Kuidas defineerida Bart Simpsonit? — Sirp\nKuidas defineerida Bart Simpsonit?\nSee, mida tõejärgsusena kirjeldatakse, on kõige lihtlabasemate faktide eitamine, faktide, mis ei ole isegi mitte sotsiaalselt konstrueeritud, mida saaks seetõttu kahtluse alla seada ja dekonstrueerida.\nKui Homer palub Marge’ilt, et too defineeriks Barti, siis on tegemist diversiooniga, kõrvalepõikega sellest, millest tahetakse rääkida ning millest on tarvis rääkida. Homeri palve Bart defineerida on küsija kõrvalejuhtimine probleemidelt millelegi, mida ei ole tarvis küsimuse alla seada. Jean-Paul P.G. / CC\nAastal 399 eKr sammub Sokrates kohtusse, et vastata süüdistustele, mille kohaselt ta olevat „jumalate looja“ ja et ta teeb „uusi jumalusi, vanadest aga ei pea lugu.“1 Jõudnud kohtu lävele, kohtab Sokrates Euthyphroni, kes suundub oma isa kohtusse andma. Euthyphron selgitab, et ta isa olevat tahtmatult surma saatnud oma orja ning et ükski inimene ei tohiks tapmise korral puhtalt pääseda, olgu see kas või tema enda vanem. Sokrates vastab üllatunult, et Euthyphron peab olema tõeliselt vaga mees ning tundma vagaduse tähendust selle põhjani, et astuda enneolematu samm oma isa vastu – ja veel orja surma tõttu! Euthyphron jääb muidugi nõusse, kinnitades, et teab tõepoolest vagaduse sügavaimat tähendust. Õpeta mullegi, palub Sokrates, et oleksin võimeline end kohtus kaitsma; on ju mulle esitatud süüdistus vagadusetuses. Loomulikult ma jagan sinuga, Sokrates, mida tähendab vagadus, vastab Euthyphron.\nEsiteks üritab viimane määratleta vagadust oma praeguse teguviisi toel: vagadus on see, et ma annan inimese tapmise eest kohtusse, sest ükski inimene ei tohiks kelleltki elu võttes süütuks jääda. Sokrates ei jää loomulikult vastusega rahule, sest üldist mõistet ei ole võimalik ühe teo alusel määratleda; meil on tarvis universaalset määratlust, mille kohaselt saaks hinnata igasuguste tegude vagadust. Niisiis, kuidas jõuda universaalsema definitsioonini? Euthyphron pakub välja, et vagadust tuleks määratleda kui midagi, mis on jumalatele meelepärane. Juba parem, tunnistab Sokrates, aga siiski ei ole me jõudnud päriselt lõpuni, sest üks jumal võib teisega olla tülis ning talle võivad meelepärased olla hoopis teistsugused teod kui esimesele jumalale. Ei, me ei ole veel jõudnud universaalse definitsioonini.\nKolmanda võimalusena, olles juba Sokratese surkimisest peaaegu meeleheitele viidud, paneb Euthyphron ette, et peaksime vaga all mõistma seda, mis on kõigile jumalatele meelepärane, ehk seda, milles jumalad on üksmeelel. Sokrates küsib aga Euthyphronilt, kas too on kindel, et jumalatele on ühed teod meelepärased, sest need on vagad, või on need vagad lihtsalt seetõttu, et on jumalatele meelepärased? Ühesõnaga: kas määratlus ei ole mitte tsirkulaarne? Kui on jõutud punkti, millest Euthyphron enam edasi minna ei oska, ulatab oma abistava käe Sokrates ning pakub välja, et vagadust võiks mõista ühe õigluse alaliigina. Ent siingi jooksevad vestluskaaslased peaga vastu seina: kuidas eristada vagadust õiglusest? Kas mitte kõik vagad teod ei ole õiglased ning kõik õiglased teod vagad? Tundub, et universaalse – ja seejuures täpse – vagaduse definitsiooni sõnastamine osutub võimatuks, vähemasti Sokratese ja Euthyphroni piiratud vaimuomaduste raames. Sokratese nõudmine – defineeri vagadus! – jääb vastuseta ning dialoogipartnerid lahkuvad teineteisest, olles jõudnud apooriasse, ummikusse ehk otsustamatuse seisundisse.\nVõiks öelda, et apooria ehk olukord, mille ebakindlust ei ole võimalik ühes kindlas lahenduses lahustada, on see, mille põhjalt on nii võimalik kui ka vajalik poliitika. Mida teha olukorras, kus otsustamine kindlaksmääratud printsiipide ja kriteeriumide alusel ei ole võimalik? Kuidas hinnata seda, kas mingi tegu on õiglane või mitte? Kui Euthyphroni isa oleks surma saatnud kodaniku ehk vaba mehe, kas oleks üldse üles kerkinud küsimus Euthyphroni tegutsemise vagadusest või oleks ta isa otsemaid vahi alla võetud ja süüdi mõistetud? Poliitilisust tuleb siinkohal mõista laialt, otsustusena otsustamatuse olukorras ehk seal, kus meil ei ole etteantud kriteeriume, mille järgi eelistada üht otsust teisele. Seetõttu võib tehtud otsust nimetada hegemooniliseks: selle kehtestamisega on välistatud teiste potentsiaalsete otsuste esilekerkimine. Kuid otsus tuleb vastu võtta ning selle kaudu ka vastutus oma tegude eest. Vaatamata sellele, et ei jõuta vagaduse määratluseni, peab Euthyphron otsustama, kas anda oma isa kohtusse või mitte. Ometi jääb alati hinge närima kahtlus: kas tehtud sai ikka õige otsus, kas oleks võinud ehk valida teistmoodi, kas minu tegutsemise tagajärjel jäi miski olemata, tegemata, sündimata? Seega jääb otsustamatuse kummitus ka pärast otsustust teo üle hõljuma.