Korteri autonoomne küte - eelised ja puudused - Radiaatorid 2022\nNagu teate, ei ole väga lihtne saada soojusvarustuse organisatsioonide luba asuda sõltumatu kütte paigaldamiseks linna korterisse. Proovime välja mõelda, mis see on seotud.\nKui ehitamise ajal korterelamu on mõeldud kaugkütte, paigaldus üksikute katlad mingil määral rikub tasakaalu küttesüsteemi elamu tervikuna. Lisaks professionaalse Teplovik aru, kui ohtlik see on loomulik korraldus autonoomne küttesüsteem, mis meie riigis on väga sageli läbi puudumisel projekti dokumentatsiooni ja rikkudes ohutuseeskirju.\nSelge sõnastuse saamiseks saavad sellest kasu vaid kortermaja üürnikud, kes on eraldatud kaugküttesüsteemist. Küttesüsteemi tasakaalustamatus viib süsteemi hüdraulilise tasakaalu rikkumiseni. See tähendab, et mõnedes korterites saavad inimesed rohkem soojust, samas kui teistel elanikud jäävad külmhooajal külmutama. Ja seda hoolimata sellest, et maja tarnitud jahutusvedeliku temperatuur on normatiivväärtusega kooskõlas. Selle tulemusena on teplovikud kohustatud vastama üürnike kaebustele ja kodus küttesüsteemi muutmisele.\nLisaks sisustatud meie autonoomne küttesüsteem, kõik korraga unustada, et mõned soojust keskküttesüsteemi läheb soojendus sissepääsud. Ja meie riigi seadusandlik süsteem ei näe ette eraldi lepingute sõlmimist avalike kohtade soojendamiseks. Sellest tulenevalt kuuluvad kõik kulud tsentraalset kütmist kasutavatele elanikele või soojavarustusorganisatsioonide kaotustele. Loomulikult soojusvarustuse ettevõtted tulusam soojuse multi-korruseline elamu kui madala tõusu dom.Chto kacaetsya korteriomanik, ta näeb sõltumatu soojendus kasu ainult ise, reeglina, naabrid probleeme täna keegi hoolib.\nLisaks tehnoloogilistele ja majanduslikele raskustele, mis tekivad iseseisvate küttesüsteemide massilisel paigaldamisel, on ka keskkonnaprobleem, mis kahtlemata peaks olema meie planeedi kõigi elanike jaoks huvipakkuv.\nKui olete küttesüsteemide rekonstrueerimiseks vanemate kodudes, kus varem oli ahjuküte, põlemisproduktid väljutatakse läbi korstnad katusel hoone. Kuid meie aja jooksul on jäänud vähe selliseid maju, ja tänapäevastes hoonetes ei pakuta autonoomse küttesüsteemi ventilatsiooni. Seetõttu korteriomanikud, kes tavaliselt paigaldavad gaasikatel köögis, pakuvad spetsiaalset korstnat, mis juhitakse läbi seina akna all. Selles harva peegeldab, et kõik kahjulikud suitsugaaside, sealhulgas süsinikdioksiidi - CO ja süsinikdioksiidi - CO2, taandub teatud summa elutuba läbi avatud akna või akna. Samas tuleb silmas pidada, et autonoomsed küttesüsteemid, mis peavad hingama kahjulikke aineid, kuid ka nende naabrid, ei ole mitte ainult omanikud.\nIn õigluse tuleb märkida, et paigaldamise käigus kaasaegse katlad varustatud põlemiskambrisse ja suletud tüüpi koaksiaalühenduste korstnad kogus mürgiseid gaase väheneb peaaegu poole võrra. Kuid siiski jääb tõsiasi, et luuletaja peaks enne autonoomset kütteseadet mitme korterelamuga paigaldama, kõigepealt uurima, millist süsinikmonooksiidi mürgistust võib põhjustada. Eriti ebameeldiv võib olla üürnike olukord, näiteks üheksandal korrusel, kui selle all elavad naabrid otsustavad üheaegselt paigaldada autonoomsed küttesüsteemid. On ebatõenäoline, et sel juhul tahad minna rõdult välja, et hingata "värsket" õhku või korterit ventileerida. Aja jooksul, eriti külma ja tuulevaiku ilmaga, võib paljudes autonoomsete küttesüsteemide majas moodustada kodukonsool, mis koosneb paljudest inimtervisele kahjulike gaaside kogusest. Kõik ülaltoodud on keskkonnakaitsjad, ja võite olla kindel, et lehed läbi internetis lehtede.\nAsjaolu, et gaasikatel on töökindel, on kõigile teada. Kuid samal ajal nõuavad nad kohustuslikku korrapärast ennetavat hooldust. Lisaks tänapäevaste mudelite kujunduse keerukusele on oluline meeles pidada esialgse seadistuse kvaliteeti.\nAutonoomse küttesüsteemi üheks põhikomponendiks on korsten. Põlemisproduktid kukuvad läbi tahma kihi, mida tuleb õigeaegselt puhastada, st korstnat tuleb puhastada vähemalt üks kord aastas. Kui seda ei tehta, väheneb boileri efektiivsus. See tähendab, et gaasi põlemise kvaliteet halveneb, mis toob kaasa CO ja CO2 suurema vabanemise. Ja geomeetrilise progresseerumise korral suureneb korstna enneaegse puhastamise ohtlik toode.\nOhutusautomaatika suleb gaasivarustuse, kui rõhk langeb teatud tasemeni. Aga kui ei teostatud nõuetekohane reguleerimine kogenud, andurid võib ebaõnnestuda, mis võib viia boiler gaasi reostust, ja mõnel juhul, ja ruumi, mis põhimõtteliselt on ebatõenäoline. Tuleks meeles pidada, et välja lülitatud katla saab käivitada alles pärast esimest puhastamist.\nPraegu on suur hulk spetsialiseerunud organisatsioone, kes käitavad seadmete esialgset seadistamist ja gaasiküttekatelde hooldamist. Seetõttu ärge oodake, kuni kütteseadmed on ebaolulised, rääkimata ise paigaldamisest. Autonoomsete süsteemide omanike puhul peaks reeglina olema paigaldatud kütteseadmete korrapärane hooldus.\nKõik ülaltoodud võib kokku võtta järgmiselt. Kuna täna meie riigis puudub selge seadusandlik baas autonoomse soojendusega aparatuuriseadmete valdkonnas, tekib tsentraalsetele küttesüsteemidele palju kahju. Kahjum kannab soojusvarustuse organisatsioonid ning tekib märkimisväärne keskkonnakahjustus.\nMaksa vaid sooja tarbitavat soojust. Kuna tsentraliseeritud allikast saadav soojuskao tsentraliseeritud allikast on umbes 30% saadud soojusest, on võimalik saada märkimisväärset kokkuhoidu.\nKorteri kütmist on vaja otsustada iseseisvalt ja samal ajal on võimalik seada soovitud temperatuur, mis suurendab eluruumide mugavust.\nKuuma veevarustuse pakkumine aastaringselt.\nSooja veevarustus ja küte sõltuvad täielikult gaasi olemasolust. Lisaks katkestuste korral võivad boileri töötamise ajal tekkida teatavad probleemid.\nKuna gaasiseadmed vajavad korrapärast ennetavat hooldust, on vaja täiendavaid finantskulusid;\nKvaliteetsete kõrgekvaliteediliste ja kõrge efektiivsusega gaasikatlad kõrge hind, mis tagab töö käigus ohutuse.\nKõigi eespool nimetatud andmete põhjal tehtud järelduste põhjal võib väita, et väiketõsteta korstnate üürnikud koos korstnatega, mis vastavad olemasolevatele nõuetele, võivad ohutult paigaldada autonoomseid küttesüsteeme. Kuid mitmekorruselistes keskküttega hoones, kus enamik elanikke kasutab tsentraalset kütmist, on parem keelduda autonoomsest kütmisest.\nKuid aga kui soov üksikut gaasikatlit paigaldada on ületamatu, siis peaksime tegema järgmist:\nEt pakkuda võimalust paigaldada iga korteri eraldi katla. See on väga raske ja kallis, sest selleks on vaja korterelamu põhjalikku rekonstrueerimist, mis hõlmab:\n- Varustus väljas korstnad, mis suudavad tuletada põlemisproduktid üle korstnad kryshi.Takie ette juba projekteerimise kaasaegsed kodud, olenemata sellest, kas on olemas tsentraliseeritud küttesüsteem.\n- omamaiste gaasijuhtmete muutmine. Tulenevalt sellest, et need on mõeldud ainult gaasipliidide gaasivarustuseks, ei pruugi katla gaasirõhk olla piisav.\n- küttesüsteemi rekonstrueerimine.\nPaigaldage katla katlaruum. Sellisel juhul on vaja ühte võimsat gaasikatlit, mis on tihti paigaldatud katusele või pööningule. Samuti on vaja teostada olemasoleva küttesüsteemi rekonstrueerimine, panna temperatuuri regulaatorid ja soojusarvestid igas eraldi korteris. Sel juhul, kuigi küte ei ole autonoomne, võetakse arvesse kõiki selle peamisi eeliseid ja kohe kõigi üürnike jaoks.\nNoh, need omanikud, kes soovivad lülituda iseseisva kütmise juurde ja ei kuula alati teiste arvamust, on soovitatav pöörata tähelepanu kaasaegsetele kondensatsioonikateldele.\nMida tähendab autonoomne küte?\nMis on autonoomne küte korteris? Ja miks see on meie riigis probleem? Üheks vastuseks esitatud küsimustele on vanad ja kasutamatud keskküttesüsteemid. See probleem tekib enamikes peredes, kes elavad vanades "Nõukogude" kõrghoonetes. Isegi uute hoonete elanikud kasutavad autonoomset kütet, sest külmematel aastatel ja uustulnukad majad "külmutavad". Kütteperiood Ukrainas algab oktoobris ja lõpeb aprillis. Kuumutusperioodi algus- ja lõppkuupäev sõltub ilmastikutingimustest, nii et seda saab paari päeva jooksul nihutada.\nÜldise ülevaate saamiseks on küte kütteks elamu külma hooajal. Lisaks on küttesüsteemid ka ruumi õhu ja vee soojendamise süsteemid (kütteseadmed, radiaatorid, torustikud, soojuspumbad, konvektorid, katlad jne). Arvestades jahutusvedeliku protsessi, toimub küte: õhk, vesi, gaas ja aur.\nTähtsad üksikasjad autonoomse kütte kohta korteris\nSelliste erinevate küttesüsteemide, sealhulgas autonoomsete, väga oluline samm on süsteemi õige valimine. Sellistel juhtudel tuleb arvutada kõiki plusse ja miinuseid süsteemi, et teada saada, mis süsteem on rohkem ja paremini oma maja, ja et palju olulisem, et on odavam ja rohkem praktiline.\nNagu juba mainitud, autonoomne küttesüsteem - see ei sõltu vana ja aegunud kaugküte, mis võimaldab pere äranägemise kütta korter, lihtsalt ja ilma palju "zamorochok" säilitada soovitud temperatuur ja jälgida oma küttekulusid. Kuid kaasaegse autonoomse kütte automatiseerimise süsteem vajab tarbijalt hoolt ja tähelepanu.\nPraegu kasutatakse jahutusvedeliku kuumutamiseks ja vee soojendamiseks autonoomset kütet. Sooja vee kogumisel lülitub boiler automaatselt soovitud temperatuurile vee soojendamiseks. Tavaliselt kasutatakse ka ruumi temperatuuri andureid. Nad mõõdavad ruumis olevat temperatuuri ja allutavad seejärel ainult katla tööle, andes signaali sellele, millise temperatuuri jahutusvedelikku on vaja soojendada. See põhimõte võimaldab teil viia töö maksimaalselt efektiivse tasemeni, kuna ruumides pole "alahüki" või "ülekuumenemist". Lisaks on kaasaegsed boksid autonoomse kütte jaoks varustatud ka sellise oskusteabega: katla töötab tavaliselt hommikul ja õhtul, kui elu keeb majas; päeval ja öösel, läheb ta säästlikule, väiksemale töörežiimile.\nKui paigaldate iseseisva küttesüsteemi oma kodus, on oluline meeles pidada, et Ukraina seaduste kohaselt on seda võimalik teha korterites, mis ei ületa 10 korrust. Samuti autonoomse kütte paigaldamise ajal või isegi enne selle käivitamist on vajalik korteri isoleerimine.\nNagu ajaleht kirjutab "Täna" artiklis "Sõltumatu soojendus: plussid ja miinused", et teha kindlaks vajalikud võimu tuleviku boiler, saate elamurajoon - 10m ² sobib 1 kW, kütte 50m ² - 6 kW. Kõige optimaalsem on 2-lüliline boiler, mis sobib ideaalselt vannituba ja köök vee soojendamiseks, samuti korteri soojendamiseks.\nSanpoli autonoomse kütte probleemi lahendamine!\nSelleks, et teil pole CO-ga probleeme ja te ei pea oma korterisse paigaldama autonoomset kütet, soovitab SANPOL ettevõtete grupp sooja veepõhja. Korteri sooja veepõhja esialgne paigaldamine päästa teid võimaliku peavalu eest. Kui sooja veepõhja on paigaldatud küttesüsteemina, vabaneb kõigepealt teie korter mahukatest radiaatoritest, muutub avaramaks ja kergemaks; teiseks saate sõltumatuse keskküttest ja on alati soe!\nNüüd pole sooja veepinna paigaldamine korteris probleemiks. Oleme välja töötanud spetsiaalse Sanpoli minikorteri sooja vee põranda jaoks spetsiaalse süsteemi (üksikasjaliku teabe saamiseks vaadake artikleid "Sanpol mini innovatiivne süsteem sooja veega põrandale" ja "Sooja korteri korter"). Sanpol mini on valmis sooja veega põrand, mille kõrgus on vähemalt 1,5 cm, mis on korterelamutes väga mugav. Arenenud süsteem tasub end ise ja teie raha ei lähe raisku!\nAutonoomse kütte paigaldamine korteris seadusega!\nKui sul on veel korteris kütte tehakse keskküte, ja te ei ole veel tuttav meie tehnoloogia Sanpol mini, siis sa pead "knock-out" oma luba paigaldamine sõltumatu soojendus korteri ja see on meie riigis ei ole lihtne teha!\nIseseisva kütte registreerimine korteris toimub mitmel etapil. Esiteks tuleb koguda järgmised dokumendid ja esitada need vastava piirkonna (elukohajärgse) talitustevahelisse talitusse: taotlus, passi koopia, pealkirja dokumendid, tehnilise passi koopia. Meie eksperdid pakuvad näidisrakendust.\nNõuded autonoomsele projektile:\nTehnilised lahendused arvutused rekonstrueerimine olemasoleva küttesüsteemi (kandes transiidi laskuvtoru, nende isolatsiooni, võimalikku kandumist gaasijaotustorustikke, ärkajad, asendamine gaasipedaali membraanid, liftid, soojus, jne...);\naia konstruktsioonide soojusisolatsiooniprojekt, mis eraldab sõltumatu soojusenergiaga varustatava ruumi naaber- ja väliskesta konstruktsioonidest;\ntransiidi püsttorude ja torujuhtmete soojusülekande väärtused, mis läbivad ruumi, millel on autonoomne soojusvarustus ja (vajadusel) ühiste ruumide soojuskoormus;\narvutatud soojuskoormused korteris.\nProjekt on kooskõlastatud kõigi organisatsioonidega, kes on välja andnud spetsifikatsioone maja ühendamiseks välisvõrkudega. Pärast töö lõpetamist koostatakse korteri lahtiühendamine soojusvõrkudest, mille taotleja esitab komisjonile tasu eest. Komisjon kiidab selle õigusakti heaks oma kuuendal korralisel koosolekul.\nElama korterelamus, võrreldes maamajaga, on väga märkimisväärne puudus - sõltuvus tsentraalsest kütmisest, teenuse ajastamine ja finantskulud. Lisaks sellele jätab palju korterite radiaatorite eraldatud soojusenergia palju soovida. Oma majas võite panna kamina või ahi. Linnalinnad võivad päästa ainult täiendava paigaldatud kütteseadme, mille kasutamisega kaasnevad märkimisväärsed elektrienergia kulud.\nSõltumatu kütte süsteemi skeem.\nKorterite omanikele on olemas võimalus väljuda olemasolevast olukorrast - paigaldada oma iseseisev küte.\nSee küttesüsteem võimaldab omanikul otsustada ajastus sisse- ja väljalülitamine soojusvarustus korteris, kohandada tasandil soojuse ja ei sõltu keskküte tingimused.\nPaigaldamine seisusoojendus- kindla eeldab lahtiühendumisele keskküttesüsteemi ning lisada komplekti abiseadmete, mis sisaldab katla (kütteallikana) ning täiendavalt süsteemiosade:\ntorujuhtmed, mille külge jahutatakse radiaatorisse;\nVentiilid - ventiilid, ventiilid, ventiilid.\nIseseisva küttekorteri paigaldamiseks peate teadma katla tehnilised omadused ja kogu komplekti omadused. Näiteks on oluline teada, et jahutusvedelik võib olla vesi või keemiliselt valmistatud töövedelikke - propüleenglükooli või etüleenglükooli. Jahutusvedeliku esimene variant on ökoloogilise ohutuse vaatepunktist parem. Kuigi keemiliste jahutusvedelike tootjad kinnitavad ka, et nende tooted on täiesti ohutud. Sellisel juhul ei ole lubade kontroll kodumajapidamises kasutatavate vedelike ja sertifikaadi olemasolu üleliigne. Kõik kasutatava kütuse liiki katlad jagunevad:\nÜheahelalise küttesüsteemi skeem.\nGaas - kõige populaarsem tüüpi boiler korteri autonoomseks kütmiseks. Kütuse suhteliselt madala hinna tõttu on nende kasutamine märkimisväärsed rahalised säästud. Olles saanud vastavate teenuste loa, saab neid kasutada nii teie kodus kui ka korteris küttes. See boileri versioon sobib gaasistatavatele majapidamistele.\nTahke vedelkütus - neis on söe, puidu tooraine (küttepuud, briketid, pelletid), diislikütus, mille olemasolu tuleb järgida õiges koguses ja koguses. Seepärast tuleb neid hoida ja kontrollida õigeaegselt, et kütus äkki ei lõpeks. Nende kasutamine on soovitav, kui gaasiühendust ei ole või see pole saadaval. Kõige sagedamini kasutatakse neid lastekodudes ja maamajades. Mõnikord on sellised katelde teenindavad reservuaari soojusjaamad, kui põhikomponent läheb eemale ja selle võimsus ei ole kõigi ruumide soojendamiseks piisav.\nElektriline - nende keskkonnasõbralikkus (nad ei nõua põlevate ainete tarbimist), esteetiline välimus ja paigaldus väikesed mõõtmed on vaieldamatud eelised. Kas nende puudused - tarbivad suures koguses elektrienergiat sõltuvad tema pakkumise võrgustik - kui elekter on välja lülitatud, katlad lõpetada oma töö kütteperioodil tugevate külmade võib viia katastroofiliste tagajärgedega.\nKombineeritud katlad - annavad võimaluse muuta jahutusvedeliku kütte tüüpi kütust. Ärge lõpetage soojusvarustuse paigaldamise korral.\nAutonoomse seadme suutlikkuse kindlaksmääramiseks küttevajaduse jaoks peate teadma elamuala. 10 ruutmeetrit. m korpus sobib katla 1 kW, 50 ruutmeetrit. m - 6 kW.\nAutonoomne küte - skeem\nAutonoomsed küttesüsteemid on valmistatud ühekordsete katlaküttega ja kaheahelalistega. Üheahelalised süsteemid on paigaldatud ainult küttekeha kütmiseks. Korteri kütmine iseloomustab vastupidavust ja töökindlust, kuna iga element neist täidab ühte kitsa profiiliga ülesannet. Nende skeem ei sisalda elemente sooja vee tootmiseks, sest kuuma vee tarnimiseks tuleb paigaldada muud seadmed.\nKorteri vee iseseisva soojendamise skeem on üheahelaline\nJahutusvedeliku soojendamiseks ja vee soojendamiseks (ruumide kuumutamiseks ja sooja vee tarnimiseks) kasutatakse kahesuunalist katlat.\nKorteri autonoomse soojendamise skeem on topeltlüli\nKahe ahela küttesüsteemi skeem.\nNii autonoomse küttesüsteemi esimene ja teine diagramm näitavad selgelt kütteseadme boilerite ja muude komponentide asukohta. Korteris on loomulikult parem paigaldada kaheahelaline boiler süsteem kui üheahelaline süsteem. Selline katel töötab hästi nii köögi ja vannitoa kütteveega kui ka väikeste ruumide kütmiseks. Oluline on arvestada, et kaheahelalise seadme töötamise ebaõnnestumise korral, mis põhjustab õnnetuse ja peatub katla töö, on suur tõenäosus külmutada kõik leibkonnad ja jätta need ilma kuuma veevarustuseta. Tänu oma võimsusele on ühekaitseline boileri boiler võimeline soojustama muljetavaldava suurusega alasid. Kuigi hinnaga on see palju kallim.\nSõltumatu kütmise asukoha valik\nKui korpuse mõõtude korral pole autonoomse paigutuse jaoks vaba ruumi, siis on see täiesti võimalik riputada klaasitud lodža sisse. Eramuas on võimalik varustada eraldi bürooruumid autonoomseks kütmiseks, samuti katlaruumi ehitamiseks. Seepärast ei pea käitise suurused kodudes suurt tähtsust: majaomaniku äranägemisel on võimalik paigaldada nii mahuline põrandakonstruktsioon kui väiksemate mõõtmetega hingedega konstruktsioon.\nIseseisva kütmise lisavõimalused\nAutonoomsel kütmisel on selline eelis nagu töö mugavus. See võib töötada iseseisvalt ilma inimese osaluseta. Sisseehitatud automaatikaelemendid võimaldavad teil jälgida küttesüsteemi töökindlust ja kontrolli. Kaasaegsed autonoomseadmed on varustatud temperatuurianduriga ja töörežiimide regulaatoriga. See võimaldab boilil seatud temperatuuri jälgida ja oma töörežiimi muuta. Näiteks hommikul ja õhtul, kui kogu pere koguda, boiler töötab optimaalne režiim tavalise kütusekulu, päeval ja öösel, see muutub ökonoomne kütusekulu režiimis.\nSeadke oma kütteautomaadil põhinev süsteem - rõõm ei ole odav, kuid see lõpeb tulevikus, luues mugavate tingimuste ja mugavuse kõikidele pereliikmetele.\nSelle artikliga loe lähemalt: Küttesüsteem - ühe toruga alumine juhtmestik\nSelle artikliga loe lähemalt: Elamu kahesuunaline küttesüsteem: skeem\nKüttesüsteemi õigeaegne loputamine tagab mugava talve\nMis on tänapäevane gaasikatel?


