmelist meeskonda, läbida tuli 19 saunapunkti.\nSaunamõnusid tuldi nautima värvilistes kostüümides. Foto: Valju Aloel\nEestlastele lisaks nautis saunamõnusid ameeriklasi, soomlasi, pakistanlasi, itaallasi, venelasi, jaapanlasi, sakslasi, poolakaid, udmurdte, lätlasi, rootslasi, inglasi, leedukaid, taanlasi, iirlasi, hispaanlasi, norrakaid ja keenialasi.\nPeaauhind, Lemmik Mees OÜ kümblustünn, valiti välja kõigi nende võistlejate vahel, kes läbisid kõik saunakaardil märgitud kohad, võistlesid reeglitepäraselt ja lõpetasid finišis kell 17.30. Kümblustünn läks võistkonnale Naksikud.\nKõige kiirem võistkond oli ajaga 3:37.32 Powtec ja sai Euroopa Saunamaratoni võidukarika.\nRahva lemmiksauna valisid need võistkonnad, kes käisid kõikides saunades ja selleks valiti 486 poolhäälega Kirepi kogukonna kilesaun.\nSaunanautlejateks ehk kõige kauem ühes saunas viibinud võistkonnaks osutus Samuari, kes viibis ühes saunas 40 minutit.\nParim naiskond oli võistkond Aasta auto naised.\nParima kostüümi auhind läks võistkonnale Nukid.\nXI Euroopa Saunamaratonil osalesid järgmised saunad: Keristaru haagissaun, Puraviku ovaalsaun, Toomase Pihelgase Bigbändi Saun, Lemmikmehe torusaun, Puka Pritsumehe saun, ZIL-131 saun, Märdi tünnisaun, SaunAudi, Nuustaku Rantšo leilisaun, Aerulaua haagissaun, Orava talu haagissaun, Saunalahvka, Sangaste Rukkimaja leilisaun, Cantervilla lossi leilisaun ja Tootsi saun, Saunumi haagissaun, Kirepi Kogukonna kilesaun, Heteromeeste Varjupaiga Puhveti Tünnisaun, Mesipuu talu saun, Ihuharimise sann kiriku man.\nSaunamaraton on lustlik orienteerumismäng, kus tuleb läbida etteantud ajal võimalikult palju kaardile märgitud saunakohti. Võistkond on 4-liikmeline, vajalik on auto ja autojuhi olemasolu.\nMeeleolukat pildigaleriid näeb SIIT.


Selgusid meie lugejate tänavused TOP10 jaanipeod - Lääne-Virumaa Uudised\nSelgusid meie lugejate tänavused TOP10 jaanipeod\nAutor: Rahel Lepp • 23. juuni 2022\nLõppes lugejamäng, kus palusime oma lugejail teada anda, millist jaanituld nad tänavu külastada plaanivad. Kokku vastas 388 inimest, kes kõik saavad auhinnaks Lääne-Virumaa Uudiste tasuta lugemisõiguse üheks kuuks.\nAutor: Siim Lõvi/ERR\n1.Kadrina jaanitulele plaanib minna 104 vastajat ehk 27% kõikidest vastajatest. Pole ka ime, sest Kadrinas astub täna õhtul kell 19 lavale Smilers ja Hendrik Sal-Saller. Kiirustage!\n2.Rakvere linna jaanitulele kavatses minna 60 küsitlusele vastajat ehk 15% kõikidest vastajatest. Tõmbenumbriks oli Vallimäel legendaarne ansambel Kukerpillid. Kes hiljaks jäi, see ilma jäi, sest pidu toimus juba üleeile ära.\n3.Kunda ranna jaanitulele läheb 23 küsitluses osalenut. Jõuavad ka teised, sest pidu toimub täna õhtul algusega kell 20 ja peaesinejaks on ansambel Regatt.\n4.Sama palju lugejaid – 23 - käis eile Tamsalu jaanitulel. Nemad võivad täna uuele ringile minna.\n5.Vihula mõisa jaanitulele jõuab kindlasti rohkem rahvast kui meie 20 vastajat, sest pidu toimub homme, 24. juunil ning kõrva ja jalga rõõmustab seal ansambel Untsakad.\n6.Väike-Maarja jaaniõhtule läheb 18 vastajat ja neil veab, sest esinevad ansambel Tuulelõõtsutajad ning Eesti Gun ja Liisa. Pidu toimub täna õhtul Näkiuurimiskeskuses.\n7.Kunda küla seltsimaja jaanituli toimus eile ja sinna läks 13 vastajat.\n8.Roela jaanitulel käis eile samuti 13 vastajat.\n9.Vergi sadama jaanituli toimub homme, 24. juunil, seega jõuab sinna kindlasti rohkem rahvast kui meie 10 lugejat.\n10.Last but not least. Jänedal Musta täku tallis toimub jaanituli samuti homme ja esinejate armee on ahvatlev – Shanon, Meie Mees, Hellad Velled, Arlet Palmiste. Küllap läheb sinnagi kõvasti rohkem külastajaid kui meie 9 lugejat.\nLääne-Virumaa vägevaim jaanituli: Fix purustas Meie Mehe rekordi\nSpikker: kuhu minna Lääne-Virumaal jaanitulele?


Euroopa Parlamentidevahelise Kosmosekonverentsi delegatsioon - Riigikogu\nEuroopa Parlamentidevahelise Kosmosekonverentsi delegatsioon\nEuroopa Parlamentidevaheline Kosmosekonverents (European Interparliamentary Space Conference – EISC) asutati 1999. aastal ning selle täisliikmeks võivad olla Euroopa Liidu ja/või Euroopa Kosmoseagentuuri liikmesriikide rahvusparlamendid, kes on loonud kosmose küsimustega tegelemiseks komisjoni või toetusrühma.\nEISC-i eesmärk on pakkuda Euroopa riikide parlamentidele võimalust vahetada infot, arutleda ja teha analüüse kosmosepoliitika vallas. EISC-i istungitel vastu võetud resolutsioonid ei ole rahvusparlamentidele siduvad, kuid organisatsioon aitab mõtestada Euroopa riikide seadusandjate rolli kosmose valdkonnaga tegelemisel.\nPraegu on organisatsioonil 13 täisliiget ja üks assotsieerunud liige. EISC-i ametlikud keeled on inglise, prantsuse ja saksa keel.\nEISC-i eesistumine roteerub ja kestab ühe aasta. Eesistuja ülesanne on korraldada töötuba, mis käsitleb kosmose teemasid praktilisemast vaatepunktist, ja plenaaristung, kus võetakse vastu aasta olulisemaid küsimusi kajastav resolutsioon.\n2017. aastal oli EISC-i eesistuja Eesti. Meie eesistumise eesmärk on tekitada arutelu, kuidas rakendada ettevõtlust kosmose valdkonnas, ja tegeleda õigusaktidega, mis seda temaatikat reguleerivad.\nEuroopa Parlamentidevaheline Kosmosekonverents


Kuidas inimesed nutavad, et neil on k lm ja kuidagi ei suuda ra olla. Kui te seda veel proovinud ei ole. Eriarstid Laste silmaarst - soovitan. Koolituse käigus praktiseeritakse tantra massaaživõtteid elusa modelli või dildo peal. Eesti suurim lego kaubamaja […]\nKsa on silmade laserkorrigeerimisele spetsialiseerunud silmakliinik. Inimese keha loomulik seisund on katkematu taastumine. Kui mehe jaoks on oluline saada k tte vaid enda ejakulatsiooniga kaasnev orgasm ja p rast seda magama j da, siis naisele valmistab see suurt pettumust. Ettevõtted […]\nHetkel asume veel viimaseid päevi samades ruumides koostöpartner lens optika kauplusega. 1,794 likes 1 talking about this. Kuigi haigekassa ei ole silmaarsti juurde pördumiseks saatekirjanõuet sisse viinud, võiab Ida- tallinna keskhaigla silmakliinik juba praegu patsiente vastu vaid. Heledal kontrastseinal võib […]\nÜhel päeval hammustab teda geneetiliselt muundatud ämblik ning Peter hakkab peale seda. Suurim loom, kes korraga alla neelatud, oli arvatavasti 59 kilo kaaluv antiloop impala, kelle pistis nahka viie meetri pikkune aafrika võrkpüton. Esmakordselt Eestis on kasututusel 360 kraadi ämblik […]\nAlati tahaks neile virisejatele elda. Bad boy on uus kombineeritud eesn rme stimulaator nn t iustatud Rude boy mudel. Actor toivo (as Hendrik toompere ) Actor toivo (as Hendrik toompere ) Less 831 280 St Mercedes day. Kuum naine tahab […]\nSoome tervisetooted d vitamiin\nReumatoidartriit ja toitumine


Enda ja maailmaga pahuksis noored pagevad kodust - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nEnda ja maailmaga pahuksis noored pagevad kodust\n11. veebruar 2020, 0:00 5 min lugemist\nMõnede kadumisjuhtude taga on ohtlikud kadumismängud\nLaps ei jookse ära kodust, kus tal on hea olla\nLapse leidmiseks tuleb teha koostööd nii pere kui ka lapse sõpradega\nLapsevanemad peaks enda laste jaoks rohkem aega võtma\nViimasel ajal on meediast läbi käinud silmatorkavalt palju uudiseid kodust ära jooksnud noorte kohta. Järva Teataja uuris, milline on olukord Järvamaal, kuidas toimida lapse kadumise korral ja mida teha selleks, et niisugust olukorda ei tekiks.\nLäinud aastal on Paide politseijaoskonnale teatatud 15 alaealise kadumise juhtumist, neist mõni on olnud ühe ja sama alaealisega, nii et kokku on politsei aasta jooksul tegelenud 11 kadunud alaealise juhtumiga. Mõne juhtumi puhul on lapsevanem teatanud kadunud lapsest, politseinikud alustavad esmategevusi, kuid laps on tulnud paari tunni möödudes koju tagasi.\nStatistika järgi on eelmisel aastal Järvamaal kodust ära jooksnud valdavalt 14-15aastased, poisse ja tüdrukuid on võrdselt. Põhjus on enamasti olnud probleemid kodus või koolis, sassis suhted eakaaslastega või vaimsed häired. Väga paljud noored jooksevad kodust ära korduvalt.