\nJust siin, sellises apoorias, mida ei ole võimalik lõplikult lahendada, on Jacques Derrida näinud dekonstruktivistliku mõtlemise tuuma. Mida tähendab dekonstruktsioon? Lihtsalt öeldes võetakse koost lahti need otsustused, mis on praeguseks juba (peaaegu) universaalsena ning iseenesestmõistetavana vastu ja käibele võetud. Selles mõttes on Derrida mõtte trajektoor vastupidine Sokratese omaga: kui viimane üritab välja jõuda lõpliku ja universaalse definitsioonini, siis Derrida leiab, et enesestmõistetavast (ja universaalsest) peab taas saama vaidlusobjekt. Kuidas on jõutud sellise otsuseni, et kehtestada just selline tähendus, mida me praegu võtame enesestmõistetavana? Milline on selle otsustuse siseloogika? Kas sellest loogikast saab leida vasturääkivusi, mis seavad otsustuse (üld)kehtivuse kahtluse alla?\nDekonstruktsioon ei seisne niisiis mitte ainult teatud otsustuste ning üldkehtivate tähenduste kahtluse alla seadmises, vaid ennekõike otsitakse sisemisi vasturääkivusi ja vigu, mis viivad välja apooriani. Tegemist on niisiis juba tehtud otsuse n-ö algsituatsiooni taasloomisega ehk taasluuakse otsustamatuse olukord, millelt otsus on tehtud. Oma raamatus „Apooriad“ võtab Derrida kriitilise vaatluse alla näiteks Martin Heideggeri arusaama inimese ja surma vahekorrast.2 Heideggeri järgi on inimene ainuke, kes sureb, kuna just tema on võimeline kogema surma kui sellist; inimene elab „surma poole“ ning saab surmalt oma eksistentsile mõtte. Inimene on ainsana võimeline tajuma iseenese eksistentsi piire ehk seda punkti, kus teda enam ei ole. Derrida aga küsib: kuidas on võimalik, et see punkt – surm – annab inimese eksistentsile mõtte, kui see tähistab ühtlasi ka sellesama eksistentsi võimatust? Surm on ju ometi täieliku, tervikliku, piiritletud, lõpuni viidud eksistentsi võimatus? Inimene ei sure kunagi siis, kui tal on „oma elu elatud“, kui ta on kõik teinud, mis ta oma elus tegema pidi. Ta sureb alati kas liiga vara – olles liiga vähe elanud ja kogenud – või liiga hilja, juba kannatades. Eksistents ei ole ega saa kunagi olla „täielik“ või „täiuslik“. Surm tähistab ka selle täielikkuse, lõpuleviiduse võimatust ehk seda punkti või piiri, mida inimesel ei ole võimalik omastada, oma eksistentsi haarata. Surma ei ole võimalik omandada. Omaenese piire ei ole võimalik omandada.\nSeekaudu näitab Derrida, et Heideggeri eristus inimese kui surma poole elava ning teiste elusolendite kui lihtsalt kärvajate vahel ei ole koherentne ning et tema otsustus pidada inimest ainsaks, kes tõepoolest sureb, on tehtud otsustamatuse olukorras. Teisisõnu, tegemist on poliitilise otsusega ehitada oma filosoofiline antropoloogia üles tõelise suremise ja lihtlabase kärvamise eristusele.\nLoomulikult ei pea ega olegi mõtet allutada igasuguseid lausungeid ja otsustusi dekonstruktsioonile. Ei Derrida ega poststrukturalistide ja -modernistide eesmärk ole olnud sugugi öelda, et meil ei ole millelegi toetuda, et maailma ei ole olemas, et kõik on suhteline või muud selletaolist. Niisiis, tuleb teha otsus, milles on mõtet kahelda ning milles ei ole. Häda on aga selles, et ka seda otsust ei saa teha teisiti kui apooria tingimustes ehk otsustamatuse olukorras. Ka see otsus peab olema poliitiline (ja mitte sugugi loogiline).\nUmbkaudu 2400 aastat pärast seda, kui olid ajanud juttu Sokrates ja Euthyphron, lähevad Homer ja Bart Simpson road trip’ile. Nagu alati, satuvad nad igasugusesse jamasse, kust nad lõpuks puhta nahaga pääsevad. Marge küsib taaskohtumisel Homeri käest nõudlikult, kas too vedas Barti jälle mingisse jamasse. Homer vastab: „Defineeri Bart.“ Mulle tundub see seik „Simpsonitest“ iseloomustavat praegust poliitilist peataolekut, lühidalt: me oleme sunnitud pidevalt ja aina uuesti defineerima Barti, selle asemel et talle lihtsalt osutada.\nKui Homer palub Marge’ilt, et too defineeriks Barti, ei ole tegemist sugugi samalaadse küsimusega kui Sokratese esitatud „mis on vagadus?“ või Derrida esitatud „kas me ikka saame inimese eksistentsi määratleda tema ainulise suhte alusel surmaga?