LOE: Viis soovitust eksperdilt, kuidas kulutada vähem rehve ja kütust - Kasulik.ee\nLOE: Viis soovitust eksperdilt, kuidas kulutada vähem rehve ja kütust\nAutoga sõites tasub pöörata tähelepanu oma sõidustiilile, sest lihtsaid manöövreid kasutades on võimalik märkimisväärselt säästa kütust ja kulutada vähem rehve.\nRehvitootja Goodyeari Eesti esindaja Risto Kivisikk annab autojuhtidele viis lihtsat soovitust, kuidas.\n1. Veendu, et sõidad õige rehvirõhuga. Vale rehvirõhuga sõitmine vähendab rehvi eluiga ja suurendab auto kütusekülu. Kivisikk soovitab rehvid täis pumbata vastava tootja poolt antud rõhuni ning kontrollida rehvirõhku vähemalt korra kuus.\n2. Võimalusel väldi sõitmist halvas seisukorras teedel. Eriti ohtlikud nii rehvidele kui laiemalt kogu autole on löökaugud, millest läbisõitmine võib halvimal juhul põhjustada kahjustusi ka autokerele. Kivisikk soovitab vältida sõitmist ka nn teesoontes, mis kulutab tavapärasest rohkem rehve ning kruusateel ja hooldamata teedel, mis kulutavad nii rehve kui kütust.\n3. Sõida rahulikult. Läbimõeldud ja rahulik sõidustiil on säästlik sõidustiil! Kui vahetad aegsasti käike ning väldid äkilisi pidurdamisi, on võimalik hoida kokku kuni veerand kütusest.\n4. Väldi täielikku peatumist. Ummikutes või valgusfooride taga ei tasu pidevalt kõvasti kiirendada ja seejärel pidurdada, vaid sõita pigem vaiksemal kiirusel, kuid täielikult peatumata.\n5. Väldi liigseid õhutakistusi ja raskusi autos. Kui sul ei ole plaanis minna suusatama või rattaretkele, siis tasub vastavad atribuudid auto katuselt maha võtta. Sama kehtib autos olevate kaalukamate asjade kohta. Mida raskem on auto, seda rohkem kulub kütust ning kuluvad ka rehvid.\nEkspert soovitab: neli olulist nõuannet, mida iga rehvivahetaja peaks silmas pidama\nKütusehind hirmutab? Siin on eksperdi 6 nõuannet, kuidas kütust säästliku sõidustiili abil...