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Sanitaartehnika | HANSGROHE - Innovaator ja teenäitaja\nOsta uusim Hansgrohe sanitaartehnika siit!\nSanitaartehnika tootja Hansgrohe sünnikohaks on Schiltachi linnake maalilises Schwarzwaldis, Lõuna- Saksamaal. Alates 1901.a. on Hansgrohe pakkunud huvitavaid võimalusi neile kes armastavad vett ning kümblemisest saadavat naudingut. Hansgrohe ajalukku mahub mitu pöördelist avastust. 1928.a. leiutati käsidušš, 1953.a. aga dušilift, milleta tänapäeval ilmselt enam keegi vannituba ette ei kujuta.\n2003. aastal esitleti maalimale uut ajajärku duššide vallas – Raindance® dušše! Oma sajandist pikema eluea jooksul on Hansgrohe valik kasvanud mitmete kaubamärkide ja lugematu hulga uute toodete jagu. Kogu selle aja on Hansgrohe keskendunud uuendustele, terviklikkuse rõhutamisele ja ressursisäästlikkusele. Hansgrohe AG esindaja Eestis Meelis Saal ütleb, et selle firma uued tooted on oma põnevates kontseptsioonides revolutsioonilised ja vanemad tooted tänaseks saanud tunnustatud disainiklassikaks. Sel kevadel toimunud maailma suurimal santehnika messil ISH (Frankfurdis, Saksamaal) astus Hansgrohe oma klientide ette taas mitmete täiesti uudsete võimalustega.\nMitte lihtsalt segistid ... Hansgrohe segisteid iseloomustab innovaatiline tehnika ja kaasaegsed disainilahendused. Pakutakse kõiki vajaminevaid tarvikuid – dušše, dušivoolikuid, äravooluks vajalikku, sifoone… Segistite juba mainitud ressursisäästlikkuse tagab patendeeritud Waterdimmer® veekulu regulaator, mis vähendab veekulu 12 liitrilt 7,2 liitrile minutis. Kasutusmõnu ja -mugavust suurendab veelgi Rubit® sõel, mis paiskab vee välja kaskaadidena, muutes pritsmevalingud meeldivalt pehmeks. Lisaks ei ole elastsele silikoonkettale lubjakivil kerge kinnituda ja isegi kui see peaks juhtuma, on lubjakivi kerge eemaldada. Piisab vaid pühkimisest. Vannitubade täislahendused Hansgrohele kuuluv kaubamärk Axor®, mis tähendab “kuldset vett”, pakub vannitubade täislahendusi maailma juhtivatelt tööstusdisaineritelt nagu Philippe Starck, Antonio Citterio ja Phoenix Product Design.\nHansgrohe Axori üheksa kollektsiooni avangardist klassikani pakuvad kõike alates segistitest kuni peeglite ja valgustiteni, lõpetades laia valiku aksessuaaridega. Meelis Saali sõnul on Axori kasuks otsustamise peamiseks eeliseks see, et kogu vannituba jääb ühtselt stiilne, seebialuste ja paberihoidjateni välja. Hansgrohe kõik kolm kaubamärki on Eestis saadaval alates aastast 2001 ning leidnud siin endale kindla tarbijaskonna, mis pidevalt kasvab. Hansgrohe toodete kohta saab lisainfot internetist www.hansgrohe.ee ning parimatelt santehnika spetsialistidelt üle Eesti, sealhulgas loomulikult ka AS Vennad-Dahl’i esindustest.\nUuenduslik duššinauding - Raindance® Air õhuga rikastatud dušš pakub meeldivat üllatust kõigile, kes armastavad veemõnusid. See dušš erineb varem tuntutest – ja erinevust saab näha, kuulda ja terve kehaga tunnetada. Duši ainulaadsus avaldub kohe pärast segisti lahtikeeramist: harjumuspäraste veejugade asemel üllatavad nautijat miljonid veepiisad. Dušist tulev vesi meenutab suurt ja mõnusat vihmasadu. Kuna vesi on rikastatud õhuga, on iga veetilk eraldi näha ja tunda. Lisaks õhufunktsioonile on duššidel ka eraldi massaa•ivõimalused. Meelis Saali sõnul käib Raindance® Air duššide kohta valem – üks liiter õhku ja kolm liitrit vett annavad kokku neli liitrit head enesetunnet.


⓵ Soome keele kursused\nHome » Edu » Soome keele kursused\nRegistreeru kursusele hispaania keele kursused erinevates õppevormides keelekeskus Tõlkebüroo kontakt Pärnu mnt 16, 10141 Tallinn keelekeskus: Tel. Töjõukulude eelarvestamine ja roheline analüs, tötajate koolitus ja arendamine, sisekommunikatsioon ja organisatsioonisisene suhtekorraldus. Inglise keel A 2, jätkukursus liitu! Personalitö korraldamise koolitus Kursus lõpetatakse õppekava läbimisel vastava tunnistuse väljastamisega. Õpiväljundid: koolituse lõpuks õppija: omab teadmisi ja oskusi personalitö funktsioonidest, tökorraldusest ja tösuhteid reguleerivatest seadusandlusest; tunneb kõiki olulisemaid personalitö valdkondi: personaliarvestust ja tösuhete administreerimist; töjõu planeerimist, värbamist ja valikut; tötjate hindamist, tasustamist ja motiveerimist; tötajate arendamist ja koolitust; tösuhteid ja tösuhteid reguleerivaid õigusakte jne; valib. Eesmärk: koolituse lõpuks on õppija omandanud edukaks personalitöks head arusaama kõikidest personalijuhtimise tövaldkondadest ja vajalik ettevalmistus, et soovi korral taotleda personalispetsialist, tase 5 või personalijuht, tase 6 kutsetunnistust. Kursus sobib nii algajatele kui ka teistele personalitö spetsialistidele, personalijuhtidele, sekretaridele jne. Õppekava eduka läbimise korral omandatavad teadmised ja oskused: Kursuse läbinud omandavad, personalispetsialist, tase 5 ja personalijuht, tase 6 kutsestandardiga kehtestatud teadmised ja oskused. Tundi on kontaktõpe, 80 akad. Tundi praktika ning 60 akad. Organisatsiooni kujundamine ja arendamine Projektijuhtimine Organisatsiooni töjõukoha statistiliste andmete kogumine, strateegiline planeerimine ja organisatsioonilise mõtlemise arendamine kutse-eetika õppekava:. Soome keele õppematerjale internetis soome Instituut\n2013 saabub eüe. Andra p rsim gi uut ja praktilist tsiviilkohtumenetluses ii osa; andra p rsim gi uut ja praktilist tsiviilkohtumenetluses i osa. Õpetajad folkuniversitetet keeltekool ja keeltekursused Keeled - tallinna rahvaülikool Shi personalitö korraldamise koolitus\nBar Laterna baar, haapsalu: see 10 unbiased reviews of Bar Laterna baar, rated.5 of 5 on TripAdvisor and ranked #14 of 53 restaurants in haapsalu. Aga jah t psustaks. Arvutamine koguses värvi ukse raamid ja põrandaliistude.\nInglise keel B 1, jätkukursus, inglise keel B 2 vestluskursus, inglise keel.2, jätkukursus liitu! Õppejõud: ma anne hindpere-raudsik, ma vjatšeslav gussarov, Taimi viidna (kõrgharidus Tatjana ivanova (kõrgharidus). Arvestatakse ka eelnevat personalitö alast tökogemust. Veebruar, hispaania keel algajatele, jätkukursus, hispaania keel edasijõudnutele, jätkukursus. Saksa keel algajatele, jätkukursus, vene keel taasalustajatele, jätkukursus liitu! Registreeru kursusele -, suhtluskeele harmoonia kursus. Personalitö suhtlemise alused, tösuhteid reguleerivad õigusaktid, psühholoogia alused personalitös. Inglise keel - mtü võrkeeltekeskus\nAnglistikaüliõpilane Ilona, opaal, tlü bioloogiaüliõpilane liis-Erliken Vimme, psühholoog Tõnu Ots, filosoof Valdar Parve, soome.\n4.01.2015, kell.25 s ndis meie armas jj, panen kirja, kuidas selleni j udsime. Betooni koguse mõtmiselt/arvutamisel tuleb kindlasti meeles pidada: Põranda ebatasasused, kallakud raskendavad vajamineva betoonikoguse täpset kalkuleerimist (nt põranda kivi suurus 10m2; raketise sügavus on ärtest 10cm, kuid ca pool põrandat on sügavusega 12cm, siis arvutusviga on juba 0,2m3 valu aluspinna. Aasta tulude deklareerimisel füsilise isiku üritulu maksustamine alates 2016. 10 December 1868, near Tänassilma 1941?, in Tallinn.\nKeeled, araabia keel algajatele. Töjõu värbamine ja valik, tötajate hindamine, tötajate motiveerimine ja palgakorraldus. Registreeru kursusele,.2 - algaja keelekasutaja.\n400 g maitsestamata tavalist kohupiima. Apteek1 - k si apteekrilt!\nArm, climate research Facility for field campaigns. Baar - tartumaa\nAadress: toompuiestee 33a, kesklinna linnaosa, tallinn, harjumaa. Bfs (Raund 1)\nAforismid, mõtteterad, ütlused - mees ja naine, armastus, sõprus; Aforismid, mõtteterad, ütlused - edu, õnn, naeratus, raha. Aastal Tulu, kulu, käive, kasum. 200g v id sulatatud. Aasal õitseb mahlakann, kannistikus maasikmann. Bio starter on kõige populaarsem energiajook eestis.\nEk 12:00-13:30, tN 12:00-13:30, ek 17:15-18:45, tN 17:15-18:45. Töturg ja personaliuuringute läbiviimine, tösuhted ja sotsiaalpartnerlus, tökeskkond ja tervishoid. Registreeru kursusele - suhtluskeele kursus. Soome keele õppematerjale ja harjutusi, tekste soome kultuuri ja maatundmise kohta. Ek 19:00-20:30, tN 19:00-20:30 4-5 õppijat, kuni.04 360, hiljem 384 *Hind on käibemaksuga ja sisaldab ka õppematerjalide maksumust. Iseseisvat õpet) ek 12:00-13:30 tn 12:00-13:30 ek 17:15-18:45 tn 17:15-18:45 ek 19:00-20:30 tn 19:00-20:30 4-5 õppijat Kuni.04 360, hiljem 384 *Hind on käibemaksuga ja sisaldab ka õppematerjalide maksumust. Hispaania keele kursused,.1 - algaja keelekasutaja, algus lõpp Kursus Tundide toimumisaeg Grupi suurus Hind käibemaksuga. Õppesisu: Personalitö korraldamine, personaliarvestus ja tö personali dokumentatsiooniga, töjõu planeerimine. Iseseisvat õpet) L 11:00-14:00 4-5 õppijat Kuni.04 360, hiljem 399 *Hind on käibemaksuga ja sisaldab ka õppematerjalide maksumust. Ek 19:00-20:30, tN 19:00-20:30 4-5 õppijat, kuni.03 450, hiljem 480 *Hind on käibemaksuga ja sisaldab ka õppematerjalide maksumust. Testid keeleoskuse kontrollimiseks ja parandamiseks, loetelu sisserändajatele mõeldud õppematerjalidest ( 2011, soome keeles ).\nMuu: Hiina mahuühik » »\nVarem: « « Kerge saan\nHagaw , Sat, February, 10, 2018\n173357 Õppekavarühm: Juhtimine ja haldus Õppe kogumaht on 240 tundi, millest 100 akad. Registreeri ennast Inglise keele kursusele. On kõrgkooli keskne värtus.\nKoqocup , Sat, February, 10, 2018\nTötajad tötajate kompetents, pühendumine, isikupära ja innovaatilisus loovad unikaalse keskkonna arenguks. Soome keel on eestlastele võrkeel, kuid me saame sellest ka õppimata üht-teist aru, sest tegu on sugulaskeelega.\nEcexi , Sat, February, 10, 2018\nSee teeb soomekeelsed nimed eesti keeles. Lisa kuulutus või osta mida vajad.\nSavuxad , Sat, February, 10, 2018\nAuto 22 485; Kinnisvara 1 790; Äri ja teenused 8 088; rõivad, jalatsid ja aksessuaarid 51 790. A coordinar horarios y tu equipo de talia es un sistema.\nFuvanisu , Sat, February, 10, 2018\nAll sex videos Mobile and hd available for download. Araabia, bulgaaria, eesti, hiina (Traditsiooniline hispaania, hollandi, horvaadi, indoneesia, inglise, itaalia, kantoni (Hongkong).\nEcekylo , Sat, February, 10, 2018\nApteekide koostö hulgimük oü, tartu, estonia. Acana dog Wild Prairie teraviljavaba.