“. Sokrates ja Derrida arutlevad mõistete üle, mille tähendust ei ole ülepea võimalik üheselt määratleda. Ometi on teatud tähendused omandanud domineeriva staatuse, s.t tõestaatuse. Vagaduse ja inimese määratlemisel peame kasutama tähendusi, mis on aegade jooksul valitsevaks kujunenud. Inimene erineb teistest loomadest, sest on võimeline enesele esitama surma ja ajalisust; vagadus viitab alati jumalatele. Me ei saa näpuga näidata inimese ja loomade, surma ja kärvamise eristusele; me ei saa näpuga näidata vagadusele.\nKui Homer palub Marge’ilt, et too defineeriks Barti, siis on tegemist diversiooniga, kõrvalepõikega sellest, millest tahetakse rääkida ning millest on tarvis rääkida. Homeri palve Bart defineerida on küsija kõrvalejuhtimine probleemidelt millelegi, mida ei ole tarvis küsimuse alla seada. Tegemist on meelelahutusega. Bart on siinsamas, sinu kõrval, vaata. Küsimus ei ole animeeritud tegelaskuju ontoloogilises staatuses. Võiksime lihtsalt näidata näpuga, et näed, siin ta on ja see ta on.\nSama lugu on n-ö tõejärgse diskursusega. Olgu selleks rahvahulk Trumpi ametisse vannutamisel või rahahulk, mille Suurbritannia Euroopa Liidule saadab, me saame neile lihtsalt näpuga näidata ning öelda, vaadake, siin ta on ja see ta on. Siin ei ole tarvis arutada tähenduste ja definitsioonide üle, on tarvis vaid osutada. See, mida tõejärgsusena kirjeldatakse, on kõige lihtlabasemate faktide eitamine, faktide, mis ei ole isegi mitte sotsiaalselt konstrueeritud, mida ei saa isegi nimetada normiks, mida saaks seetõttu kahtluse alla seada ja dekonstrueerida. Normid – nt milline on „õige mees“ või „õige naine“ või „keskealine valge mees“ – on need, mille tõesust on mõtet dekonstrueerida ning viia apooriasse.\nSee, mida teevad Trump ja tema „mõtte“-kaaslased, on pigem psühholoogiline mäng, mille eesmärk on panna potentsiaalsed vastased eneses kahtlema, kusjuures ennekõike selles kõige tavapärasemas ja igapäevasemas, millega nad harjunud on. Hiljuti ilmus Guardianis artikkel, kus kirjeldati sellist käitumist ja suhtlusviisi mõistega gaslighting, ning mulle tundub, et see on palju pädevam määratlus kui „tõejärgsus“.3 Gaslighting kujutab endast manipuleerimise üht vormi, mille eesmärk on panna teine kahtlema nii oma mälus, maailmatajus kui ka tervemõistuslikkuses. Nimetatud on säärane käitumine Patrick Hamiltoni 1938. aasta näidendis „Gas Light“ toimunu järgi: mees, kes üritab oma naist hulluks ajada, tumendab majas gaasivalgustid ning väidab, nagu oleks naine muutust ette kujutanud. Artikli autor Zoe Williams kirjutab: „Kui rakendada terminit poliitikas, võiksime tõejärgset poliitikat mõista pigem silmamoondusena: sa väidad, et ma ütlesin nii, aga ma ei öelnud seda. Seega oled sa hull, sa oled hüsteeriline, sa oled lumehelbeke, sa kujutad asju ette. Poliitilised paralleelid on fundamentaalsed: universaalsete inimõiguste kaitseks kõnelemine meenutab paljuski olukorda, kui tuleb tõestada oma tervemõistuslikkust – kui seda on tarvis teha, oled juba kaotanud.“\nLühidalt ja kokkuvõtteks: Trumpi jutt on tahtlik eksitamine ja kõrvalejuhtimine, meie enese- ja maailmataju kahtluse alla seadmine. Siin ei ole midagi pistmist uue tõe mõistega või vajadusega mõtestada, mida tähendab tänapäeval teadmine. Küsimus ei ole epistemoloogias. Küsimus on pigem selles, kas me oleme võimelised säilitama selles lolluste tormis oma tervemõistuslikkuse ning võtma vastu otsustusi, mille kohta nüüd öeldakse, et neid on aina raskem teha, sest kõik olevat muutunud ebakindlaks. Ometi, ometi saame lihtsalt näpuga näidata: Bart on siin ja ta on see; me ei pea teda defineerima hakkama. Olulisim on mitte lasta end tõmmata sellesse mängu, kus me peame hakkama igat ilmselgelt osutatavat detaili kahtluse alla seadma. Seetõttu tuleb ka lihtlabast ja jultunud valetamist nimetada valetamiseks, mitte ülendada vale näiteks „alternatiivseks faktiks“.4\n1 Platon, Euthyphron. Rmt: Teosed I. Ilmamaa, Tartu 2003, lk 389–414.\n2 Jacques Derrida, Aporias, Stanford University Press, Stanford 1993.\n3 Zoe Williams, From Westworld to Homeland: pop culture’s obsession with gaslighting. – The Guardian 21. I 2017. https://www.theguardian.com/tv-and-radio/2017/jan/21/gaslighting-westworld-archers-jessica-jones-homeland\n4 Omaette küsimus on vahendid ja viis, kuidas eksitamisi, valesid ja moonutusi levitatakse ning neid vastuvõtlike inimesteni toimetatakse. Praegu ei saa enam rääkida massimeediast tavapärases tähenduses kui meediast, mis esitab kõigile inimestele maailmast ühesuguse pildi – see ei ole enam peamine reaalsustaju kujundaja. Ühismeedia ja Suurbritannia ELi referendumi ning USA presidendivalmiste seoste kohta vt Hannes Grassegger, Mikael Krogerus, The Data That Turned the World Upside Down. – 28. I 2017.