Kyra Lizama filmist 'Love Island' USA: Instagram, töökoht. TikTok ja mida teada - Meelelahutus\nKyra Love Islandilt otsib tõelist pakkumist\nArmastuse saarUSA on naasnud oma kolmandat hooaega, kus maalilises troopilises villas seiravad flirtide suvel taas mitu erakordselt uhket singlit. Üks silmapaistvatest võistlejatest on 23-aastane Kyra Lizama. Siin on kõik, mida Honolulu põliselaniku kohta teada saada, kui vaatate tema võitlust armastuse pärast – ja 100 000 dollari suuruse osalust.\nKyra töö eesmärk on inimeste abistamine\nPandeemia ajal töötas Kyra COVID-i abitöötajana, kuid näib, et tema teekond tervishoiu valdkonnas ulatub kaugemale üldisest koroonaviiruse abist. Tema sõnul LinkedIn , Kyra töötab praegu Californias Healthcare Staffing Professionals Inc. analüütikuna. Enne seda omandas ta psühholoogia kraadi Loyola Marymounti ülikool .\nKyra Instagram näitab tema saare juuri\nPärast seda, kui koroonaviiruse reisipiirangud sundisid 2. hooaega filmima Las Vegases, 3. hooaeg naaseb tegelikule saarele: Hawaiile . See pole Honolulust pärit Kyra kodust kaugel. Vastavalt tema Instagrami biograafia , elab ta praegu Los Angeleses, kuid tema söödast on üsna selge, et ta tunneb end rannas ja liivas mugavalt. Ta ütleb endas sama palju Armastuse saarpromo video , selgitades, et ta on oma kehas kindel ja elab bikiinides – see on hea, sest ta osaleb saates, kus võistlejad peavad kandma ujumistrikoo peaaegu 24/7.\nLisaks Instagramile on sisse lülitatud ka Kyra tikk-takk , kuid praeguseks vaid ühe videoga pole ta kuigi aktiivne. The video , aga on kindlasti tema esteetikaga kooskõlas: see näitab, et ta demonstreerib üht oma armastatud bikiinidest. 23 ja proovige õppida seda rakendust kasutama, seisab tema biograafias.\nKyra tahab tõelist ühendust\nKuna Instagramis on üle 60 000 jälgija, pole üllatav, et Kyra saab palju DM-e. Ta ütleb oma promovideos, et on saanud sõnumeid mõnelt ilusalt mehelt, mõnelt edukalt mehelt [ja] mõnelt kuulsalt mehelt, kuid see pole ilmselgelt see, mida ta tahab, sest ta otsib midagi pikaajalist ja tõsist. Olen täiesti suurepärane sellisena, nagu ma olen, ja olen vallaline olemises nii enesekindel, kuid ma tahaksin, et mu ellu oleks veel üks inimene, selgitab Kyra. Ta loodab, et see inimene on sellesArmastuse saarvilla, lisades: ma olen meeste pärast põnevil,niimeeste pärast põnevil.\nIntervjuus koosParaad, selgitas Kyra kolm omadust, mida ta kindlasti ei tee seda tahan partneris: keegi, kes on enesesse süvenenud, keegi, kes hoolib materialistlikest asjadest, ja keegi, kes on suletud minu tundmaõppimisest. Ta kirjeldas end ka lojaalsena, selgitades, et teda peeti minevikus ja nii koges ta oma elu halvimat südamevalu. Tema jaoks on oluline leida suhe, mis on 50-50. Kui te ei panusta tööd, ärge oodake, et nad ka tööd paneksid, ütles taParaad.\nOma promovideos ütleb Kyra, et kui näeb meest, kellest ta meeldib, tulistab ta kindlasti [oma] maha, kuid see ei seisne ainult tema otsimises. Ma tahan kedagi, kes on minu jaoks kogu hingega kaasas, ütleb ta, näidates oma soovi olla prioriteetne. Ma võitlen ühenduse eest, mis on minu jaoks tõeline.\nAntudArmastuse saar'Oma kehva saavutuse, peab Kyra kindlasti võitlema, et saatest midagi tõelist leida, kuid võib-olla osutub ta reegli erandiks.\nSee Celeb vihkab alumiste ripsmetuššide kandmist\nOota, kas The Avengers on katki?