Reaktor :: Raamatuarvustus: Manfred Kalmsteni „Raske vihm“\nHetkel veel kahekordne Stalkeri laureaat Kalmsten ei ole kade ja võtab kõik huvilised lahkelt vastu. Soovite midagi postapokalüptilist, aga palun. Võibolla õrna feodaalromantilist, siiapoole! Ah teile meeldivad hoopis vampiirid, no leiame. Düstoopiasugemetega utoopiat, muidugi-muidugi. Ideed pulbitsevad sellise hooga, et vaevalt on üks kirja saanud, kui juba on järgmise juurde vaja edasi liikuda, mis parimal juhul jätab lugedes mulje, et sulle näidatakse lukuaugust mingit huvitavat maailma, et juba on midagi tohutult põnevat sündinud ja kohe-kohe on midagi veel otsatult ägedat juhtumas, aga võtmehoidja on juba järgmise ukse juures, kopsib seal kannatamatult ning sul ei jää muud üle, kui kahjatsedes selg sirgu ajada ja järgmise lukuaugu juurde kõmpida, et seal seesama emotsioonide kaar läbi elada. Nii et kuigi on ilmselgemaid ja peidetumaid vihjeid teistele kuulsatele kirjanikele, olgu siis Paolo Bacigalupi või Sheri S. Tepper või Terry Pratchett, siis mul ei tekkinud kordagi muljet, et Manfredi erinevate stiilide ja tonaalsustega mängimine on võimalikult laia hulga lugejate meelitamiseks mõeldud. Kalmsten tundub ise nautivat oma erinevate ideedega lustimist ja kellegi teise ideele oma vindi peale keeramist, nii et need seosed, mis mina lugedes lõin, ilmselt ei olnud need seosed, mida Manfred kirjutades silmas pidas või mis tal kuskilt alateadvusest teksti sisse hiilisid.On mõned lugusid läbivad teemad. Manfred väldib väga teadlikult igasugust kangelaslikkust, selle heroilises mõttes. Fanfaarihelide saatel valgel hobusel kindlasse surma ratsutamise kangelaslikust. Võib-olla kõige ilmekam näide sellest, millise hoolega Kalmsten heroilisust väldib, on jutus „Tundmatu surm“, kus peategelase isa sureb sõjakäigul mitte vaenlasega võideldes, vaid kukub lihtsalt hobuse seljast maha ja murrab kaela. Ma ootan huviga lugu, kus Kalmsten lugeja ootuste petmiseks peategelaseks puhtaverelise kangelase kirjutab.\nTema lugude kangelased on pigem sellised noir’ ilikud suitsu kimuvad küünikud, kelle maailmapildis on must ja valge omavahel ammuilma halliks segunenud. Nad ei ole ise täiuslikud ja nad ei oma mingeid illusioone selles osas, et äkki maailm on. Nad ei ole oma loomu poolest kurjad, aga nad on vajadusel otsustavalt halastamatud.\nTeine mitutki juttu läbib motiiv on ring. Ajalugu käib ringiratast ja polegi tähtis, kas seda kontseptsiooni peljata või julgelt emmata. Maailmal on sinu tahtmistest ja kavatsustest ükskõik. Tema käib ikka edasi. Ringi. Jutu lõpuks saab jälitajast jälitatav. Ja kui sa seda ei teadvusta, oled sa automaatselt mõistetud tegevusega kaasa lohisema. Ja ei loe midagi, mis värvi kuub on sul seljas, milliseid lohesõnu sa peast öelda oskad või kui ustav sa oma valitsejale ka ei oleks. Kui ikka ei ole taiplikust või tahtmist ajaloost õppida, siis oled sa mõistetud seda kordama.\nMinu isiklik lemmiklugu antud kogumikust on üks vanemaid, 2013. aastal antoloogias „Täheaeg 12: Musta Roosi Vennaskond“ ilmunud „Põgeneda Rottidelinnast“. Linn ise on rusudeks varisemas. Maa all on säilinud midagi organiseeritud ühiskonda meenutavat, maa peal tegutsevad stalkerid ja autonoomsed relvasüsteemid. Üks suhteliselt klassikalise kalmstenliku õhustikuga jutt. Mis ta minu silmis eriliseks teeb, on, et siin ma tõesti tunnen, et peategelasele Julianile on jäetud valik, ta peab tegema otsuse. Tema kõhklust on lugedes tunda. Varemete vahel keerutav rada, mida mööda ta Mariat vabaduse poole juhatab, on sisuliselt Juliani enda kõhkluste metafoor. Tal on igal hetkel võimalik teisiti otsustada, aga iga sammuga jääb aega vähemaks. Tal ei ole kilbiks küünilisust ega majakaks pimedat fanatismi, Julian on inimene, kes on pandud raske valiku ette ja kes peab leidma mooduse tehtud valikuga rahu teha. Lugejal on muidugi lihtsam seiskohta võtta, tema elus on ilmselt muudki kui Kaltsakas ja Išš.\nMinu lugemus ei ole selline, et oskaksin „Raske vihma“ eelmisel aastal ilmunud kogumike võrdluses mingile kohale paigutada. Nii tuleb teil kokkuvõttes leppida teadmisega, et siin ei olnud ühtegi lugu, mille lugemise ma poole pealt katki oleks jätnud. Vastupidi, nad on mõnusalt loetavad ja hoogsad. Jah, mina võiks pahandada, et miks polnud kõik lood nagu „Põgeneda Rottidelinnast“, keegi teine mossitada, et Tätüskögg polnud grammigi Sleikniri moodi ja kolmas põlastavalt teadustada, et alternatiivajaloolisest Eestist oskab ainult Harglal kirjutada. Ma millegipärast arvan aga, et Kalmsten nende põlastamiste peale vilistab, nõjatab rahulikult sillakäsipuule, vaatab mõtlikul pilgul Emajõkke ja püüab otsustada, millist neist hetk tagasi pähetulnud ideedest järgmisena jutuks vormida. Mina soovitan siinkohal kaaluda mõnesse oma ideesse rohkem investeerida ja kangelasse rohkem uskuda. Jutust lühiromaanini või ka romaanini on ainult kirjutamise vaev.