Esietendus 9. aprillil 2017 Hopneri majas\nTammsaare Teatri lavastus\nMuusikaline kujundaja Helen Põldmäe\nLaval Jana Volke, Galina Tikerpuu, Ilona Sillamaa, Andres Kask, Jaan Tedder\nTegevus toimub ühes küla võõrastemajas, mida peavad ema ja tütar. Paik on üksildane ning külalisi käib vähe, enamus neist on möödasõidul. Elu külas on vaikne ja üksluine, võõraid küll märgatakse, aga unustatakse pea ning nende käekäik ei huvita kedagi. Võõrastemaja omanikud on kogu oma elu elanud selles külas ning on tüdinenud paiga hallusest ja rusuvusest, nad ihkavad sealt välja, sooja mere äärde. Et oma eesmärki saavutada, peavad ema-tütar raha teenima, isegi siis, kui külastajaid käib vähe. Kõik muutub kui saabub see viimane külastaja …\nTegevuspaik: rahutu ja hall kesk-Euroopa.\nTegevusaeg: vahetult enne Teist Maailmasõda.\nLavastaja sõnum: Inimesed on oma koormaga üksi, nad tahavad sellest lõppematust nõiaringist välja pääseda. Inimestel puudub julgus rääkida teineteisega, rääkimata asi tekitab arusaamatust, viib valele mõttele. Meeleheites me konstrueerime omi mõtteid teistele pähe ning loodame, et see viib asjade lahenduseni, paraku tagajärjeks on veelgi suurem pettumus.


7 lihtsat soovitust, mis muudavad sind stiilsemaks | Buduaar\n7 lihtsat soovitust, mis muudavad sind stiilsemaks\n2015. aasta 25. märts 10:22\nMoodne olla ei ole tänapäeval kuigi keeruline, sest moeajakirjad on täis häid soovitusi ja stiiligaleriisid ning mainekamad kauplused pakuvad hooaja moekaupu. Tihti aga juhtub nii, et kui paned selga selle kalli kleidi või kostüümi, mis modelli seljas oli imeilus, sind see kaunimaks ei tee. Pigem vastupidi. Kuidas näha välja moodne, aga samas eriline ja isikupärane? Buduaar palus nõu stilistilt ja imidžiloojalt Natalia Kobrisevalt.\n1. Ammuta ideid, aga ära jäljenda! Ära püüa kopeerida kellegi teise välimust. Ajakirjapiltidel ja internetiuudistes näeme palju kauneid naisi, kelle seljas näevad mõned värvitoonid ja riiete tegumoed välja kaunid ja ihaldusväärsed. See aga ei tähenda, et sulle sobivad täpselt samasugused asjad. Vaatamata sellele võid sa väikeste muudatustega (näiteks kannad sooja värvitooni asemel külma või muudad pisut pintsaku või kleidi tegumoodi) kanda sarnaseid riideid nagu superstaar või moeikoon.\n2. Kanna aksessuaare ja leia oma „rosin“. Sallid, rätikud, kotid, rihmad, peakatted, vihmavarjud – kõik on soovitatavad. Need täiendavad sinu riideid ega lase neil näida „tühjana“. Aksessuaarid ei pea olema kallid, aga ära end üle ehi – aksessuaare ei pea olema palju. Kui kahtled, siis olgu neid pigem vähem kui rohkem. Leia aksessuaaride seast üles see oma nn rosin.\n3. Valides asju, pööra tähelepanu värvidele. See on tähtis, kuna värv võib muuta näotooni – nt teha sind säravaks või hoopis väsinuks, samuti tõsta esile silmade värvi. Näiteks rohelised silmad löövad särama, kui kannad lillat salli või pluusi. Vaata riiete proovimise ajal tähelepanelikult peeglisse ja sa näed erinevust. Ära lase end hullutada hetke moevärvitoonidel, otsi oma värvitooni. Tea, et sulle sobivad kõik värvid, aga mitte kõik värvitoonid.\n4. Üks uus asi, mitu uut lahendust! Enne ostu mõtle, millega koos soovid oma garderoobis uusi riideid kanda. See päästab pettumusest, et neid pole võimalik olemasolevatega sobitada. Kui mõtled enne oma ostud läbi ja soetad asju, mis täiendavad ja sobivad sinu garderoobi, muutub kombineerimine lihtsamaks. Nii tekitad ühe ostuga endale garderoobi juurde mitu uut lahendust, mida selga panna.\n5. Jää truuks oma stiilile ja täienda seda. Kui sa oled leidnud oma stiili, milles tunned end mugavalt ja enesekindlalt, siis pole mõtet seda vahetada. Pigem arenda seda edasi. Näiteks kui armastad igapäevaselt rohkem kanda sportlikku ja vaba stiili, ära osta kokku kõrge kontsaga jalatseid, mantleid ja kübaraid. Ju sa juba tead, et need asjad kipuvad kappi seisma jääma. Sa ei tunne ennast nendes mugavalt ja seda märkavad ka ümbritsevad inimesed. Parem käi tossudes kui ebakindlalt kõrgetel kontsadel. Kombineeri julgelt oma garderoobi. Alati ei pea olema kott ja jalanõud ühte värvi, võib olla ka kontrastseid värve.