Ansambli Fix välisreisid: kes sokisääres, kes aluspükstes, viisid nad üle piiri valuutat ja riskisid kriminaalkaristusega - Eesti Naine\nAnsambli Fix välisreisid: kes sokisääres, kes aluspükstes, viisid nad üle piiri valuutat ja riskisid kriminaalkaristusega\nSoome Kommunistlik Partei kutsus Fixi oma sünnipäevale esinema. Kuubale kutsuti nad ülemaailmsele noorsoofestivalile. Lääne-Saksamaal üllatasind nad oma professionaalsusega kohaliku pundi kitarristi nii, et see ütles nuttes Viktor Vassiljevile: „You are fucking good! What a sound!“. Fixi loo pani kirja Andres Oja raamatus „Tsepeliini triumf“.\nFixi trummar Priit Pihlap.\nFixi esimene välisreis toimus 1978 ja kohe Soome, Tartust rongiga Moskvasse instrueerimisele, järgmise rongiga Leningradi, sealt Soome, ikka rongiga. Kutsujaks Soome Kommunistlik Partei, kes tähistas oma 50 aasta juubelit. Esimene šokk tabas eestlasi ühes tavalises väikeses toidupoes. Priit: «Läksime vaatama, mis seal on. Ehmatus tuli juba selle peale, kui uksel kelluke helises, tagant astus välja lahke olekuga perenaine: «Päivää!», umbkeelsed sovetid, nagu me olime, põgenesime üksteise otsa komistades uksest välja tagasi.» Esineda said nad kolm korda: Lappeenrantas, Kotkas ja Helsingis. Esimeses kohas esineti koos Soome bändidega, kasutades kohalikku aparatuuri ja trumme. Sellest sai järjekordne šokk – esimest korda elus kuulsid nad seda, mida mängisid ja laulsid, tänu kodumaal veel tundmatule monitorisüsteemile. Kes sokisääres, kes aluspükstes, viisid nad üle piiri valuutat, riskides karmi kriminaalkaristusega. Viki hankis uue kitarri. Koltšini pill ühes, marssis ta pillipoodi, kus 100 Soome marka peale makstes vahetas endale Jaapani Gibson SG koopia. Priit mäletab, et tal oli 400 FIM-i, lisaks kohustuslikele teksapükstele ostis ta endale Paiste hi-hat’i ja Zildijani ride trummitaldriku.\nSamal aastal lahkus bändist ainus allesjäänud asutajaliige Väino Land. Erimeelsused, millel siin pikemalt ei peatuks, viisid Landi uue bändi Repriis tekkeni. Uueks mänedžeriks tuli Riho Illak. Eesti televisiooni saates «Muinaslugu muusikas. Rock.», kus Rock Hotel ja Fix esitasid 50-ndate rock’n’roll’i ja menulaule, toimus midagi tähelepanuväärset, mis paljudel vaatajatel lõputiitrite tõttu kahe silma vahele võis jääda. Lõpulugu «Rock Around The Clock» alustab Rock Hotel ja ühekaupa võtab Fix üle: Priit Pihlap Harry Kõrvitsa trummipulgad, Silvi Vrait Ivo Linna mikrofoni, Juhan Sütt Heigo Mirka basskitarri, viimasena vahetab Andres Põldroo välja Viktor Vassiljev.\nSellest on rääkinud Priit: «Tollal peeti Põldrood Eesti esikitarristiks, aga Viki tuli ja võttis Andrese vasakukäelise kitarri ja mängis!» Ja mängis tõepoolest, keeled tema jaoks tagurpidi peal.\nFix osales esimestel Tartu muusikapäevadel 1979. aasta aprillis, samuti 1980 ja 1981 (mõlemal sai Silvi Vrait parima laulja preemia).\n1979 viis Fixi ookeani taha Kuubale, ülemaailmsele noorsoofestivalile. Sellest üritusest kirjutasid isegi Eesti NSV ajalehed. Millest muusikud tol ajal ei rääkinud, see oli saareriigi poodides valitsenud tühjus. «Isegi Havana Clubi rummi ei müüdud. Meid viidi valuutapoodi, kuhu kohalikel asja ei olnud,» räägib Viki nüüd.\nSamal aastal võitis Fix looga «Kuninganna» Arne Oidi nimelise lauluvõistluse. Priidu lugudega saadi varasemail aastail eripreemiaid, nüüd tuli võit. Juhani tekst oli taas naelapea pihta. Queenist inspireeritud laulu ei ole nad kunagi laval otse mänginud. Ei üritanudki. Mitu korda peale lauldud vokaalpartii, milles osales ka Tarmo Pihlap, mitu korda salvestatud kitarrisoolo, tegid loo elavas esituses ettekandmise võimatuks. Priit: «Biitlid tegid ju ka lugusid, mida neil ei olnud plaanis kontserdil esitada.»\n1979. aasta 7. detsembril Eesti televisioonis näidatud saates «Õhtutäht – Iltatähti» sai Fix ainsana teha kolm lugu: «Meremehe armastus» (U. Naissoo / H. Karmo), mida laulis Tarmo Pihlap, «Prügimäe kuningas» (Toomemets/Sütt), solistiks Vello Toomemets ja Silvi Vrait laulis «Räägin sinuga sinust» (Pihlap/Sütt).\n1980. aastal esietendus Vanemuises Raimo Kangro ja Andres Valkoneni rock-ooper «Põhjaneitsi». Fix koos teatri orkestriga, solistideks–näitlejaiks Silvi Vrait, Vello Toomemets ja eksfixlane Tõnu Kilgas. Pillimehed on seda pidanud tõeliseks kooliks. Partiid ei olnud lihtsad, mängida koos suure orkestriga noodist oli neile paras pähkel. Aga katki nad selle hammustasid.\nOmamoodi kultuurišoki sai Fix ka 1981. aastal Lääne-Saksamaal, Kieli linnapäevadel. Taškendist pärit, Saksamaal elav neiu, kes oli eestlaste giid, pakkus välja võimalust: soovite ehk kuhugi kontserdile minna? «Vaatasime ajalehest, pisikese kirjaga: esinevad George Duke ja Stanley Clarke ansambliga. 18 DEM-i pilet. See oli ...,» ei leia Viki sõnu. «Pärast tahtis see tüdruk meilt piletid ära võtta, et kuludesse kanda. Kus me saime, kes sind usub, et kontserdil käisid. Lõpuks nõustus: jätke piletid endale. Mul on see pilet siiamaani alles.» Priit: «Me mängisime ühes klubis koos kohaliku bändiga, mille nimi oli Boogie Chillun. Bluusipunt, mängida nad oskasid, aga ei midagi erilist. Nad pakkusid, et me võime nende Marshallite ja Ludwigitega mängida. Kuna meil olid kaasas oma pillid, trummid ja pillivõimendused, oma helimees Klemetsa Joss ka, otsustasime oma asjadega teha. Ja õigesti otsustasime. Me põrutasime alguseks «Happy anniversary» vokaaliga hambad kurku, viimaseks panime oma bluusi käima, kui Silvi ja Viki vokaali-kitarri dialoogi tegid, siis oligi täielik Schluss. Lõpuks see Boogie Cilluni kidramees oli purjus ja nuttis, emmates Vikit: «You are fucking good! What a sound!» Saksa Föderatiivse Vabariigi punt tundis end üpris halvasti.»\n1981. aasta jäi «tolle» Fixi viimaseks. Ansambliga liitunud Tarmo Pihlap kutsus kogu bändi Tallinna, lootes saada Desintegraatori alla. Kui teised veel kahtlesid, siis Priit Pihlap ja Juhan Sütt läksid pealinna. Kataloogidest valiti juba uhkeid välismaiseid pille, siis käis pauk. Desintegraatori juht Johannes Hint arreteeriti ja kogu asutus likvideeriti. Priit oli Tallinna kolinud ja jäigi, Sütt läks küll Tartusse tagasi, aga mitte enam Fixi. Ansamblitki ei olnud. Fix tõusis tuhast taas 1980-ndail, jälle tänu Väino Landile. Aga see on juba teine kümnend ja juba teistsugune Fix.


Blackisback | Gustavsberg\nMusta paneeliga vann Squaro Edge 12 - täiuslik esteetika\nSelle liikuva pildiga kunstiteose loomisel sai Virgo Haan inspiratsiooni hetkel interjöörides valitsevast sisustustrendist, milleks on must värv. Pildil on kasutatud Villeroy & Boch musta paneeliga vanni Squaro Edge 12.\nVärvid kutsuvad esile emotsioone, loovad atmosfääri ja annavad vannitoale iseloomu. Rohkem kui 200 erinevat harmoonilist Squaro Edge 12 vannipaneeli tooni võimaldavad muuta Sinu vannitoa isikupäraseks, andes sellele väga individuaalse ja elegantse välimuse.\nSquaro Edge 12 vannid on valmistatud Villeroy & Bochi poolt patenteeritud unikaalsest materjalist Quaryl®, millel on hulgaliselt häid omadusi. See mittepoorne materjal on libisemiskindel, kergesti puhastatav ning katsudes soe ja meeldiv.\nLisateavet Squaro Edge 12 kollektsiooni kohta leiad siit\nLisateavet Quaryl® materjali kohta leiad siit\nKuna must värv on sisekujunduses suurelt tagasi, siis tahtsin ma seda edasi anda pildiga, kus mustad toonid on ilusas kontrastis valgetega ja kus need kaks vastandlikku tooni aitavad teineteisel esile tõusta.\nKui soovid Squaro Edge 12 vannide kohta rohkem teada saada, siis võta meiega kohe ühendust:


Selle aasta 15. augustil läks Sven Vaarpuu Kuressaares Rae poes kümnete poekülastajate silme all kallale 27-aastasele mehele, keda ta peksma hakkas. Kähmluse käigus purunes annetuskast. Vaarpuule määrati kohtus tingimisi vangistus.\nSaarte Hääl kirjutas augustis Rae poes toimunud verisest stseenist, kui kümned poekülastajad olid esmaspäeva õhtupoolikul sisseoste tehes tunnistajaks otse kassade juures toimunud peksmisele. 24-aastane Sven Vaarpuu, kes oli kaupluses koos oma naise ja kahe lapsega, tungis kallale mehele, keda ta kolkis poes kõigi silme all.\nKähmlusse sekkusid Kuressaare abilinnapea Mart Mäeker ja Rae keskuse noor meespraktikant, et kaklejad lahutada. Ümber kukkusid kommiriiul ja korjanduskera, mille väärtus oli ligi 200 eurot ja mille Vaarpuu peab kinni maksma.\nEsmaspäeval mõisteti Sven Vaarpuu Kuressaare kohtumajas süüdi avalikus kohas käitumise üldnõuete rikkumises. Kokkuleppemenetluses mõisteti talle karistuseks üks aasta vangistust, mis jäeti tingimisi kohaldamata katseajaga 18 kuud. Lisaks määras kohus Vaarpuu katseajaks kriminaalhooldusametniku järelevalve alla ja kohustas teda täitma käitumiskontrolli nõudeid, mille sekka kuulub ka alkoholitarbimise keeld.\nVaarpuu on kohustatud katseaja jooksul osalema sotsiaalprogrammis, mis aitaks vähendada mehe vägivaldseid kalduvusi ja parandada sotsiaalseid oskusi.\nLisatud: 13.10.2016 / 06:08\nSee oli avaliku korra suur rikkumine mida nägid ka lapsed pealt. Mis kohtu süsteem meil küll on ajab lihtsalt naerma. Ühesõnaga Euroopa liit. Väga turvaline……\nLisatud: 13.10.2016 / 09:21\nLoodan, et sul kodus telekat ega arvutit pole. Palju vägivaldseid filme, suur korra rikkumine jne.\nLisatud: 13.10.2016 / 10:41\nLoodan, et sa saad aru, et vägivaldsed filmid on lavastus, mitte tegelik elu ;)\nLisatud: 13.10.2016 / 12:42\nKeegi võiks seda ka mainida, mille eest tappa sai…\nLisatud: 13.10.2016 / 16:13\nülbitses liiga palju\nLisatud: 13.10.2016 / 17:38\nEks vangla òpetab ennegi kinni istunud\nLisatud: 14.10.2016 / 08:45\nJah, mida tegi rünnatu valesti?\nRündaja tegi kõik õigesti, selles pole küsimus, aga mida ohver valesti tegi, tõbras rsk? :D\nLisatud: 13.10.2016 / 14:23\nMARKO OLED VIST ISE PARAS KITSEKE.


Vestlusring: miks lapsed koolis ikka veel normaalselt süüa ei saa? Kes peaks võtma võitluses kvaliteetse koolitoidu eest eestvedaja rolli? - Oma Maitse\nVestlusring: miks lapsed koolis ikka veel normaalselt süüa ei saa? Kes peaks võtma võitluses kvaliteetse koolitoidu eest eestvedaja rolli?\nÕiguskantsleri büroo ütleb, mille üle lapsevanemad kaebavad\nKoolitoidu üle valitsemise oleme Eestis usaldanud riigile. Kes juhib toidu maitset, kvaliteeti ja üldist organiseerimist, kes saavad kaasa rääkida ja kes mitte? Lapsevanemate häält on kuulda küll, aga kas seda arvestatakse? Kas kõigele üldse on mõistlik vastu tulla?\nKes üldse peab koolitoidu eest vastutama ja kas Eestis oleks vaja koolitoidu eestkõnelejat – üksikisikut või organisatsiooni, kelle hääl kannaks? N-ö Eesti Jamie Oliveri? Selle üle pole põhjust nuriseda, et koolitoit ei vastaks normidele. Terviseamet annab selle tagamiseks suure panuse. Koolitoiduga haakuvad aktiivselt ka põllumajandus- ja toiduamet, Tervise Arengu Instituut, haridus- ja noorteamet, haridusministeerium ja mitmed teisedki organisatsioonid. Siin on eelkõige hoopis küsimus, kas mõtlemine peaks kulgema riigi tasandil ülalt alla või oleks hea, kui initsiatiiv tuleks koolitoidu teemades rohujuuretasandilt: eelkõige kuulata, mida tahavad ja arvavad õpilased ja lapsevanemad, koolid.\nÕiguskantsleri büroosse jõuavad ühtekokku signaalid sellest, millega inimesed pole ühiskonnas rahul. Seal on kuulda “rahva häält”. Sellega on kursis õiguskantsleri büroo laste ja noorte õiguste osakonna juhataja Andres Aru, sotsiaalsete õiguste osakonna nõunik Atko-Madis Tammar ja ettevõtluskeskkonna osakonna nõunik Karolin Soo.