Suur ja kole. Aga naljakas. Nikita Hruštšovi 125. sünniaastapäevaks - Kesknädal\nRaul RATMAN, raulratman@hot.ee\nArhitektuurilises mõttes jäädvustas Stalin end sellega, et jättis maha iselaadsed epohhilised mälestusmärgid – kuulsad Moskva kõrgehitised, nn stalinlikud templid. Pärast Nikita Sergejevitši jäid temast mälestuseks viiekorruselised majad – hruštšovkad, mida praegu Moskvas lammutatakse kõlbmatu elamispinna likvideerimise programmi käigus. Kõik grandioosne on üürike…\nNikita Hruštšovi nime kuuldes kerkib kaemuslikult pilt, kuidas raevukas Nõukogude riigijuht ÜRO Peaassambleel lärmab oponentide peale, tagudes kingatallaga vastu tribüüni. Sel kombel püüdis ta üle kärkida kõiki, haarates impulsiivselt esimese kättejuhtuva, jäädes ise sokiväele. (Meenub episood Conan Doyle’i „Baskerville’i koera“ järgi tehtud filmist, mis osaliselt vändati Tallinnas ja kus sir Henry (teda mängis kuulus režissöör Mihhalkov, muide ka Nikita Sergejevitš), kui talt varastati kingad, käratses – „Kelleks mind selles võõrastemajas peetakse?! Lolliks või?“ – ja ka tagus allesjäänud kingaga vastu lauda. See oli ilmne mõistukõnes, Aisopose keeles, alltekst Nõukogude filmis.).\nHuvitav oleks teada, kas Nikita jalanõu oli „Bolševitška“-vabriku või väljamaa toode? NLiidu liider oleks võinud hästi teenida jalanõude kaubamärgi reklaamiga ja saadud raha eest Kanadast veelgi rohkem teravilja osta. Vaatamata kiidupropagandale juhtusid maal tihti viljaikaldused, seejuures „tänu“ ka partei arutule põllumajanduspoliitikale. Ega Nikitat asjata „kukuruusnikuks“ nimetata – ta ju otsustas nisu asemel maa maisiga (kukuruza) üle ujutada. Küllap meenutades, kuidas lapsepõlves see odav põlluvili tema perekonna näljasurmast päästis, võttis Nikitka (nagu nimetas teda vahel rahvas) nõuks üles harida Kasahstani ääretud stepid ja ilukõne abil osavalt meelitati noori nendesse viljatutesse piirkondadesse.\nJutumees Nikita. Nikita Sergejevitš armastas publiku ees kõnesid pidada, joovastudes omaenda kõneoskusest. Ta oli jutumees, rääkis lihtsalt nagu töölisklassi ridadest võrsunu, ehkki mitte nii korralikult ja väljapeetult, kui juhid, kelle eest kirjutavad kõnetekste spitsraiterid, kuid see-eest esines ilma paberita ja väga emotsionaalselt.\nTa oli Nõukogudemaa väga isepäine ja ekstravagantne liider. Ajalugu säilitab rohkeid Nikita Hruštšovi ootamatuid väljaastumisi – nii koomilisi kui ka epohhilisi. Ühe suletõmbega „kinkis“ ta Krimmi oma kallile Ukraina NSV-le (ta oli sealtkandist pärit) – seepärast on Ukrainale kuulunud poolsaarest nüüd saanud rahvusvahelistes läbirääkimistes Tüliõun, millesse on siginenud Kahtluseuss.\nAastal 1956 toimus kuulus NLKP ХХ kongress, kus Hruštšov paljastas oma endise isanda Jossifi isikukultust. See oli kogu rahvale ennekuulmatu šokk, ja võib-olla seepärast paljud, kes olid Diktaatorit jumaldanud, tülgastusega suhtusid tema järeltulijasse kui persoonisse, kes tantsib surnu kontidel. Mõni ütleb, et Hruštšov ja tema klikk tegid seda sellepärast, et iseennast puhtaks pesta – seisis ju mahalaskmistele mõistetute nimekirjade all ka tema allkiri (Stalin oli omakorda „targalt“ sundinud veretöös end määrima ka kõiki teisi). Mõne meelest olevat see olnud kui vana teenri kättemaks selle eest, et julm Jossif Vissarionovitš sundis öistel bankettidel marssal Budjonnõid harmoonikal mängima, Hruštšovi aga talupojahames alandavalt hopakki vihtuma. Muide, nimelt Hruštšovi ettekande põhjal ja marssal Žukovi abiga arreteeriti Lavrenti Beria ja lasti sealsamas maha ilma kohtu ja juurdluseta, ajades suurema osa veretöödest tema kaela.\nKõigest hoolimata assotsieerub Hruštšoviga ka nn Sula, mida ei väsi ülistamast intelligents. Sel teatud vabaduse ja värske õhusõõmu perioodil pärast ülikarmi diktaati ilmus välja palju loomingulisi isiksusi ja märgilisi nähtusi, mis on toonud Venemaale au ja kuulsust: Võssotski ja Taganka teater, Andrei Voznessenski ja Jevgeni Jevtušenko, skulptor Ernst Neizvestnõi, trükiti Solženitsõnit, asutati progressiivne ajakiri „Junost“. Hruštšov paotas ka Raudset eesriiet – aastal 1958 toimus Moskvas Ülemaailmne Noorsoo ja Üliõpilaste Festival: Venemaa avastati maailmas uuesti, ja võiks mainida ka, et pärast pidu tulid Liidus ilmale „huvitava“ nahavärviga lapsed. Astusid lagedale ka kodukootud lõngused (stiljagi) – hallil maastikul läigatasid ekstravagantselt eredad värvid. Alles hiljem hakati uuesti kruvisid kinni keerama, viies maa täielikku stagnaaega. Kuid hea oli seegi, et Nikita oli riigijuht, keda rahvas enam ei kartnud. Kihistati naerda, pilgati teda. Pintsakud tema vormitul figuuril lotendasid nagu hernehirmutisel kukuruusiväljal (maisipõllul), kuid arvan, et teda siiski austati. Tõi ta ju rahva pärast laastavaid sõja-aastaid välja barakkidest ja ühiskorteritest, ehitades hruštšovkad – küll väikegabariitsed, kuid ikkagi omaette korterid! Mis oli paljudele suur õnn! (Muide, hruštšovkade üheks autoriks oli tuntud eesti arhitekt Mart Port.)\nKuid Nikita peamine tähtis tegu oli see, et laagritest vabastati tohutu hulk Stalini ajal represseerituid, kes võisid tagasi saabuda omaste keskele ja rahuliku elu juurde.\nLõpetas oma elu Nikita Hruštšov üleliidulise tähtsusega Personaalpensionärina. Tema kaaskond, kes oli väsinud oma kõrge „kodanik ülemuse“ tempudest ja muidugi teda kartes, otsustas ta troonilt kukutada, ja Presiidiumi istungil vandenõu abil heidetigi Nikitka troonilt alla. Teda ei likvideeritud, nagu see oli Peremehe ajal, kuid isoleeriti elama riiklikku suvilasse, kus vaikne vanamees hakkas kirjutama memuaare ja oskas, hoolimata KGB järelevalvest, ajakirjanik Victor Louis’ kaasabil saata kirjutisi Läände (tõsi küll, Louis oli ka ise KGB erakorraline agent ja kõik Poliitbüroole ebasoodsad momendid jäeti memuaaridest välja).\nHruštšov mõtestas paljugi oma elus ümber ja, muide, kutsus enda juurde suvilasse külla progressiivset noorsugu, sealhulgas ka Vladimir Võssotski. Ma arvan, et selle juhtumi kohta lauliski Poeet: „Меня зовут домой Большие люди, чтоб я им спел «Охоту на волков» („Mind kutsuvad oma koju külla suured inimesed, et ma laulaksin neile „Hundijahti“.“).\nMore : Nikita Hruštšov\nNikita\t2 aastat ago\noleks väga rõõmus olnud, kui oleks teada saanud meie eelmise aasta suurepärasest maisisaagist. Võibolla saigi, nüüd laseb Ljonjal endale ja teistele põrgus välja teha.\nnii tore on siinses kobrulehes lugeda “ülimat” head uudist. Miks küll “kallutatud peavoolumeedia” sellist “tähtsat” asja ei kajasta. Piinlik lugu lausa. Eled-janed-otid sit..kotid-maalid-vaakujad, see on vesi teie veskitele, kiitke nikitat ja meenutage oma olematuid mälestusi taevani. Kolm klouni ttv pa…a punktis kindlasti laulavad oode ja näitavad klippe maisi “üllatavast” võidukäigust ENSV-s (mis muidugi on USA provakatsioon/lollakad õppisid ju enne tiblasid maisi “kasulikkuse” selgeks). Mida jura te veel olete võimelised “juubelina” “sõltumatult” kirja panema? 22. 04. on ju teie “juhtgeeniuse” sünnipäev, üllitage temagi kohta midagi klounid.\nhea et meelde tuletasid. Ma juba mõtlesin, mille tähistamiseks homme juua.\nVahest oli ta naljakas küll aga mitte õel. Kuid siiani tekitab pingeid ssjaolu et ta kinkis Venemaale kuuluva Krimmi ebaseadusljkult Ukrainale Eks ta ise oli rahvuselt ukrainlane. Krimmi rahvas on väga rahul nüüd ja seal elavate inimeste elu pn parem kui oli Ukrainas olles.Ma ei saa aru miks sellest tõusis vihavaen Venemaa vastu. Krimm läks ju uuesii Venemaa loosseisu kasutades seadust enesemääramise õigusest. Meil pole mõtet sekkuda ja see ei ohusta meid mingil määral. Ohu väljamõtlemine on kellelegi kasulik ja õigustus NATO kohalolekule keda me peame üleval pidama oma nappidest ressurssidest.Naeruväärne on arvata et Venemaa kardab NATO-t. l\nMingit\t2 aastat ago\nebaseaduslikkust Krimmi üleandmisel polnud. See oli tollane tava ning nii kanditi paljusid maa-alasid ühe haldusest teise omasse. kas Narvataguse ja Petserimaa meelest lännu? Nii et jätke see jura ebaseaduslikkusest, kõik oli siis seaduslik ning nii tuleb seda ka täna tunnistada. See ei käi aga teistelt riikidelt anastatud alade kohta nagu Petserimaa ja Narvataguse.\nRaul kirjutab kena mälestuse ka aasta pärast, kui ühel suurel juhil ja massimõrvaril möödub sünnist 150 aastat?\nfestival oli moskvas 1957\nJah, ega Hruštšov ainult ÜRO kõnepuldis osanud kingaga vehkida, ka oma impeeriumis oli ta siiski esimene julge, kes Stalini isikukultuse ja kuriteod paljastas, poliitvangid ja Siberisse küüditatud rehabiliteeris…\nKrimm on Venemaa valduses olnud alates Katariina II ajast alates. Kui ukrainlane Nikita sai võimule pärast Stalini surma, siis ta 1956a. määras Krimmi Ukrainale. Kuna ka Brežnev oli ukrainlane, siis Ukraina oli NSVLiidus kõige rikkam Vabariik. Ta oli ainukese liiduvabariigina esindatud ÜRO-s. Ukrainas on ju väga viljakas mustmuld, ta oli riigi viljaait. Neil on rauamaaki, sütt, naftat, gaasi ja tähtsamad sõjatehnika ja lennuki tehased olid Ukrainasse koondatud. Nemad lisadotatsioone Kremlist ei saanud, nad tootsid kõige rohkem. Teistest liiduvabariikidest said kõige suuremaid dotatsioone Gruusia, siis Eesti, Läti, Leedu jne. Tänases PLehes ilmus tabel SKP kohta ühe elaniku kohta ostujõu pariteedi järgi aastate lõikes 1994-2018a.Esirinnas on praegu Eesti, Venemaa on praktiliselt meiega ühel joonel v.a. alates 2014a. rebisime neist veidi ette. Meil on 2018a. 34 000 USD, Venemaal aga 29 000USD. Ukrainal praegu 9 000 USD.\ntänuks Nikitale\t2 aastat ago\nNendes viiekordsetes said inimesed elada normaalselt .\nPeale sõda elati keldrites ja ühiskorterites.\nMis sa tahad et oleks ehitanud kõrgeid klaasmaju rikastele ?\nSiis ei olnud rikkaid ega vaeseid nii nagu praegu – siis olid inimesed.\nPalju oli ehitada vaja, oi kui palju, polnud aega molutada probleemide lahendamisel kui praegu.