\n6. Sobita kalleid asju odavatega. Selline miks on huvitavam kui butiigist ostetud komplekt, millega ei üllata kedagi. Jälgi, et riided istuksid ideaalselt. Pükste ja varrukate pikkus olgu õige. Pintsak peab õlgadest hästi istuma, kleit figuuri järgima. Riiete kallidus ei tee neid sulle veel sobivaks ja maitsekaks. Püüa olla endale kõrvaltvaataja rollis: nägu, figuur, käitumine, iseloom – kõik see loeb riiete valimisel.\n7. Kanna vähem musta igapäevases riietuses. See on klassika, jäta must pidulikuks puhuks. Valides mantlit, pintsakut, pükse ja jalanõusid, vali põhivärvide seast erinevaid halle, pruune, tumesiniseid toone. Mõtle, kuidas neid omavahel sobitada.\nNaerata, hoia pea püsti, kõnni enesekindlalt ja kanna endas positiivsust – see tõstab esile ka sinu välimuse. Riietus on vaid selle täiendus!\nEKSKLUSIIV MOELOOJA ÄLI KARGOJA shoppamise nipp – proovi kohe! 18


La Boheme Restoran - Arvustus.com arvustused\nKõik Söögikohad Söögikohad mujal Eestis La Boheme Restoran\nLa Boheme restoran asub Vihula mõisa peamaja endises söögitoas. Lisas sonic\n1. Peaaegu gurmeerestoran\n“La Boheme on kindlasti üks Vihula mõisakompleksi pärle ja siinkohal pean ma silmas just elamusrikkust. RUumid on kenad ja avarad, einestada saab kahes ruumis ning on ka aknaga laudu. Nii kahele kui suuremale seltskonnale. Hommikul toimub samades ruumides Vihula mõisas ööbijate hommikusöök, õhtul on restoran aga gurmaanide päralt. Suuremas kahest salaalist on ka tiibklaver ning umbes alates poole seitsmest õhtul mängib sellel pianist. Suuremas ruumis on ka kamin.\nTeenindus on viisakas, isegi aupaklik, liigse familiaarsuseta, just nagu mulle meeldib. Samas teenindaja küll kiitis nende peakoka retsepti järgi valmistud leiba (mis oli tõepoolest hea), kuid ei osanud nimetada tema nime, ehkki veidi mõeldes suutis meenutada, et eesnimi oli Artjom. Peakokk oli küll vahetanud vaid mõni päev tagasi, nii et ma ei hakka seda teenindajale süüks panema, ehkki rangelt võttes muidugi peaks. Sellises kohas.\nEelroogadest sai proovitud riisikasalatit pannileival, mis oli sisuliselt väga õhuke riivitud peedist ja millestki ehk veel, valmistatud pehme plaadike.\nPühvlipiima mozzarella tomatiga-basiilikuga oli aga väga kodune, peene restorani jaoks ehk liigagi. Seda oli küll rikastatud törtsu maitsva pesto ja balsamiikoga, kuid üldmulje jäi siiski tavalise võitu. Maitse oli hea, aga veidi teiste eelroogadega sobivamalt oleks võinud toidu serveeringu peale mõelda.\nPearoogadest proovisin Madalküpsetatud jänest, mis maitses lihtsalt oivaliselt, oli väga hõrk ja mahlane. Juurde serveeritud kartulid oleks tahtnud aga pealt terake krõbedamad ja seest vähem kuivad olla. Muud juurviljad olid väga mõnusad.\nVeel sai maitstud kergelt suitsutatud ja küpsetatud sea sisefileed, mis oli pealt pisut kuiv, kuigi sisu oli väga mõnus ja mahlane. Ka sinna juurde serveeritud kartulikook oli ülimalt maitsev.\nLaps testis (enese teadmata :) ) hakklihapalle ja kartulipüreed, mis talle maitsesid.\nSeega, mõne väikese norimiskohaga, aga üldiselt kõrgel tasemel restoran, mida võib soovitada nii õhkkonna kui toidu pärast.”\n29.09.2013 14:15 - sonic\nsonic on seda arvustust muutnud: 29.09.2013 18:06\nLa Boheme Restoran 2013-09-29 8.5/10 4 hindajat\nVaata ka: Kaval-Antsu Kõrts Alexander Tammuri Talu restoran


GoWikipedia - Atmosfäär\nrõhul 1 atm ja temperatuuril 0°C\nPikemalt artiklis Eksosfäär.\nPikemalt artiklis Termosfäär.\nPikemalt artiklis Mesosfäär.\nHelkivad ööpilved Kuresoo kohal.\nMesosfäär asub stratopausi kohal ja ulatub 80–85 km kõrguseni geoidi pinnast. Siin kihis põleb enamik meteoore ära, mis atmosfääri sisenevad. Mida kõrgemale mesosfääris tõusta, seda madalamaks õhutemperatuur muutub. Mesosfääri ülemist piiri märgib mesopaus, mis on ühtlasi ka kõige külmem koht Maal (keskmine temperatuur −85 °C). Madala õhutemperatuuri tõttu (alla 0° C) mesosfääri ülaosas veeaur külmub ning tekivad kristallilised moodustised, mida meie tunneme helkivate ööpilvede nime all.