"Valgetes Kiivrites" töötavad välismaal eriväljaõppe saanud süürlased\n10:14 05.05.2018 (Uuendatud 00:54 06.05.2018)\nTALLINN, 5. mai — Sputnik. Ameerikapoolse rahastamise lõpetamisest teatas USA telekanal CBS. Meediafirma andmeil moodustas Ühendriikide panus organisatsiooni eelarvest umbes kolmandiku.\nFinantseerimine lõpetati mõned nädalad tagasi ja selle edasine saatus on läbivaatamisel. Riigidepartemangu Lähis-Ida büroo pidanuks USA administratsioonilt 15. aprilliks rahastamise jätkumise osas kinnituse saama.\nKuna Donald Trump otsustas "Süüria taastamiseks" plaanitud 200 miljonit dollarit mitte eraldada, katkes ka "Valgete Kiivrite" subsideerimine.\nMTÜ "Valged Kiivrid", mis kandis algselt nime "Süüria tsiviilkaitse", on registreeritud Suurbritannias ja tegutseb Lääneriikide dotatsioonide toel. "Valgetes Kiivrites" töötavad välismaal eriväljaõppe saanud süürlased.\nCBS-i andmeil on organisatsioonil varuplaan juhuks, kui rahastus mõneks kuuks katkema peaks, kuid pikaajaline annetuste puudumine tekitab osalistes ärevust.\nNagu uudisteportaal Sputnik Eesti juba kirjutas, sai "Valgete Kiivrite" lavastatud video keemiarelvade kasutamisest Süürias Douma linnas ajendiks 14. aprillil korraldatud raketirünnakule USA ja tema liitlaste Suurbritannia ning Prantsusmaa poolt.\nMoskva esitas veenvad tõendid Lääne eriteenistuste osalusest Douma keemiarünnaku lavastamisel. Venemaa välisminister Sergei Lavrov teatas intervjuus RIA Novostile, et videost oli selgelt näha kaitsevahendite puudumine kõigil "desinfitseerimisprotsessis" osalenutel.\nMinister tuletas meelde, et video esitasid just "Valged Kiivrid", kes töötavad eranditult vaid mässajate, seahulgas Jabhat al-Nusra* kontrolli all olevail aladel.\nVene Föderatsiooni välisministeeriumi ametlik esindaja Maria Zahharova nimetas "Valgete Kiivrite" tegevust osaks mastaapsest Süüria võimude mustamise infokampaaniast. President Assad on veendunud, et "Valgete Kiivrite" organisatsiooni liikmed on tegelikult Al-Qaeda* toetajad.\nlavastus, keemiarünnak, rahastamine, libauudis, Valged kiivrid, Suurbritannia, USA, Süüria


Soome – tuhandete mängude maa - Eesti Päevaleht\nSoome – tuhandete mängude maa\nMängimine ei ole aju kärbumist soodustav tühine ajaviide, vaid kogemuste omandamise ja koos ajaveetmise viis.Foto: Saana Säilynoja/Suomen Pelimuseo\nMänguhuvilised asutasid Tamperes vanasse tööstushoonesse Põhjamaade ainsa mängude muuseumi.\nNapisõnalisuse ja asjalikkuse poolest tuntud soomlased arendasid aastaid tagasi välja oma aja parima mobiiltelefoni, et saaks üha rohkem lobiseda, ja muutsid hiljem ussimänguga mobiili kaasaskantavaks mänguasjaks. Sest soomlastele meeldib hirmsasti mängida. Koguni 90% soomlasi mängib regulaarselt mõnda arvuti-, telefoni, laua- või rollimängu. Selle tegevuse auks panid tuhatkond soome mänguhuvilist rahad kokku ja asutasid Tampere kesklinna vanasse tööstushoonesse Põhjamaade ainsa mängude muuseumi. Erinevalt teistest muuseumidest ei käida seal lihtsalt vaatamas, vaid mõistagi üheskoos mängimas.