Pöördu linnavõimu poole ja rahamured lahenevad\nHÄDAPÄRANE ETAPP: Pärast sisetöid oli Anti Toplaane sõnul sademeveed vaja hoonest eemale juhtida ja kanaliseerida. Vastasel korral oleks kiriku siseviimistlus hakanud paari aasta jooksul sinna kogunenud niiskuse tõttu lagunema.\nEGON LIGI / ARHIIV\nKuressaare Laurentiuse kiriku hooviala tööde rahastamine on näide sellest, kuidas linnakassast raha saamiseks vältida tülikaid komisjone ja võimalikke küsimusi. Tuleb kuuluda võimuliitu ja pöörduda koalitsiooninõukogusse, mis kirjutab vajaliku numbri otse eelarvesse.\nSelle aasta 25. veebruaril kinnitas linnavolikogu tänavuse eelarve, milles on Kuressaare vanimate sakraalehitiste renoveerimise toetamiseks ette nähtud 49 000 eurot ehk varasemaga võrreldes pea kahekordne summa.\nEelarve seletuskirjast summa jagunemine ja otstarve ei selgu, kuid linnavalitsusest selgitati Saarte Häälele, et tegu on Laurentiuse kiriku investeeringute kaasfinantseerimisega 36 000 euro ja EAÕK Kuressaare püha Nikolai kiriku investeeringute kaasfinantseerimisega 13 000 euro ulatuses.\nEelneval kahel aastal on mõlemad kogudused saanud toetust võrdselt 13 000 eurot. Miks Laurentiuse kogudusele suunatud toetust tänavu mitmekordistati, ei nähtu paraku ühestki avalikkusele kättesaadavast dokumendist.\nLinnavolikogu komisjonide eelmise aasta detsembrikuu istungite protokollidest leiame küll, et rahandusnõunik Mai Takkis tõi 2016. aasta eelarvet tutvustades ja linna põhitegevuse kuludest ja investeerimistegevusest kõneldes jätkuprojektide hulgas välja ka Kuressaare vanimate sakraalehitiste renoveerimise toetamise summas 49 000 eurot.\nKuid protokollidest ei nähtu, et kellelgi oleks tekkinud küsimusi, miks summa on ühtäkki 23 000 euro võrra suurem ehk varasemaga võrreldes peaaegu kahekordistunud ja kuidas seda kasutatakse, rääkimata katteallikatest, mida üldreeglina iga lisakulu puhul nõutakse, veel vähem hääletamisest.\nKüll pidasid komisjonid vajalikuks näiteks hääletada Saaremaa muuseumi kultuuriprojektidele lisaks senisele 1500 eurole täiendava 1500 euro eraldamist või kaasava eelarve suurendamist 20 000 euro võrra, mis kumbki läbi ei läinud. Hääletati ka 500 euro suuruste kultuuristipendiumide sisseseadmist.\nTäpsuse huvides olgu märgitud, et komisjonides hääletatakse konkreetseid ettepanekuid, mida sakraalehitiste renoveerimise eelarverea kohta ei tehtud aga ühtegi.\nSakraalehitiste toetusraha kasutuse kohta saab aimu 5. aprillil Laurentiuse kogudusega sõlmitud toetuslepingust, kus viidatakse, et 36 000 eurot kulub kiriku taristu renoveerimistöödele.\nPraktikas tähendab see suuresti kiriku parkla ehitust, mis on ka pühakojast mööda kõndivatele inimestele silma jäänud. Ja see on järgmise küsimärgi koht – kas raha on eraldatud sihipäraselt? Kas parkla ehitus vastab linnaeelarvesse kirjutatud toetusrea mõttele?\nVõtame ette koalitsioonilepingu, mille punkt 34 ütleb: toetame linna vanimate sakraalhoonete remonti. Ka koalitsioonilepingu täitmise aruanne 2014. aasta kohta ütleb: “2014. ja 2015. a linnaeelarves 26 000 eurot vanimate (Laurentiuse ja Nikolai) sakraalhoonete remondi kaasrahastamiseks.”\nDokumendid kõnelevad üksnes hoonetest, taristust ega hooviala heakorrastamisest pole neis sõnagi. Ja dokumendid kõnelevad kindlast summast – 26 000 eurot aastas.\nEt tehtu raisku ei läheks\nLaurentiuse koguduse õpetaja Anti Toplaan, kes on ühtlasi ka linnavolikogu võimuliitu kuuluva IRL-i saadikurühma liige, linnakodaniku komisjoni esimees ja kultuurikomisjoni aseesimees, selgitas, et otsuse “vastava summa eraldamiseks, vajalike tööde teostamiseks on teinud koalitsiooninõukogu peale vastavat arutelu eelmise aasta sügisel”.\nVastav summa, 36 000 eurot, tuli aga AS-i Klotoid hinnapakkumisest, mis oli ainuke, kuna teisi ei küsitudki.\n“Kuressaare linn kui projekti rahastaja ei ole esitanud vahendite kasutamisele muid nõudmisi, kui sarnaselt eelmiste aastatega rahakasutuse täpne ja õigeaegne aruanne, mida kogudus on alati korrektselt täitnud. Minu andmetel ei ole kogudustel kui MTÜ-del sellise eraldise puhul ka otseselt erinevate pakkumiste võtmise kohustust,” märkis Toplaan.\nTa selgitas, et kõnealune eraldis puudutab kirikuga seotud kõige pakilisemat investeeringut ehk hooviala töid, sadevete ärajuhtimist ja munakivide paigaldamist, mille kogumaksumuseks on arvestatud 81 700 eurot. Rahapuudusel jääb kivide paigaldamine sel aastal ära. Kokku on eelmisel aastal valminud renoveerimisprojekti järgi kirikuga seotud renoveerimistöödeks vaja veel aga üle 300 000 euro.\n“Eelmisel aastal olime olukorras, kus seoses valitsuse ja kultuuriministri vahetusega ei leidnud riik kiriku hooviala ja välistööde jätkamiseks jätkuva rahastamise võimalust,” rääkis Toplaan.\n“Kuna oli selge, et kui riigipoolset toetust meil käesoleval aastal oodata ei ole ja tööd on kavandatud oma loogilises järjekorras, pidime koostöös linnaga otsustama, millised on kohapealsed võimalused ja vajadused hädapäraste töödega samm-sammult jätkata olukorras, kus ühe etapi teostamise terviksumma tundub muude vajaduste kõrval üle jõu käivana.” Järgmine hädapärane etapp pärast seda, kui sisetööd on valmis saanud, oli tema sõnul juba tehtu säilitamine, mis eeldas sadevete hoonest eemalejuhtimist ja kanaliseerimist, kuna vastasel korral oleks kiriku siseviimistlus hakanud paari aasta jooksul sinna kogunenud niiskuse tõttu lagunema.\n“Kuna sadevete ärajuhtimise tarbeks tuli paigaldada torustik ja osaliselt pinnast, oli mõistlik valmistada samade tööde käigus ette parkla rajamise alused nii, et hiljem saaks jätkata juba kattekivi paigaldamisega,” rääkis Toplaan. Ta lisas, et kiriku hoov on pea ainus koht, kus saab kirikus toimuvate teenistuste, talituste, aktuste ja kontsertide korral parkida, seetõttu on olnud ka avalik huvi parkimisala suurendamiseks.\n“Järgmisel aastal loodame jätkata hooviala katmist kiviga, mille osas on oodata muinsuskaitseameti arvamust, kas kiriku juures peab kasutama kallimat munakivi või tohib kasutada ka tavalist ja soodsamat tänavakivi,” ütles kirikuõpetaja.\nOma pikas ja põhjalikus selgituses jättis Toplaan aga kokkuvõttes vastamata küsimusele, kas kinnistu heakorrastamine on käsitletav sakraalhoone remondina või mitte.\nLinnavalitsusest öeldi linnaeelarve koostamise protsessi selgituseks, et eelarve eelnõu koostamist koordineerib linnavalitsuse rahandusosakond, pidades läbirääkimisi struktuuriüksuste juhtide, hallatavate asutuste juhtide ja linnavalitsuse liikmetega ning hinnates taotluste vastavust linna arengukavale ja muudele õigusaktidele.\nLinnapea Madis Kallase kommentaar eeltoodule oli lühike: “Valitsus pidas eelarve eelnõud arutades kõiki eelarveartikleid põhjendatuks.”\nLinnavolikogu opositsioonilise Reformierakonna fraktsiooni esimees Jaanus Tamkivi nentis diskreetselt, et kõnealuses rahaeralduses paistavad tõesti vasturääkivused. “Esiteks on vastuolu volikogu kinnitatud eelarvestrateegiaga rahalises mahus ja teiseks – küsitavused raha sihtotstarbelises kasutamises vanade hoonete jaoks,” märkis ta.\nKümne aastaga 119 000 eurot\nViimase kümne aasta jooksul on linn Laurentiuse kogudust kiriku remondil toetanud 119 000 euroga.\nAastatel 2006–2008 sai kirik linnalt 1,05 miljonit krooni (67 000 eurot) hoone ja 200 000 krooni (12 800 eurot) oreli taastamise toetuseks. EAÕK Kuressaare püha Nikolai kirik sai samal perioodil 500 000 krooni (32 000 eurot) hoone taastamise kaasfinantseerimiseks ja metodisti kirik 150 000 krooni (10 000 eurot).\n2009. a alanud masuga nulliti kõik toetussummad ja kuni 2012. aastani ei läinud sakraalehitistele linna eelarvest sentigi. 2013 keerati kraani vähehaaval jälle lahti ja Laurentiuse kirikule tilkus sealt 13 000 eurot. Järgmisel aastal oli ka Nikolai kirik eelarves sees ja sakraalehitistele eraldati kokku 26 000 eurot. Möödunud aastal sai eelarverida nimeks “vanimate sakraalehitiste renoveerimise toetamine” ja mõlemale laekus taas 13 000 eurot.\nJaanus Tamkivi, ekslinnapea, linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees\nÕige on, et Laurentiuse kirik on aastaid saanud linnalt rahalist tuge. On saanud ka teised kirikud, aga oluliselt väiksemates summades.\nLaurentiuse kiriku restaureerimise toetamise loogika oli seotud kirikuhoone tehnilise olukorra ja väljanägemise parandamisega ja kasutamiskõlbulikkuse tekitamisega ka avalikeks üritusteks (nt kontserdid jne). Tegemist on ikkagi väärtusliku ehitisega otse Kuressaare südames.\nKüll aga oli siin varasematel aastatel kindel koostöö kultuuriministeeriumiga, et rahaliselt lisandus linna toetusele kiriku remondiks ka riigi tugi ja seda oluliselt suuremates summades.\nSellest on kahju, et need sidemed on tänaseks käest lastud.\nTeades, et kirikuhoonel on tõsised probleemid veel näiteks ka tornikiivri olukorraga, siis vaid linna eelarve ja koguduse rahadega seda ei lahenda. Milline see suurem plaan on, sellest ei ole õnnestunud tänaseks aru saada.\nJaanis Prii, Kuressaare koalitsiooninõukogu esimees\nEELK Kuressaare Laurentiuse kirik on Kuressaare suurim sakraalhoone, mis on kasutuses ka kontserdisaalina. Riik on kiriku renoveerimist oluliselt toetanud alates 2007. aastast. Natuke on panustanud ka linn ja samuti mitu aastat järjest. Seega on riik ja linn teinud siin koostööd.\nParaku oli riigi eelarvestrateegias toetus planeeritud kuni 2015. aastani. Teame, et vana hoone renoveerimisel ei näe keegi ette kõiki täiendavaid kulusid. Nii oli ka Laurentiuse kiriku juures.\nKirik on esitanud täiendavad finantseerimistaotlused nii linnale kui ka riigile. Paraku on riigieelarve strateegia koostamine ja muutmine samuti pika vinnaga. Linn tuli siin osaliselt, oma nappide võimaluste piires appi.\nKes on ajaloolise hoone renoveerimisega kokku puutunud, see teab, et paksud maapinnast isoleerimata kivimüürid kannavad niiskust edasi. Kuressaare linna rahaeraldusest läheb minu teada suurem osa just sadevete hoonest eemale juhtimiseks ja sellega seotud pinnasetöödeks, mida on otstarbekas koos teha. Väita, et see ei ole seotud hoone renoveerimisega, on väga suvaline tõlgendus. Vastupidi, neid töid oleks pidanud alustama veelgi varem, aga raha on alati vähe ja mingi tööde etapp tuleb teha korraga.\nKuressaare Laurentiuse kirikule eraldatud riigi investeeringud\n2007 319 558 €\n2009 127 823 €\n2010 63 912 €\n2011 63 912 €\n2012 63 912 €\n2013 81 912 €\n2014 250 000 €\n2015 101 736 €\nKokku 1 072 765 €\nLisatud: 26.04.2016 / 06:50\nMilles probleem on? Kuressaares on kohaliku kogukonna liikmetele võimalus linnaeelarve koostamisel linna eelarves selleks määratud summa osas kaasa rääkida, tehes ettepanekuid linna elu edendamiseks ja osaleda hääletamisel parimate ettepanekute väljaselgitamiseks.\nKont, et koerad ei klähviks, kannab nime “kaasav eelarve”.\nLisatud: 26.04.2016 / 07:58\nLinnal peaks häbi olema kui tühise summa nad oma muude ulme eraldiste kõrval on sellele kirikule andnud. Sisuliselt on tegu ühe vähese kohaga kus linnarahvas võib millestki tasuta osa saada ja hädas omale meeleparandust leiab. Lisaks sellele on nimetatud paik paljude Kuressaarlaste elutee üks viimaseid verstaposte kust enne viimast puhkepaika läbi käiakse.\nIkka juhtub kui rumalad ja saamatud on asja kallal. Sademetevee probleemiga oleks tulnud alustada aga mitte jätta seda viimaseks.\nLisatud: 26.04.2016 / 09:34\nLIhtsalt rahaeraldis linna koalitsiooni püsimiseks. IRL ju koalitsioonis nii nõrgaks jäänud, et Keskerakond peab neid esindama. Ja kuna naiste varjupaiga raha võeti ära, siis jumalasulasele pidi seda ju kuidagi kompenseerima. Kokkuvõtvalt: ka jumalasulasel on oma hinnnakiri olemas!\nLisatud: 26.04.2016 / 10:24\nSee raha, mis linn kiriku peale kulutab, tuleks suunata ilmalike matusetalituste korraldamise tarbeks – rajada korralik leinamaja talituste läbiviimiseks. Olukord on selles osas üsna häbiväärne. Vaadake rahvaloenduse andmeid ja kui palju reaalselt kirikus käijaid on.\nLisatud: 26.04.2016 / 18:26\nSee on õige, linnavalitsus peaks leinamajale mõtlema, ega siis kirikus leinatalitus tasuta pole, ikka raha eest.\nMeie linnavalitsus on rahvast kaugenenud, on muutunud ülimaks, kõike teadvaks, rahvast kõrgemaks ning ega see kaasav eelarve nüüd rahvast lähenda.\nLisatud: 26.04.2016 / 20:08\nLaurentiuse koguduse õpetaja Anti Toplaan, kes on ühtlasi ka linnavolikogu võimuliitu kuuluva IRL-i saadikurühma liige, linnakodaniku komisjoni esimees ja kultuurikomisjoni aseesimees\nAGA PEALE RISTIKOERTE miks ei ole seal NKVD esindajat?\nVarsti rahva asemele papid jäävadki saarel ellu.\nLisatud: 26.04.2016 / 11:26\nkindlasti oleks vaja investorite poolset pankrottiavaldust,et alustada sihtotstarbelist kerjamist nagu seda juba tehakse Narva usuisade sigatuste matmiseks\nLisatud: 26.04.2016 / 13:23\nkas 2007 ikka oli juba euro?\nLisatud: 26.04.2016 / 15:15\nJa sotsiaal rahad null pea?\nLisatud: 26.04.2016 / 18:40\nhea ju, et on linnavalitsus, kes ka midagi otsustab ja teeb\nLisatud: 26.04.2016 / 21:25\nToomas, kus kohas on kirjutises juttu linnavalitsuse otsusramisest ja tegemisest? Linnavalitsuse kohta on üks lause Kallase suust, kogu kirjutis on volikogust