\nPikemalt artiklis Stratosfäär.\nPikemalt artiklis Troposfäär.\nKui valgus (footonid) läbivad atmosfääri, reageerivad need sellelt hajudes. Seda valguse osa, mis atmosfääris ei haju, nimetatakse otsekiirguseks. Otsekiirgust ei ole ehk kogu valguskiirgus on hajunud siis, kui keha varju pinnal ei ole võimalik tuvastada. Atmosfääris leiab aset päikesevalguse hajumine, Rayleigh hajumine, mis seletab, miks taevas on sinine ja päikeseloojangud kollakas-punased.\nLigikaudu 3,5×109 aastat tagasi oli lämmastiku-ammoniaagi-süsihappegaasi atmosfäär, CO2 osakaal oli juba 50–60%. Varases proterosoikumis toimus esmase atmosfääri koostise muutumine tänu ookeani maakoore hüdratiseerumisele ookeanivetega. Seetõttu hakkas CO2 siduine karbonaatidesse, mis omakorda põhjustas süsihappegaasi koguse kahanemise atmosfääris. Riftivöönditest väljunud kivimid sidusid endasse kogu selle CO2, mis enne seda kogunes esmasesse arhaikumi atmosfääri. Samaaegselt karbonaatidega eraldus riftivööndist ka kahevalentset rauda, mis mikrovetikate poolt toodetud hapnikku neelates oksüdeerus kolmevalentseks. Eelkambriumi ajastul oli sellepärast Maa atmosfääris väga vähe hapnikku. Pärast seda, kui vaba raud vahevööst kadus, hakkas hapnik kogunema atmosfääri. Vaba hapnik, mis vabanes Maa sisemusest, kulus praktiliselt kõik mõningate metallide ja CH4, NH3 ja H2S oksüdeerumiseks. Enamik hapnikust tekkis CO2 sidumisel elusorganismide fotosünteesi käigus. Fotosüntees algas juba arhaikumis, mere fütoplankoni tõttu. Hapniku teke Maal on seotud elu tekkega. Teadlaste arvates biosfäär ja orgaanilise aine mass selles kasvas pidevalt.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Atmosfäär&oldid=5053647"


Kuidas kanda Eye Mask magama - Tips for you - Tipsed.Com\nKas teil on põletamine kesköö õli ja vajavad aeg-ajalt midafternoon nap või sa lihtsalt ei saa magada ilma täielikus pimeduses, seljas silma mask aitab teil saadasügav, mis vastab ülejäänud, et noorendada teid päeval tulla.Kuid seljas silma mask korralikult võib olla raske, kui sa ei ole kunagi seda teinud või kui te tunnete ebamugavust rihmaga ümber oma nägu.Siin on mõned sammud, mis aitavad teil kanda oma silmaga mask korralikult, et saavutada maksimaalne puhata.\nsilmamask elastse rihma\nKui paned silma maskaasta esmakordselt, siis võib tunduda veidi ebamugav.Enne seda teame, silmad on täielikult kaetud ja ruumi on läinud tume!Haara silma mask korralikult võivad aidata leevendada ka esialgse pettumust.Selleks, et panna silma mask korralikult, hoidke seda, kui ta oli paar prille.Stabiliseerida lapiga osa vastu oma otsaesise, tõmmake kummipaela üle oma pea.Elastne rihm peaks mahtuma kukl\nal ja kaelal.\nSule silmad ja tõmba lapiga osa silma mask õrnalt allapoole, kuni see tundub mugav üle oma silmad ja nina.Tõmmates mask allapoole aitab hoida oma ripsmeid alates on painutatud ebamugavalt ülespoole.\nMis mask kindlalt paigas, avage oma silmad lihtsalt natuke.Sa tahad vaadata, kui valgus langeb läbi kõik avatud valdkondades silma mask.Kui võimalik, ja vajadusel reguleerige silma mask kompenseerimiseks avatud valdkondades.\nKui silmade mask on kindlalt paigas, siis peaks olema võimalik Toss ja omakorda oma südame sisu kaotamata oma silmaga mask une.\nKui teil on väike või suur pea otsima silma mask reguleeritava rihma, et saate muuta vastavalt oma peaga\ntume silm mask aitab hoida valguse välja\nKontrollige alatioma nägu silmade mask muljeid hommikul enne pealkirja välja päev\nEye maskid võib tekitada harjumust, seega veenduge, et te võtate ühe teiega igal ajal magama kodust eemal, et tagada, et teilsaada hea une iganes sa oled.\nSeljas silma mask, mis on liiga tihe saab lõigata vereringet ja põhjustab sügava muljeid oma näo kudede