Türi raadiosaatejaam – Vikipeedia\nkoordinaadid: 58° 48′ 14″ N, 25° 26′ 42″ E\nTüri raadiosaatejaama antenn-tornmast\nTüri raadiosaatejaam oli aastail 1937–1941 Türil töötanud Riigi Ringhäälingu kesklainesaatejaam.\n3 Raadiojaama asukoha valik\n4 Saatejaama ehitamine\n6 Saatejaama tegevuse lõpp\ndiiselelektrijõujaam võimsusega 350 kW,\nTüril Raadiojaama tänaval on säilinud ehitiste vundamente ning elektrijõujaama ja raadiosaatja kahe 75 kW lõpulambi CAT-12 anoodi jahutusveebasseini betoonservad. Asukohas on autoparkla ja infotahvlitega puhkeala.\n20. sajandi alguses oli Eesti raadiojaamade kuuldavus halbade asukohtade ja väikese saatevõimsuse tõttu kehv. Tallinna saatejaama suur võimsus võimaldas seda kuulata Pariisis ja Londonis, kuid probleem oli halb levi Eestis. Paljud raadiomaksu maksjad polnud heli kvaliteediga rahul. Riik oli probleemidest teadlik ja juba 1930. aasta suvel kehtestas teedeminister määruse, mis keelas Tallinnas ja Tartus raadioringhäälingu saatejaamade ümbruses kahe kilomeetri raadiuses püstitada ehitisi ja panna üles aparaate, mis võiksid segada raadiojaamade korralikku tegevust.\n1932. aasta 10. veebruaril teatas Postimees, et kõrge raadio abonentmaks ja saatejaama halb kuuldavus on "Iisaku raadioharrastajate peres kutsunud esile palju nurinat". Kriitilistel kõnekoosolekutel, mis toimusid Pärnus, Võrus, Narvas ja Viljandis, nõuti abonentmaksu alandamist poole võrra. Muidu ähvardati raadio kuulamisest loobuda.\nSeepärast otsustati rajada uus, oma aja modernseim saatejaam Türile, Eesti geograafilise keskpunkti lähedale.\nRaadiojaama asukoha valik[muuda | muuda lähteteksti]\nTüril, Paides ja Põltsamaal paikneva raadiosaatjaga uuriti kiirgusvälja tugevust ja kontrolliti eri kohtades raadiovastuvõtu praktilist kvaliteeti.\nPühapäeval, 21. juulil 1935 saabus Paidest Türile Riigi Ringhäälingu tehniline meeskond koos vajalike seadmetega, mida oldi nädal aega juba katsetatud. Eesmärk oli raadiosaatejaamale sobiv asukoht leida. Mõõteseadmed seati üles linna heinamaale. Viieliikmelist tehnilist meeskonda juhtis insener Fred Olbrei, mõõtmistöid juhatas tehnik L. Stürmer. Türi katsetustele järgnesid katsetused Põltsamaal.\nKõigis linnades, kus kuuldavust prooviti, oli see parem kui Tallinnas.\nVarem oli Kaitseliidu Järva maleva staabi juures Paides asunud saatejaama kutsungeid hea asukoha tõttu kuuldud 600 kilomeetri kaugusele merel.\nSaatejaama ehitamine[muuda | muuda lähteteksti]\n1936. aasta kevadel sõlmiti leping firmaga Marconi Wireless Telegraph Co. Montaažil ja häälestamisel osalesid firma Marconi Wireless Telegraph Co insenerid H. Cantelo, E. Griess ja P. Vivyan. Saatja väljundvõimsuseks pidi kujunema 50 kW, mida võidi suurendada kuni 120 kW-ni. Tegelikult oli valmis ehitatud raadiosaatja võimeline töötama kuni 200 kW võimsusega.\nTüri linnavalitsus otsustas müüa saatejaama maa-ala Riigi Ringhäälingule ruutmeetrihinnaga 4 senti. Maa-ala, mida Riigi Ringhääling Türil kasutas, oli 88 554 ruutmeetrit. Maa hinnaks kujunes 3542,16 krooni.\nAntenni konstruktsiooniks valiti äsja USA-s konstrueeritud uuelaadne maapinnast isoleeritud ruumiline terassõrestik tornantenn (poollainevibraator), mis seisis vabaltkandvana elektrilistel isolaatoritel, antenni kiirgusomadusi segavate vantideta kolmel jalal. Torni valmistaja oli firma Truscon Steel & Co Ohio's. Trusconi torn oli täiesti tundmatu Euroopas, konstruktsioon ameerikalikult julge ja omapärane. Torni valmistajad pakkusid selliseid mehaanilisi, raadiotehnilisi ja elektrilisi garantiisid, et paljud neist paistsid utoopilised seni omandatud kogemustega võrreldes.\nSaatejaama antenni ehitamise leping sõlmiti firmaga Electric Transmission Ltd. 1936. aasta sügisel saabusid Türile Briti insener ja tehnikud, kes asusid raadiosaatejaama antenni ehitama. Ehitustööd Türil algasid 1936. aasta suvel. 9. juulil 1937 paigaldati poltühendustega antenni 28. ehk viimane, 6,75-meetrine sektsioon. Antenni panid kokku inglasest insener H. M. Wallace (26), eestlased Paul Allas (23) ja Johannes Rohtla (20) ning iirlasest vintsimotorist A. M. Sutherland. Neid abistas kümmekond kohalikku meest.\nDetsembris 1936 said mõned antenn-torni sektsioonid mereteel Inglismaalt Tallinna tormi tõttu kannatada, keevitatud roostevaba kattega terassõrestiksektsioonide mõned torud ja flantsid olid paindunud kõveraks. Deformeerunud sõrestiklülisid (sektsioone) kasutati hiljem Ranna Raadiojaama ehitusel Tallinnas Kopli ja Tööstuse tänava ristmiku lähedal. Inglismaalt 7. aprillil 1937 asenduseks toodud uue torni paar sõrestikulüli olid Tallinna sadamas laadimisel samuti kõveraks paindunud, seega koostati Türi tornantenn varasema torni ja asendustorni terveks jäänud 6,75 meetri pikkustest sektsioonidest (lülidest).\nTornantenni kõrgus koos raudbetoonist jalgadega oli 196,6 meetrit. See oli sel ajal kõrgeim ehitis Balti riikides ja Põhjamaades. See oli ka esimene vantideta vabaltseisev õhukeseseinalistest roostevaba kattega terastorudest ruumilise sõrestikkonstruktsiooniga torn Euroopas ning kõrgeim seda tüüpi (isolaatoritele püstitatud) tornantenn kogu maailmas. Oma kõrguse kohta oli torn üllatavalt kerge, vaid 86 tonni (64 tonni).\nAugustis 1936 tellis Riigi Ringhääling saatejaamahoone ehitamiseks dr J. Wöhrmanni telliskivivabrikust 210 000 telliskivi. Kuna müüritööle kohapealt töölisi ei leitud, kutsuti nad Tallinnast.\nTüri saatejaama ehitust juhtis insener Sööt ning alates 6. augustist tuli Tallinnast töödejuhatajaks insener Nuut. Tööl oli 20 inimest ja saatejaama hoone saadi septembris katuse alla.\nJaama kütte- ja lisapingemasinad telliti Rootsist, anoodpinge elavhõbealaldi Šveitsist, diiseljõujaam Saksamaalt. Jaama rajamine läks maksma ligi 904 000 krooni.\nTüri saatja töötas lainepikkusel 410,4 meetrit (raadiosagedusel 731 kHz). Saated valmisid Tallinnas ning jõudsid Türi saatejaama telefoniliini kaudu.\nKatsesaadetega alustati 15. oktoobril 1937 kell 11.25. Regulaarset tööd alustas Türi saatja 18. detsembril 1937.\nTüri raadiosaatja oli Euroopa üks paremaid ja energiasäästlikumaid, kuna selle madalsagedusega moduleeritav lõppaste töötas nn B-klassi vastastaktlülituses. Seda sai regulaarselt kuulata Ungaris, Saksamaal, Tšehhoslovakkias ja mujal Kesk-Euroopas, pisteliselt isegi Kanadas. Hispaania kodusõja päevil kuulasid eesti vabatahtlikud Riigi Ringhäälingu saateid Pürenee poolsaarel. Võrreldes teiste Euroopas töötavate raadiosaatjatega, mille kasutegur oli enamasti 20–23%, oli Türi raadiosaatja kasutegur erakordselt suur, 30–33%.\nSaatejaama tegevuse lõpp[muuda | muuda lähteteksti]\nEnne teist maailmasõda oli Eestis kolm kesklainesaatejaama: Tallinnas, Tartus ja Türil. Nõukogude teise okupatsiooni ajal hävitati 1941. aastal kõik kolm. Nõukogude okupatsioonivõimudel oli kavas ka Türi tornantenn demonteerida ja pakkida nii, nagu Türi raadiosaatja aparatuuriga oli juba aegsasti toimetatud ning vedada see Vene NFSV territooriumile (teadaolevalt Moskvasse). Kuid Nõukogude võimu organiseeritud hävituspataljon õhkis nagu plaanitud raadiosaatejaama hoone ja teadmatusest ka tornantenni 10. juulil 1941. Türi raadiosaatejaama seadmete demonteerimise ajal edastas ringhäälingu saateid Tallinna raadiosaatja, alustades hommikul saateid igapäevase signatuuriga "Siin Tallinn, Tartu ja Türi", nagu poleks midagi juhtunud.\nSaksa teise okupatsiooni ajal paigaldati Türile Katowicest toodud saatejaam. Torumasti kõrgus küündis peaaegu 80 meetrini. 7. septembrist 1941 kuni 20. septembrini 1944 anti Türilt eetrisse Landessender Revali programmi. Abisaatjad käivitati Tallinnas ja Tartus, lainepikkus oli 415,5 m (raadiosagedus 721,7 kHz). Pärast Tallinna märtsipommitamist 1944. aastal katkes kaabelühendus pealinnaga, misjärel anti ajutiselt terve saateprogramm eetrisse Türilt.\nNõukogude kolmanda okupatsiooni ajal alustas uus kesklainesaatja oktoobris 1949 tööd hoopis Laitses. Seal seati 1949. aastal üles Budapestis NSV Liidu sõjasaagina 1947. aastal demonteeritud ja NSV Liitu toodud Inglismaal 1930. aastate lõpul valmistatud raadiosaatja ja 220 meetri kõrgune raadiomast.\n↑ Aadu Ritso, Tallinna tudengipõlvest, Korporatsioon Vironia 1900–2000. Tööstuspraktika, muuseas Riigi Ringhäälingus\n↑ Puhka Eestis: Türi raadiosaatejaamade asukoht\n↑ Raadio saatejaam valmis. rubriik: Tallinna teated, Postimees, 05.12.1926, lk 2\n↑ Pärnakad kuulutasid sõja "Raadioringhäälingule". Postimees, 15.03.1932, lk 4\n↑ Võrus ähvardatakse raadio-streigiga. Postimees, 17.04.1932,lk 5\n↑ Narvas raadiokuulajad algavad streiki. Postimees, 01.06.1932, lk 1\n↑ Raadiokuulajad ähvardavad streigiga. Postimees, 21.06.1933, lk 7\n↑ Raadio katsejaam Türil, Postimees 22.07.1935, lk 1\n↑ Proovijaamad Tallinnast paremad, Postimees 10.08.1935, lk 1\n↑ Paide raadio kuuldavus ligi 600 kilomeetrit. Ringi ümber kodumaa, Paidest, Postimees 21.04.1936, lk 5\n↑ Inglased lahkuvad Türi saatejaamast. Ringi ümber kodumaa, Türilt, Postimees 17.01.1938, lk 4\n↑ Linn ei kinkinud ringhäälingu saatajaamale maa-ala, Ringi ümber kodumaa, Türilt. Postimees 11.08.1936, lk 6\n↑ Raadiomasti ehitavad inglased saabusid Türile. Ringi ümber kodumaa, Türilt. Postimees 01.10.1936, lk 6\n↑ http://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika/59960 Kõrgeim ehitis Eestis, Õpilasleht 10. märts 1938\n↑ Türi roheline vald – Muud huvitavat\n↑ Igor Hallas 1, Okupatsioonide muuseumi veebileht, vaadatud 25.12.2013\n↑ http://www.ambur.ee/turisaatja2.pdf Tehnika Kõigile, Nr. 10, oktoober 1937, lk 307–310\n↑ Saatejaamale telliti 210 tuhat telliskivi, Ringi ümber kodumaa, Türilt. Postimees 21.08.1936, lk 6\n↑ Saatejaama ehitustööd arenevad, Postimees 08.08.1936, lk 2\n↑ Ago Pajur, Eesti Eiffel. Horisont nr.7 1997\n↑ Levira: Firmast – Kronoloogia, Levira veebileht\n↑ https://arhiiv.err.ee/vaata/raadio-maleta-ennast-05-turi-raadiosaatja-sunni-elu-ja-surmalugu Kuula salvestuse minuteid 59;45 sek kuni 60\n↑ Vello Lään, Eesti esimene makk ja Hõbehall. Tehnikamaailm, Veebruar 2010\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Türi_raadiosaatejaam&oldid=5836186"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 05:25, 28. veebruar 2021.


Ringrada | Eesti Autospordi Liit\nRingrajal võisteldakse vormelitel ja kereautodel. Võistlused toimuvad eri klassides ning võisteldakse ühisstardis. Võistlusrajad on alati asfaltkattega. Kuigi Eestis polnud pikka aega heatasemelist võidusõidurada, on Eesti võistlejad saavutanud maailmas silmapaistvaid tulemusi. 2012. aastal hooajal sai Pärnumaal olev Audru ringrada uue kuju ja katte ning raja ümbrusse rajati vajalikud hooned.\nVõisteldakse spetsiaalseltel autodel, mille oluline osa on turvapuur. Avariide korral kaitseb see sõitjaid vigastuste eest. Lisaks on võistlejailt nõutud rahvusvaheliste tingimuste kohane võisusõiduriietus ja –kiiver.


Hazard evaluation of metal-based nanoparticles and lanthanides with freshwater microcrustaceans = Metalliliste nanoosakeste ja lantaniidide kahjulikkuse hindamine magevee pisivähkidega | DIGAR\nHazard evaluation of metal-based nanoparticles and lanthanides with freshwater microcrustaceans = Metalliliste nanoosakeste ja lantaniidide kahjulikkuse hindamine magevee pisivähkidega\nAuthor: Marge Muna, Tallinna Tehnikaülikool. Inseneriteaduskond, Tallinna Tehnikaülikool. Materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituut, Supervisor: Margit Heinlaan, Irina Blinova, Andres Öpik\nmetals environmental toxins environment dangerous substances nanoparticles aquatic ecosystems fresh water\nCountry, industry and firm size effects on foreign subsidiary strategy... Katrin Männik, Helena Hannula, Urmas Varblane, Tartu Ülikool. Majandusteaduskond\nBibliographia iuridica Estonica ; 2000 Eesti Rahvusraamatukogu\nBreeding and migration ecology of Common Crane (Grus grus) : a thesis ... Ivar Ojaste, Eesti Maaülikool. Põllumajandus- ja keskkonnainstituut


Audentese lapsed joonistasid koolile kardinad : Õpetajate Leht\nAudentese lastekooli 265 last kinkisid koolile 20. sünnipäevaks ühiselt vahvad värvilised omajoonistatud kardinad, mis täna koolile juhatuse esimehele Ahto Oravale üle anti.\nKardinaid hakati valmistama märtsi alguses, kui iga lastekooli rühm sai tüki kangast, millele lapsed võisid lastekooli juhendajate innustusel tekstiilimarkeriga ise meeleolukaid pilte joonistada.\nLastekooli juhataja Karin Pae, kes kujundatud kangatükid kardinateks kokku õmbles, sõnas, et kardinad otsustati valmistada seepärast, et nende tegemisel saavad kaasa lüüa kõik lapsed ning see õpetab ühtaegu loomingulisust, aga ka teistega arvestamist ja koostööd tegemist.\n„18 meetrist tekstiilimarkeritega kaunistatud kangast õmmeldud kardinad püsivad kaunid ja värvilised mitu aastat. Nii saavad lapsed ka ise oma kätetööd pikka aega imetleda,” lisas Pae.\nAudentese juhatuse esimees Ahto Orava sõnul on kardinad tõeliselt ainulaadsed ja lastepärased ning sobivad suurepäraselt kaunistama lastekooli klasse. „Usun, et need pakuvad rõõmu ja innustavad nii praeguseid kui ka tulevasi lastekooli õpilasi ning õpetajaid,” lausus Orav.\nSel nädalal teevad lastekooli lapsed teisigi kooli sünnipäevale pühendatud töid ja tegemisi.