Psühholoogiline nõustamine - Põhja-Sakala vald\nPsühholoogi individuaalteenus / Annely Starkopf\nOlen magistriharidusega psühholoog. Lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia 1984–1990, Akadeemia Nord sotsiaalteaduste psühholoogia magistriõppe 2005–2008, täiendanud end Tartu Ülikoolis 2015, Tallinna Ülikoolis 2017 ja 2022 oma erialal. Oman ka eraldi väljaõpet loovteraapia valdkonnas ja kasutan neid tehnikaid oma igapäevatöös. Hetkel töötan psühholoogina rehabilitatsioonimeeskonnas Tallinnas. Juba paar aastat nõustan abivajajaid Põhja-Sakala vallas.\nVastuvõtule ootan inimesi, kes soovivad nõustamist erinevate vaimse tervise probleemide puhul. Abi saab iseenda isiksuse, peresuhete, meeleolumuutuste, ärevuse, stressi, hirmu jms korral. Noorukite õpiraskuste, käitumishäirete puhul on nõustamine oodatud vanema nõusolekul. Teenusele suunamise rahalise toetuse saamiseks pöörduda Põhja-Sakala valla sotsiaalosakonna töötajate poole.\nTeenuse kestus: 45–60 min\nTeenuse hind: kokkuleppel 50–60 eurot\nTasumine: arvega Therapist OÜ nimele järgneval kuul.\nVastuvõtt: kokkuleppel (2 korda kuus) laupäeviti Võhmas, Tallinna tn 11a (Võhma kogukonnamajas).\nVastuvõtule registreerida telefonil 529 6694 või e-posti aadressil annelyst@gmail.com.\nKui te ei saa tulla teenusele, andke sellest teada vähemalt üks päev varem.\nTöötukassa psühholoogiline nõustamine\nTeenus on mõeldud neile, kes tunnevad, et tööotsinguid ja tööle saamist mõjutab mõni olukord, millele on keeruline iseseisvalt lahendust leida. Olukordi, mil tunnete, et vajate ärakuulamist ja asjatundlikku toetust, võib olla palju, näiteks töökoha kaotus või olete hakanud kahtlema oma võimetes ja oskustes või tööturule sisenemine valmistab ebakindlust ja hirmu.\nPsühholoog neutraalse isikuna oskab teie olukorda kõrvalt vaatajana hinnata ja aitab teil tekkinud küsimusi ja probleeme läbi analüüsida.\nKui tunnete, et vajate psühholoogilist nõustamist, siis rääkige sellest oma töötukassa nõustajale, kes teile teenust täpsemalt tutvustab ning teid vajadusel teenusele suunab. Psühholoogilisele nõustamisele saavad pöörduda registreeritud töötud ning koondamisteate saanud tööotsijad.