Musta Daami päev — Kadrioru Kunstimuuseum\nKadrioru lossi- ja pargiansambel tähistab 296. sünnipäeva! Tähtsa päeva puhul toimuvad meeleolukad üritused terves lossiaias. Vaata ürituse plakatit siit!\nMängudes osalevad: Kadrioru Kunstimuuseum, Mikkeli muuseum, Peeter I majamuuseum, Lastemuuseum Miiamilla ja Vilde muuseum.\nMängude teema on ajendatud Kadrioru kunstimuuseumi näitusest “Eveline von Maydell. Mustvalge maailm”.\nOodatud on kõik lapsed koos peredega, et veeta lossis ja selle ümbruses mängides, avastades, meisterdades, teadmisi kogudes ja tsirkust vaadates üks lustlik päev.\nMUSTA DAAMI MÄLUMÄNG\nMust daam on teinud oma Memory-mängu, mida korraga saab mängida 2-4 inimest ja kus tuleb leida üles ühesugused mängukaardid. Võidab mitte ainult see, kel on kõige rohkem kaardipaare, vaid võidavad kõik – preemiaks Musta daami lood mängukaartidel olevatest tegelastest.\nKas sa oled enda varjust üle hüpanud … aga enda varju kinni püüdnud?\nPüüa enda või oma kaaslase vari pintsli ja värvide abil paberile. Lõpuks on kõikide osalejate varjud ühel paberil. Vaata, mille poolest erineb sinu vari teiste omast.\nMusta daami käest on vaja teada saada tema elukutse, aga ta vastab vaid siis, kui teda kutsuda õige nimega. Parki on peidetud 8 erinevat tähte, millest moodustub lõpuks üks ilus naise nimi. Tähed leiad juhiste abil. Igas punktis on foto järgmisest peidukohast.\nLõpuks mine koerakesega daami juurde, kõneta teda leitud nimega. Kuuldud ametinimetus on ühtlasi selle punkti märkeks.\nVarjude kinnipüüdmiseks on erinevaid viise. Neid saab ka fotoaparaadiga taga ajada. Võta endale kastist rekvisiit ja astu valge katte taha, et sinu vari jõuaks aparaati.\nPildi leiad endast hiljem Karioru kunstimuuseumi FB lehelt.\nKoerake Tip tahab parki jalutama minna. Tule talle appi ja lõika mustast paberist välja turris karvaga koer Tip. Kinnita talle käpad ja pane väiksed jalad kiirelt sibama. Nüüd saad õue vallatu koerakesega mängima minna.\nRÕNGARALLI (Lastemuuseum Miiamilla hoovis)\nSee on lõbus ja vanast ajast pärit laste mäng. Jookse kiirelt ja aja rõngast enda ees mööda rada. Ratas võib vahepeal trikke teha ja teelt eemale veereda. Sina hoia rõngast püsti ja ära lase tal maha kukkuda. Rõngarallil saab palju nalja!\nMida sina tavalisel terve perega koos teed? Vanasti armastati lugusid jutustada.\nNäitusel „Eveline von Maydelli mustvalge maailm” jalutab teiega ringi ja räägib haldjajutte vanaema Juta Kivimäe.\nVILDE ROOSA VILLA (Eduard Vilde muuseumis)\nKirjanik Vilde oli omal ajal väga moodne härrasmees. Punkti läbimiseks on vaja lahendada ülesanne, kus peab leidma Vilde välimuse ja tema ajastuga kokku kuuluvad asjad\nMUSTANAHALISE KOMANDANDI VALGE MAJA (Peeter I majamuuseumis)\n1714. aastal saab Aafrikast pärit poisikesest Abraham Hannibalist Peeter I ustav adjutant. Pärast keisri surma 1725. aastal jääb ta peremeheta ning paleepöörete ajajärgul saadetakse ta lumivalgesse Siberisse eksiili. Elisabet I trooniletulekuga tõuseb A. Hannibal taas soosingusse ning määratakse Tallinna komandandiks. Ustava impeeriumi teenrina muudab ta linlaste ja eriti Tallinna rae senise rahuliku elu vägagi ebamugavaks.\nMUSTA-VALGE KIRJU ELU KADRIORUS (Lastemuuseum Miiamillas)\nMustvalgete loomade, lindude teemaline mäng, kus saab teada, millised mustvalged elanikud tegutsevad Kadrioru pargis.\n12.00-16.00 Terrassil meisterdame põnevaid mustvalgeid loomi;\n14.00 Tähetornis kuulame mustvalgeid lugusid.\nSÜNNIPÄEVA LÕPETAVAD KONTSERDID KADRIORU PARGIS:\n16.00 Tsirkuseetendus nii väikestele kui ka suurtele (noortepargis)\n18.00 Karl-Erik Taukar bändiga (Kadrioru luigetiigil)\n19.30 Corelli barokkorkestri pidulik kontsert „Corelli kuninglik barokisära” (Kadrioru lilleaias)\nPargis toimuv tasuta. Iga muuseumi külastus 1 €, ühispilet 3 €\nLisainfo: 60 66 400 või kadriorg@ekm.ee\nEesti Kunstimuuseumi ja Rahvusarhiivi koostöönäitus toob vaataja ette Eesti juurtega baltisaksa maailmadaami Eveline von Maydelli (1890–1962) detailirohked siluettpildid, mis portreteerivad maailmasõdade vahelist kõrgkodanlikku elulaadi oma täies hiilguses. Kadrioru kunstimuuseumis on eksponeeritud rikkalik valik Eveline von Maydelli filigraanseid käärilõikeid, Rahvusarhiivi galeriis on avatud kunstniku elu kajastav fotonäitus.