Koopaoravad kogunesid rahaasju arutama - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKoopaoravad kogunesid rahaasju arutama\n7. november 2012, 0:53\nReformierakonna koosolek Kadrioru alguses Köleri 2 asuvas kohvikus.\n«See on selline mitteformaalne üritus, mis on toimunud palju aastaid sagedusega umbes kord kuus. Saab õlle- või veiniklaasi taga vabas vormis rääkida,» selgitab Reformierakonna peasekretär Martin Kukk.\nReformierakonnas nimetakse neid kokkusaamisi koopaoravate kokkutulekuks. Teadlikult on loodud kooskäimise vorm, kus osalevad nii ministrid, riigikogu liikmed, nõunikud, parteikontori juhid. Formaalsused jäetakse kõrvale, kiired päevakavad unustatakse ja räägitakse suud puhtaks.\nPartei probleem on ilmne. Rahastamisskandaal ei taha ega taha vaibuda, teema lihtsalt ei lähe ära. Üks riigikogu liige ütlebki, et juba kuid on üleval negatiivne foon, millest kuidagi lahti ei saa, see segab ja häirib kogu muud tegevust. Reformierakonna enda ühtsus on hakanud samuti mõnevõrra murenema, näideteks võib tuua kasvõi viimastel päevadel Kaja Kallase ja Andrei Korobeiniku öeldu.\nKaua aega on Reformierakonna organisatoorseks tugevuseks olnud see, et omavahel võidakse vaielda kaua ja isegi vihaselt, aga kui minnakse meediasse või avalikkuse ette, siis on sõnum ühtne. Enam ei paista see reegel nii hästi töötavat. Ongi ju näiteks nii Kallas kui Korobeinik (ja kumbki neist pole Silver Meikar, vaid on erakonnas märksa enam hinnatud tegelased) rääkinud erakonna ametlikust liinist erinevalt ja enam-vähem samast asjast – et nad ei usu, et kõik oleks Reformierakonna rahaasjades korras ja et partei peaks andma selgitusi.\nMingis mõttes on ka need reaktsioonid kasvava frustratsiooni väljenduseks – kaua võib, meid kotitakse, midagi ei muutu, peame midagi ette võtma. Taktika, et unustame ära, venitame jõuludeni välja, äkki teema läheb põranda alla, ei paista töötavat. Formaalsel tasandil saab erakond küll osutada kasvõi Andrus Ansipi või Jürgen Ligi sõnavõttudele juba sellest kevadest, kus mõlemad ääri-veeri möönsid, et musta rahastamist on ehk olnud kõigis erakondades, sealhulgas Reformierakonnas. Kõik see on aga kadunud üldisesse jutuvadasse ja pole kuulajatele-lugejatele kohale jõudnud.\nFormaalselt võib Reformierakond ka osutada, et asjad on proportsioonist välja puhutud, et kogu rahastamisskandaali on ebaõiglaselt ja ühekülgselt kajastatud, aga sõltumata sellest, kas see on nii või mitte, pole Reformierakonna kaeblemine selles osas enam veenev. Sõnum ei jõua enam kohale.\nKui mõni tuntud reformierakondlane midagi ütleb, siis hiljem tulevad igasugused täpsustused ja selgitused, et see asi on kontekstist väljas ja too asi pole päris, Kaja Kallas ei mõelnud nii ja Jürgen Ligi tahtis tegelikult öelda hoopis muud.\nEilse kokkusaamise eel ei tahtnud reformierakondlased eriti rääkida, mida nad loodavad õhtul kuulda või kuidas peaks partei edasi minema. Kuulda on, et nii Kallas ja võib-olla ka Korobeinik pidid samuti esitama oma ettepanekud, mida peaks tegema ja kuidas käituma, et saaks negatiivsest nõiaringist välja.\nÜks reformierakondlane viitab, et enam ei saa avalikkust eirata ja öelda, et reitingutega on kõik korras. «Eestlane on tuim rahvas ja naljalt meeleavaldustele ei tule, aga kui nüüd meie maja ette protestima tullakse, siis see ei ole tühiasi,» räägib ta. Ilmselt pole asi küll pelgalt rahaasjades ega Meikarist alguse saanud skandaalis. Võib ju rääkida ka mõlemapoolsest väsimusest – väsimusest Reformierakonna suhtes kui Reformierakonna enda valitsemisväsimusest.\nAndrus Ansipi või Jürgen Ligi sagenevates sapistes märkustes võib samuti näha märke väsimusest, viitab üks suhtekorraldaja. Nad on aastaid olnud võimul, nad on aastaid rääkinud ja selgitanud, aga ühel hetkel enam ei viitsi, siis tulebki sapp ja iroonia ja teravuste nähvamine.


Kommentaarid: Presidendi uusaastatervitust jälgis ligi pool miljonit eestimaalast\nPresidendi uusaastatervitust jälgis ligi pool miljonit eestimaalast\nToimetas Marge Sillaots, 5. jaanuar 2017 15:37\nLennart/ 7. jaanuar 2017 13:11\nPresidendi uusaastaorgia ajal nälgis ligi pool miljonit eestimaalast.\nÄrapanija uusaasta tervituses oli pr Trump (Peeter Oja)/ 6. jaanuar 2017 21:12\npalju eestimeelsem kui meie oma president, kahjuks. Trump rääkis ikka eestist, Kaljulaid ikka süüriast.\nDr. Mõngel/ 6. jaanuar 2017 07:11\nMiks ma ei imesta selle üle, et ainult eestimaalased teda vaatasid. Ta ongi pigem eestimaalaste president. Ma imestan hoopis selle üle, et neid nii palju oli. Eestis nii palju eestimaalasi ei ela. Kas ülekanne oli nähtav ka naaberriikides ja seal elavad tulevased eestimaalased said end kohalike oludega kurssi viia?\nurmas/ 6. jaanuar 2017 07:10\nSorri, president rääkis vaid Eestimaast ja eestimaalastest. Kas Eesti Vabariik on ümber nimetatud Eestimaa Vabariigiks?\nAntsPomm/ 6. jaanuar 2017 02:29\nhahaha....mina tean vähemalt 30 inimest kes ei jälginud ja kuio võtta seda läbilõikes inimestets keda tean on see ca 10& kes jälgisid... seega eeldades et venekeelsel elanikkonnal on suht savi....ja eestlastest jälgis 10% saame 10 kordades väiksema arvu\nLõpetage ära/ 5. jaanuar 2017 22:04\nEestis elavad eestlased või immigrandid. Kõik.\nEi usu/ 5. jaanuar 2017 21:49\nÜkski "eestimaalane" ei kuulaks mingi isehakanud Eesti presidendi kõnet. Vaevalt, et eestlasedki kuulasid. "Eestimaalased" kuulasid Putini kõnet.\nto vaevalt küll/ 6. jaanuar 2017 02:29\nTean ühte eestimaalast, kes ei teadnudki, et president oli Ilves.\nArvas, et Ansip.\nvaevalt küll/ 5. jaanuar 2017 20:57\nEsiteks pole neid eestimaalasi õnneks siin nii palju ja teiseks ei saa neist enamus sõnagi eesti keelest aru. Eestimaalased teadsid veel hiljuti, et president on Savisaar.\nMitte Eest president vaid riigikogu president/ 5. jaanuar 2017 20:49\nInimesed jätsid TV käima ja läksid ise välja.\nJust/ 5. jaanuar 2017 21:26\nTäpselt nii - riigikogu president.\nÄhh/ 6. jaanuar 2017 07:09\nMa ikka püüdsin kuulata, aga see monotoonne kõne uinutas mind poole pealt magama, ärkasin kui Harjumäel paugutama hakati.\nEga kõne esimesest poolestki hommikuks midagi mällu ei jäänud.\nT.Mets/ 5. jaanuar 2017 20:22\nOlin üks poolest miljonist vaatajast.olles harjunud Ilvese tuima ja ükskõikse ettekirjutatud teksti ettelugemisega, siis uuest ametikokoha täitjast ootasintõesti pisut rohkemat, kuid juba üsna pea pidin pettuma, seda siis kui meile kauge Süüria probleemid muutusid ettelugejale rohkem hingelähemateks kui meie endi omad, oli selge, et madam ei tunne nooti\nto T. Mets/ 6. jaanuar 2017 03:40\nMida sa lootsid Brüsseli poolt ametisse määratud isikust ?\nMulle ei tulnud pähegi hakata aastavahetusel oma tuju rikkuma.\nei / 5. jaanuar 2017 20:20\ntunne huvi , iga kulaeide mulinast ,\nEe.../ 5. jaanuar 2017 19:40\nEestlane on vist juba keelatud sõna...\nSee number tekitab kahtlusi/ 5. jaanuar 2017 19:37\nVaatasin viimati siis/ 5. jaanuar 2017 18:56\nKui President Lennart Meri kõnet pidas.\nKõne/ 5. jaanuar 2017 18:52\nPidi algama 23:50 mitmel kanalil.\nKuna ühelgi ei alanud sel kellaajal, siis sinnapaika see jäigi!\nOlin aastavahetusel täis/ 5. jaanuar 2017 18:47\nA nii täis mitte, et seda löra oleks jälginud!\nVanasti oli pool miljonit 500 000/ 5. jaanuar 2017 18:44\nNüüd on 447 000!?\npooltühi või pooltäis/ 5. jaanuar 2017 18:25\n0,5 milli eestimaalast - ehk siis keda???\nNumber 4999/ 5. jaanuar 2017 18:13\nNo kindel on, et pooled neist hullumeelse statistika numbrist jätsid teleka selleks ajaks lihtsalt käima. LED teleri puhul ei ole see suur energiakulu. Midagi oodata sealt ju ei tasunud lootagi. Inimesel puudub presidendi kompetens.\nalf/ 5. jaanuar 2017 17:57\n7.päeva adventist/ 5. jaanuar 2017 17:53\nKüik lihtsalt tahtsid näha kellega tegemist ja said vastuse- islamisaator.\nkersti / 5. jaanuar 2017 17:48\njajah, "eestimaalased" kindlasti vaatasid. kel 23:00 vaatasid Putinit ja südaööks juba magasid või kaklesid.\nKeskealine naine/ 5. jaanuar 2017 17:38\nIsegi pealkirjas peab olema sõna " eestimaalane ". Mis pugemine see käib ?\nEi vaadanud, teadsin ette, sealt midagi head ei tule, ei hakanud oma tuju aastavahetusel rikkuma.\nEelmine komm ei vastanud reeglitele, sest ei olnud kiidukõne. Proovin uuesti, kas nüüd läheb läbi.\nTahtsin/ 5. jaanuar 2017 17:11\njust sama kirjutada, aga jälgisin minagi , jõudis ette! President ei vaadanud oma rahvale isegi silma vaid kuhugi kõrvale ? See foto mis artikli juures on, ei ole aastavahetusest! Seal polnud ei lippu ega muud Eesti sümboolikat. (Presidendi ametiketti ta niikuinii ei kanna).Tea, kes selle kõne kirjutas?\nmaamees/ 5. jaanuar 2017 17:11\npolnud juba aastaid seda janti jälginud,kuid puht uudishimust vaatasin nüüd selle uue presku kõnet,aga nii kui kõlas see SÜÜRIA,tundsin suurt ja sügavat pettumust...oli see asi siis ikka nõnna tähtis,et tuli kohe eraldi vana aasta lõpus ära märkida?\njälgisin minagi/ 5. jaanuar 2017 16:27\nja peale kolmandat lauset loobusin vaatamisest kui süüriast jutt algas. Solvusin ikka hinge põhjani...\nJa kui palju eestlasi siis seda tervitust vaatas?\nusklik/ 5. jaanuar 2017 17:05\nusun, et valdav enamik vaatas ja hoidis kuulates hinge kinni.\nStatistika / 5. jaanuar 2017 16:25\non vahva asi : Kuidagi uskumatu tundub see number pool miljonit.\nKui eestis elab 1,5 miljonit siis pohimotteliselt vaatas iga 3 inimene , vaevalt, et see nii oli aga kirjutada ju voib koikke.\nEestimaalased ei tea isegi, kes on president/ 5. jaanuar 2017 16:38\nEestlasi oli rahvaloenduse ajal 760 000. imikud ja koomas patsiendid kaasa arvatud. Seda arvu ei juletud panna, isegi imikud jälgisid tähelepanelikult.\nKui klõpsasin algul kuni Süüriani, enam ei suutnud tuju rikkuda, - pilt selge, ekraani jälgivad vilavad silmad ja hirmunud pilk - siis olen `kogu kõnet kuulanud või?