Lihkunud nõlvade ja lihete parandamine | Tensar\nEsileht / Kasutusalad / Pinnast toestavad müürid ja nõlvad / Lihkunud nõlvade ja lihete parandamine\nLihkunud nõlvade ja lihete parandamine\nLihkunud nõlva parandamine võib väga kalliks maksma minna. Kui lihkunud on rohkem kui vaid pealmine pinnas, siis hõlmab nõlva taastamine traditsiooniliselt lihkunud pinnase väljakaevamist ja äravedamist ning selle asendamist objektile veetava täitematerjaliga. See ei ole vaid aeganõudev ja kallis (eriti kui sellega kaasnevad vana materjali ladustamisprobleemid ja uue materjali keskkonnamaksud), vaid ka keskkonda kahjustav. Tensari geovõrgud pakuvad aga kiirema, ökonoomsema ja keskkonnasõbralikuma alternatiivi traditsioonilistele lahendustele.\nTensarTech SlipRepair lihete parandamise süsteem\nTensarTech lihete parandamise süsteem hõlmab pinnase astmelist väljakaevamist nõlva lihkepinnast sügavamale ning selle asendamist ja armeerimist Tensari geovõrkudega. Samuti drenaaži parandamist, et vee pealevoolu ära lõigata. Kuna vaja on palju vähem uut täitematerjali ning sellest tulenevalt on sõidukite liikumised objektil ja väljaspool objekti viidud miinimumini, siis on võimalik lühendada ehitusaega ning vähendada nii kulusid, ehitusaegset CO2 emissiooni kui liiklusseisakuid.\nTensari innovatiivset tehnoloogiat on kasutatud lihkunud nõlvade parandamiseks üle maailma ning sellest tulenevalt on saadaval lai valik juhtumianalüüse ja brošüüre. Samuti pakume teile tehnilist tuge, mis hõlmab ekspertnõuandeid, spetsifikatsioone, jooniseid, sertifitseeritud projekte ning abi eelarve koostamisel. Lisaks toimuvad regulaarselt tasuta töötoad üle maailma.\nKiire ja efektiivne muldkehade ning nõlvade parandamine\nTensarTech SlipRepair lihete parandamise süsteem - projekteeritud kasutusiga kuni 120 aastat.\nTensarTech SlipRepair lihete parandamise süsteemil on mitmeid eeliseid võrreldes traditsiooniliste lahendustega:\nvähem objektiväliseid kaevetöid\noluliselt väiksem objektile veetava täitematerjali vajadus\nväiksemad transpordikulud ja väiksem keskkonna saastamine\nkuni 75% väiksemad kulud\nvähem liiklusseisakuid ja teede sulgemisi\nvajadusel hõlmab kaitset erosiooni eest\nväiksem CO2 emissioon\nsäästvate ehituseesmärkide saavutamine


Alar Voitka: Kui Isamaa oleks ettevõte, oleks nende juht ammu tagandatud - Eesti Päevaleht\nAlar Voitka: Kui Isamaa oleks ettevõte, oleks nende juht ammu tagandatud\nErasektoris tagandaksid osanikud pikaajaliselt kahjumlikku kurssi hoidnud juhi enne ametiaja lõppu. Poliitika on märksa leebem mäng. Ent ekslik on arvata, et vaba turu reeglid siin ei kehti.\nTuli mullegi Facebooki seinale Isamaa makstud reklaam, mille kohaselt on just see ettevõte olnud suunamääraja tubli 30 aastat. Võimalik. Kuid kui Isamaa oleks ettevõte, siis osanikud mõistaksid, mida kliendid on juba ammu mõistnud - et 30 aastat heroilist ajalugu ei maksa tulevikus midagi. Kui turuolukord muutub, tuleb adapteeruda või vabastada koht kohanejatele.\nPaljud turuliidrid, nagu nt Eastman Kodak või Nokia on kukkunud kõrgemalt ja sügavamale. Ja pole kahtlust, et turuolukord on muutunud – Isamaa on nii oma kui konkurentide tegevuse tulemusel kaotanud nii suure osa oma toetajatest, kui ka varem ettevõtet edukalt erinevates valitsuses hoidnud kaalukeele rolli.\nEestil on olnud traditsioonilisi tuntud kaubamärkidega ettevõtteid, mis on sisuliselt kadunud (nt Hansapank), kui ka neid, mis on kohanenud ja muutunud ning kasumlikud (nt Kalev). Isamaal on veel lootust.


Salongist – Vana-Viru Ilusalong\nOleme staažikas salong, alustasime kunagi Pikal tänaval. 2003. aasta juunist kolisime ilusatesse ja hubastesse ruumidesse Vana-Viru 6.\nPakume kõrge kvaliteedig a juuksuriteenust, ka juuksepikendusi ja -kaunistusi; maniküüri ja pediküüri; kosmeetilisi protseduure, püsijumestust, õhtu- ja päevameiki; kõrvarõngaste paigaldamist; kehamassaaži ning tselluliidimassaaži.\nNäohooldusi teostame Maria Galland’i toodetega.\nSelleks, et ka koduste vahenditega saavutada märgatavat iluefekti, on Maria Galland välja töötanud täieliku seeria hooldustooteid, mis pakuvad igale spetsiifilisele probleemile vastuse ja igale naisele temale kohandatud lahenduse. Pikaajalise hoolduskogemuste tulemuseks on kõrgtehnoloogiliselt valminud kvaliteetsed tooted. Maria Galland’i sari sisaldab tooteid näohoolduseks, kehahoolduseks, päikesetooteid ja meigitooteid.\nOotame oma salongi juuksurisse nii naisi kui ka mehi.\nNaistele pakume laias valikus teenuseid – juustelõikust, erinevaid värvitehnikaid ja föönisoenguid, keemilisi lokke ja juurelokke, peamassaaži, pidulikke soenguid nii pruutidele kui ka koolilõpetajatele, keratiinpikendusi.\nMeestele pakume juustelõikusi ning värvimist spetsiaalse Schwarzkopf Color Cream värvidega, mis katavad hallid juuksed ja annavad loomuliku lõpptulemuse. Sama värv hooldab luksuslikult juukseid, sisaldades keratiini.\nLastele on mõeldud nii juukselõikus kui ka erinevad föönisoengud, patside punumine, kergvärvidega efektsalgud jne.


Leedu ja Kasahstan alustavad otselendude teenindamist\nAvaleht » Viimased uudiste artiklid » Lennundus » Leedu ja Kasahstan alustavad otselendude teenindamist\nAirlines • lennujaam • Lennundus • Euroopa uudised • Rahvusvahelised uudised • Reisiuudised • Ärireis • Valitsuse uudised • Kasahstani uusimad uudised • Leedu Breaking News • Uudised • Inimesed • Ümberehitamine • Vastutav • turism • vedu • Reisisihtkoha värskendus • Reisijuhtme uudised\nLeedu ja Kasahstan alustavad otselendude teenindamist.\nLõplik otsus regulaarlendude kohta tehakse pärast seda, kui mõlema riigi COVID-19 olukorda jälgivad erikomisjonid annavad mõlemale ametiasutusele lennule lubamise teate.\nNur-Sultan Vilniusesse ja Almatõ Vilniuse reisilendud käivitatakse 2022. aasta alguses.\nUngari Wizz Air hakkab Kasahstani ja Leedu vahel lendama otselendudega.\nKasahstani ja Leedu lennundusametnikud allkirjastasid regulaarlendude sooritamise kavatsuse protokolli.\nKasahstani Vabariigi tööstus- ja infrastruktuuri arendamise ministeeriumi pressiteenistuse teatel käivitatakse mõne kuu pärast otselende Kasahstani ja Leedu vahel.\nNur-Sultan-Vilnius ja Almatõ-Vilnius regulaarlende alustatakse eeldatavasti 2022. aasta alguses.\nKasahstani tsiviillennunduskomitee ja Leedu tsiviillennunduse esindajad pidasid täna Kasahstani pealinnas Nur-Sultanis kõnelusi, et arutada kahe regulaarlennu käivitamist.\nLepiti kokku, et Ungari oma Wizz Air hakkab neid lende korraldama.\nVastavalt Tööstuse ja infrastruktuuri arendamise ministeerium pressiteenistus, alustatakse lende esialgu 2022. aasta esimeses kvartalis.\nKõneluste raames arutasid Leedu ja Kasahstani lennundusametnikud lennutranspordi alase koostöö küsimusi ning vahetasid regulaarlendude läbiviimiseks allkirjastatud kavatsuste protokolli.