Kas mäng väärib küünlaid? - Saarte Hääl\nKas mäng väärib küünlaid? (8)\n– 14/12/2017Rubriik: Arvamus\n“Jälle on käes aasta viimane kuu. Kusagil hiilivad ringi päkapikud. Keegi ootab lund, keegi lume sulamist. Paljud ootavad kevadet,” kirjutab riigikogu liige, Reformierakonda kuuluv Urve Tiidus. “Vaevalt aga ootas keegi uut keerulist maksusüsteemi, aga see tuleb, koos haamrilöögiga eelarve kolmandal lugemisel.”\nJärgmiseks aastaks on planeeritud tulusid 10,291 miljardit eurot ja kulutusi 10,302 miljardi euro eest. Olgu võrdluseks ka teise 100-aastase riigi Soome järgmise aasta eelarve: tulud- kulud – mõlemad 52,8 miljardit eurot. Soome elanike arv on 5,5 miljonit versus Eesti 1,3 miljonit.\nKuna eelarve on raha kulutamise plaan, siis pole ime, et see tuliseid debatte ja kriitikat põhjustab. Eelkõige koalitsiooni ja opositsiooni vahel selle üle, kui mõttekas ikka on kannapööre maksusüsteemis.\nDebatile panid hagu alla erimeelsused teemal, kas ja kui palju peaks kasvama alkoholiaktsiis ja miks kinkida lõunanaabritele nii vajalikku maksuraha ning mõnede arvamuste kohaselt halvendada ka eksportivate sektorite konkurentsivõimet.\nSuur aktsiisitõus sai küll vahepeal pidurit. Valjuhäälse kriitika peale võeti hoogu natuke vähemaks. Ka laiem avalikkus lõi ja küllap lööb veelgi maksudebatis sekka.\nVaidlustes selguvat tõde, arvati kunagi ammu. Nüüdsel ajal teravmeelitsetakse, et debatt on katse klammerduda illusoorse kontrolli külge, mida pakub meie ego paigal hoidev vaatenurk. Samas on dialoog katse tantsida tundmatuga, riskides minetada mõndagi seisukohta, mida arvame teadvat. Mis iganes, nagu ütleb noor põlvkond. Mõni risk tasub vahel võtmist ka. Kas just maksusüsteemi muutmine küünlaid vääris, see selgub õige pea.\nTuleva aasta eelarve sundis Eesti Panka meenutama valitsusele, et praegu on tõesti majanduses head ajad ja sellel on mitmed objektiivsed põhjused – välisnõudluse kasv, põhilistel kaubanduspartneritel läheb hästi, lähinaabrite majandustulemused ületavad ootusi. Just sellistel aegadel peaks koguma varusid, et võimaliku tagasilanguse korral majandust toetada. Ikka seesama talupoeglik reservide kogumise jutt.\nEesti Panga manitsus riigi rollist headel aegadel eelarvepoliitika kaudu majandustsüklit siluda valitsuses viljakat pinnast ei leidnud ning Eesti saab järgmiseks aastaks struktuurselt tasakaalust väljas eelarve. Tasakaalu lubatakse tulevikus ikka ka – mõne aasta pärast. Jumal tänatud, tasakaalustamatus pole veel liiga suur. Siiski pidas Reformierakond vajalikuks teha tasakaalu taastamise ettepanekuid 55 miljoni euro ulatuses.\nSiinkohal väike kokkuvõte muudatustest. Järgmisel aastal on meil keeruline, paljude erandite ja ettenägematute maksulõksudega süsteem. Kuise sissetuleku asemel on oluline aastatulu, mida paljudel juhtudel on raske ette ennustada. Kuusissetuleku tulumaksuvaba määra valikul peab maksumaksja planeerima ette kõik aasta tulud. Sealhulgas puhkusetasu, toetuse, haigushüvitised, võlaõigusliku lepingu alusel saadud teenustasu, ettevõtlustulu, kasu vara võõrandamisest, rendi- ja üüritulu, litsentsitasu, intress, dividendid, maksustatava pensioni, toetuse, stipendiumi, preemia, hüvitise või muu tulu.\nKes uue tulumaksu süsteemiga kaotavad: töötavad vanaduspensionärid; töötavad töövõimetuspensioni saajad; preemiat saavad töötajad; ületunde tegevad töötajad; vähem või rohkem kõik, kelle aastane sissetulek on alates 21 600 eurost aastas ehk 1800 eurost kuus. Maksuvaba tulu saab rakendada ainult üks tulumaksu kinnipidaja – kas tööandja või sotsiaalkindlustusamet näiteks. See seab muutunud olukorda töötavad töövõimetuspensioni saajad.\nOn tõenäoline, et see mõjutab ka vanaduspensioni saava inimese motivatsiooni tööl käia. Mida muidugi veel ei tea või vähemalt pole jutuks olnud, mis läheb kogu uue maksusüsteemi administreerimine maksma? Vähemalt tarkvara arendajatel pole tööpuudust karta.\nAastatega pähekulunud laused – et maksupoliitika põhimõtted jäävad samaks ning maksusüsteem püsib stabiilse, lihtsa ja läbipaistvana, võimalikult väheste eranditega – võib järgmisest aastast unustada. Küll aga kuluvad ära manuaalid, kus maksumuudatustega toimetamiseks kõik samm-sammult lahti kirjutatud. Neid maksu- ja tolliameti ametnikud ka usinasti meediasse jagavad. “Maksukalkulaatorist” saab kindla peale popim sõna kui hiljuti uussõnana välja pakutud “nuhvel”. Puht intellektuaalses mõttes on algoritmilise mõtlemise edendamine, mida uus maksusüsteem eeldab, ehk kasuks ka, sest matemaatika ja loogika tähtsus tuleviku maailmas paljudes ametites ainult kasvab.\nMaksud teatavasti ei tule õhust, ikka töötegijatelt ja tarbivatelt maksumaksjatelt. Mis puudutab tulevikku, siis maailmas on huvitavad arengud ootamas just seoses intelligentsete masinate trügimisega igasse eluvaldkonda ning kiirete muutustega andmete kogumises, töötlemises ja kasutamises. Interneti avarustest võib leida prognoose, mille järgi keskendub maksupoliitika tulevikus kõige lihtsamatele maksu kogumise ja administreerimise viisidele, mida ka tehnoloogia toetab, st peamiselt tarbimise maksustamisele.\nMeenutatakse ka näidet, et käibemaks, mis esmakordselt võeti kasutusele 1969. aastal kaheksa riigi poolt, on nüüdseks kehtestatud 160 riigis. Fantaasiat on enamaks. Juba on teoreetikud kõnelnud süsinikumaksust (mitte küll veel Eestis), mis teeb kodumail toodetud kaubad odavamaks, sest ei kuluta nii palju kütust transpordiks jne.\nLause “Osta kodumaist!” saaks siis lausa praktilise tähenduse. “Osta Saaremaist!” oleks puhta mõistlik maksekäitumine. Aga see kõik on veel tulevikumuusika. 2018. aasta uue maksusüsteemiga juba läheneb.\nLisatud: 14.12.2017 / 08:45\nKindlasti ei vääri. Susserdatakse ennast mingi x rahaga riigikokku, et saada oma 4500€+ palka ja siis iniseda…Peale mull- mull- mull nupukeste, pole sealt kõrvade vahelt midagi tulnud…\nLisatud: 14.12.2017 / 09:53\nmis te soiute selle maksusüsteemi üle\nsee aeg on möödas kui tõde tuli ajalehest\nkas tõesti mõtlete reformierakonnas veel peale 17 aastat valitsemist, et keegi ei tea kuidas hämate\nLisatud: 14.12.2017 / 10:00\nUrve, kas sinu mäng väärib küünlaid? No, ei vääri, sinu mängud ei vääri kohe mittemingisuguseid küünlaid.\nSinu pärast on päris piinlik kohe.\nLisatud: 14.12.2017 / 10:08\nKulla tädi Urve ole kodus nagu teised sinusugused pensionärid ja pole sul vaja oma viimaseid närvirakke hävitada rikkurite maksustamisest, sest normaalsed (ausad) penskarid saavad raha juurde!\nLisatud: 14.12.2017 / 10:54\nValimiste eelne ajupesu masin on vaikselt tööle pandud.\nKuna Reformis endas käärib, siis on vaja fookus ajakirjanduses mujale tõmmata ja kuidas siis veel kui mitte kohalikus väikses ajalehes paanikat külvates. Täitsa piinlik kohe Urve Teie pärast!\nTekib küsimus, kas Te arvate, et meie, maksumaksjad oleme ära unustanud, et tõstsite sisuliselt üleöö valitsuse otsusel käibemaksu 20%le? Mis oli päris suur põnts meie kõigi rahakoti pihta.\nVõi euro hindu ei tõsta?\nAga on tõstnud, kohe nii kõvasti on tõstnud, et lausa nutt tuleb peale.\nJah, tehakse astmeline tulumaks, sest olud on muutunud ja minu meelest on see õige. Miks? Kui olete vaadanud kaine pilguga Saaremaa palgataset siis saate aru.\nPole vaja külvata rahvale paanikat, vaid tegelega sellega, et Saaremaa elujärg läheks paremaks ning lõpuks tehtaks saarlastele maksuerisused, mis kindlasti aitaks suures osas kohalikke ettevõtjaid!\npiinlik. Kohe väga piinlik, et riigikogus on inimesi, kes maksumaksjalt saadava kõrge palga eest nii üleolevalt lihtrahvasse suhtuvad.\nLisatud: 14.12.2017 / 11:01\nSee riigikogulane võiks uurida, kui palju on Saaremaal 200-300 eurot kuus pensioni saavaid inimesi, kes peavad sellega ka omal hinge sees hoidma. Tülgastus sellest reformierakonnast.\nhull õun ajab naerma\nLisatud: 14.12.2017 / 11:11\nsiit jutust selgub et kollased saavad võimule ja kaotavad aktsiisid ja maksud ja saabub rootsi aja moodi õitsengu aeg