Politsei otsib Kohtla-Järvel kadunud 34aastast Antonit | Õhtuleht\nPolitsei otsib Kohtla-Järvel kadunud 34aastast Antonit\nToimetas Merilyn Närep, 18. mai 2020 16:38\nPolitsei palub avalikkuse abi, et tuvastada Kohtla-Järvel kadunud 34aastase Antoni asukoht.\nAntoni lähedased suhtlesid temaga viimati 6. mail. Pärast seda ei ole mehega ühendust saadud ja kuna selline käitumine ei ole Antonile omane, siis teatati mehe kadumisest täna politseile. Antoni isiklikud asjad nagu ID-kaart, mobiiltelefon ja rahakott on kodus, samuti on ta lahkudes jätnud oma auto maja ette.\nPolitsei kontrollis võimalikke aadresse, kuhu Anton võis suunduda ja Ida-Virumaa haiglaid ning traumapunkte, kuid meest neis ei olnud. Samuti kammis politsei läbi mehe elukoha lähiümbruse ja rääkis tema tuttavatega, kuid pärast 6. maid ei ole keegi mehega suhelnud.\n"Oleme kontrollinud erinevaid vihjeid ja Antoni otsinud Kohtla-Järvelt ning linna ümberkaudsetest metsadest. Reedel, 15. mail otsisime koos päästeametnikega Antoni Kohtla-Järve ümbrusest maastikult. Otsingutel kasutasime ka kahte Päästeameti UTV-d. Paraku ei ole senised otsingud tulemuseni viinud ning Antoni asukoht on endiselt teadmata;" kommenteeris Jõhvi politseijaoskonna üleminspektor Taavi Unuks.\nAnton on 1.76 m pikk ja sportliku kehaehitusega. Lahkudes oli tal seljas must nahast jope ja must õhuke kampsun. Jalas kandis ta siniseid teksapükse ja musti spordijalanõusid.\nPolitsei palub kõigil, kes on Antoni pärast 6. maid näinud või oskavad anda infot tema asukoha kohta anda sellest teada hädaabinumbril 112 või kirjutada e-mailil taavi.unuks@politsei.ee.


haigusleht Archives -\n# haigekassa, five.ee, haigushüvitis, haigusleht, haigusraha, raamatupidamine, raamatupidamiseteenus\nTihti kuulen haigestunud inimesi rääkimas: “Enesetunne on kehv, ma ei tohi haigeks jääda, kaotan palgas!” Samuti olen näinud, et osadel inimestel tekitab segadust, milliseks kujuneb nende kuupalk, kui nad on olnud haiguslehel. Loe edasi ja teeme haigushüvitist puudutavad aspektid koos selgemaks!\nEsmalt räägime üle, mis on haigushüvitis! Haigushüvitis on rahaline kompensatsioon, mida makstakse ravikindlustatud inimesele, kellel jääb haigestumise tõttu saamata sotsiaalmaksuga maksustatav tulu. Haigushüvitis saab järgmistel juhtumitel:\nHaigushüvitis ja selle tasumine\nAntud blogipostituses vaatame lähemalt haigushüvitise tasumist, kõige levinumad juhtumi, haigestumine, korral.\nKellele makstakse haigushüvitist? Kui töötav inimene peab tervise tõttu töölt eemal olema, siis sellisel juhul ta peab pöörduma arsti poole, kes väljastab talle selle tõendamiseks elektroonilise haiguslehe. Ainult haiguslehe alusel makstakse haigestunule tööandja ja haigekassa poolt haigushüvitist.\nMillal ja mille alusel maksab haigushüvitist tööandja ja haigekassa? Haiguslehel olija hakkab haigushüvitist saama alates haiguslehel olemise 4. päevast. Jah, esimese kolme päeva eest ei saa mitte mingisugust tasu. Muidugi iga tööandja võib ka esimese kolme päeva eest tasu maksta, kuid see ei ole kohustuslik. Seega, kui tööandja ei soovi maksta esimese kolme päeva eest, siis haiguslehel olles kaotad automaatselt kolme päeva palgas. Ilmselt see on ka põhjus, miks osad ei torma haigestumise korral haiguslehte vormistama. Pigem käiakse väiksemate haigestumiste korral tööl edasi ja loodetakse kiirele paranemisele… Nüüd vaatame aga edasi. Eelnevalt sai mainitud, et haigushüvitist maksavad tööandja ja haigekassa. Tööandja maksab haigushüvitist alates 4. päevast. Ühtlasi on see ka esimene päev, millest alates hakkab haiguslehel olija saama haigushüvitist. Tööandja maksab haigestunusle 4.-8. päeva eest haigushüvitist 70% viimase 6 kuu keskmisest töötasust. Haigekassa hakkab haigushüvitist maksma 9. päevast, kuid haigekassa maksmise aluseks on 70% töötaja eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksuga maksustatud kalendripäeva keskmine tulust.\nKui kaua on õigus olla haiguslehel? Haiguslehe perioodi määrab arst. Maksimaalselt on töövõimetushüvitist kindlustatul õigus saada järjest 182 (tuberkuloosi korral 240) kalendripäeva eest. Kui peaks juhtuma, et selle aja jooksul ei parane, siis haiguslehe võib arst väljastada ka pikemaks perioodiks, kuid arvestada tuleb sellega, et ületatud päevade eest hüvitist enam ei maksta.\nMida teha, kui olen terve ja võin uuesti tööle asuda? Kui haigus on möödas ja olete võimeline jälle tööpostile minema, siis esmalt tuleks võtta ühendust arstiga, kes töövabastus perioodi lõppedes vormistab elektroonilise töövõimetuslehe ja edastab selle haigekassa andmekogusse. Samuti peab tööandjat teavitama töövõimetuslehe lõpetamisest. Tööandja edastab töövõimetuslehe andmed riigiportaali kaudu ja töövõimetushüvitis laekub haiguslehel olnud töötaja arveslduskontole paari tööpäeva jooksul pärast tööandja andmete edastamist.\nKust tuleb riigipoolt makstava haigushüvitise raha?\nTööandja on kohustatud maksma töötaja brutopalgast 33% sotsiaalmaksu, millest 13% läheb ravikindlustusse. Millist hüve saadakse oma palgast makstud 13% eest? Ravikindlustusse tehtud sissemaksete eest tagab haigekassa töötaja haigestumisel raviteenuste eest maksmise, kompenseerib vajadusel retseptiravimid ette nähtud ulatuses, maksab haiguslehel oldud aja eest haigusraha jne.\nHaigushüvitise arvutamine töölepingu alusel töötavale kindlustatule\nNÄIDE! Mari töötab töölepingu alusel. Töövabastuse põhjus on haigestumine, töövabastuse aeg on 10.11–25.11.\n10.11-12.11, hüvitist ei maksta.\n13.11–17.11, hüvitist maksab tööandja. Hüvitise suuruseks on Mari viimase kuue kuu töötasu alusel arvutatud päevatulu. Mari päevatulu on 40 eurot. 1 päeva haigushüvitis on 40 eurost 70% ning korrutatud 5 päevaga ehk 40 x 70% x 5 = 140 eurot. Mari saab 5 päeva eest haigushüvitist kätte 140 – 20% (TM) = 112 eurot.\nAlates 18.11 ehk haiguslehe üheksandast päevast hakkab haigushüvitist maksma haigekassa. 18.11-25.11 perioodi eest. Hüvitist arvutatakse Marile haigestumisele eelnenud kalendriaastal tema eest arvestatud või makstud sotsiaalmaksu summa põhjal. Maksu- ja tolliameti leheküljelt saab teada, kui palju on Marile arvestatud sotsiaalmaksu eelneval kalendriaastal. Hetkel oletame, et selleks summaks oli 3100 eurot. Seega oli Mari eelneva aasta tulu 3100,00 : 0,33 = 9393,93 eurot. Päevatulu saamiseks jagatakse aastatulu 365-ga: 9393,93 : 365 = 25,73 eurot.\nHüvitise summa saamiseks arvutatakse päevatulust 70% ning korrutatakse hüvitamisele kuuluvate päevade arvuga: 8 x 25,73 x 0,7 = 144,08 eurot.\nHüvitiselt peetakse kinni tulumaks: 0,20 x 144,08 = 28,81 eurot.\nSeega maksab haigekassa Marile haigushüvitist 117,66 eurot: 144,08 – 28,81 = 115,27 eurot.\nNB! Hüvitiselt peetakse kinni tulumaks.\nHaigushüvitise kalkulaator (tööandjale)\nHaigushüvitise arvutamise erinevad näited\nRaseda haigestumise või vigastuse korral maksab hüvitist vaid haigekassa, tehes seda 2. päevast määraga 70%.\nKui eelmisel kalendriaastal sotsiaalmaksuga maksustatav tulu puudus, arvutatakse hüvitis alampalgalt.\nTeeme äri, kauba import kolmandatest riikidest\nCryptocurrency: a contemporary alternative means of payment\nMustamäe tee 44, 10621 Tallinn\nTelefon: +372 614 1468\nCopyright © FINANCE MANAGEMENT OÜ 2020.