Asukoht: 5 / 17\nKuupäev: 19. January 2016, kl 20.42\nFuksia, aga ole lahke lao oma tonn tabelisse Tegin ruumi juurde.\nEks kui kuu on kasvavas faasis siis ongi raskem alla saada. Pärast pühapäeva hakkab kuu jälle kahanema, siis peaks nädala pärast juba ilusamad numbrid olema.\nVarasemalt olen täheldanud ka seda, et kui siin halada, et kaal ei liigu või tuleb juurde, siis reedeks on ikka miinus, kasvõi väikenegi\nKuupäev: 20. January 2016, kl 07.05\nMa liituks ka teiega hea meelega Kunagi sai siin keskkonnas ikka mõned kilod alla võetud, kuid peale kahe lapse sünnitamist on terve hunnik neid jälle kukil. Kuna ma alustasin omapäi ilusti 1. jaanuarist, saan tagantjärgi tulemused ka lisada Praegu esimesed kilod on õnneks kergelt kadunud, eks ole näha, mis tulevik toob.\nKuupäev: 20. January 2016, kl 10.52\nSee nädal on kuidagi kehvalt läinud. Palju on liikumist olnud ringi ning paar korda andsin alla ja võtsin midagi kiiret näksida. Kuna veel tänane ja homne on veel ees enne kaalumist, siis ikka tahaks loota, et ikka 1 kg miinust tuleks reedel. See on ka mul pisike eesmärk, et iga nädal 1kg alla.\nKuupäev: 20. January 2016, kl 19.14\nKuulge, pange siia kirja kui viitsite ühe päeva menüü äkki annab see motivatsiooni ja häid ideid juurde. Ja kui palju te patustate? Magusaga? veiniga?\nKuupäev: 20. January 2016, kl 19.44\nMa just tegin õhtusöögiks paneeritud kanafileed (lõikasin fileed ribadeks, vasardasin toidukile vahel, siis paneerisin muna-piimasegus ja jahus ning küpsetasin). Kõrvale tegin lillkapsast juustuteki all. Kõlab jube rammusalt, kuid kaloreid kokku arvestades oli väga lahja õhtusöök.\nTavaliselt söön ma hommikuti ühe-kaks võileiba ja joon kõrvale suuuuure kohvi.\nLõunaks üritan süüa erinevat silo - selleks ostan poest paki valmissalatit ja miksin sinna juurde vastavalt isule kas paprikat, kurki, tomatit, mozzarellat, suitsukana, forte juustu või muud sarnast. Salatit teen ainult oliivõliga, sest mul on rasvu menüüs jätkuvalt liiga vähe.\nLõuna üritan meelega suht lahja teha, kuna ma ei saa töö juures toitu kaaluma hakata. Seetõttu olen kodus enam-vähem kaalud välja mõõtnud ja siis lisan päevikusse nö. silma järgi.\nPatustamist tuleb ikka ette, kuid siis panen patud kirja ka.\nAga vein kõlab praegu küll hästi... Mul peaks veel külmikus veidi valget veini olema\nKuupäev: 21. January 2016, kl 07.51\nMul see nädal üks suur patt ainult ongi, selline täiesti null seis on. Ei taha kohe üldse mõelda toitumisele aj liikumisest rääkimata. Nüüd veel see täiskuu ka lähenemas, siis magamine ka selline pinnapealne. Ma muidu jälgin enamvähem orgut, mulle see sobib.\nKuupäev: 21. January 2016, kl 09.41\nTäna siis neljapäev ja õige aeg enne homset kaalumist halama hakata\nEga ma ka väga midagi ei looda. Täiskuu mõjutab mind ka, eriti mu tujusid.\nMul pole vist väga mõtet oma päevamenüüd siia kirja panna, sest ma pole selles osas eriti eeskujulik. Tööpäevadel pole aega putru hommikuti keeta, seega siis 2 viilu röstleiba, toorjuust, sink, kurk või midagi sellist ning tass kohvi. Nädalavahetusteti kas omlett peekoni ja salatiga või hirsipuder.\nLõuna söön väljas. Kas ostan kaubamajast midagi või käin võtan alt kohvikust suppi. Tavaliselt söön ma tööl 2x. Kell 11 paiku ja siis umbes kell 15-16 vahel. Teine söök on siis midagi kergemat üldjuhul. Nagu puuvili või smuuti. Siis jaksab pärast seda trenni minna.\nÕhtuti söön oleneb kellaajast, mis kell koju jõuan trennist. Kui alles pärast kella 20 siis üldjuhul vaid tee ja vahest kõrvale 1 keedumuna, sest keha tahab pärast treeningut ju valku saada. Või kui jõuan koju varakult siis ikka mingi lihalik asi ja toorsalat või keedan suppi.\nAga jah üldiselt mul selle toitumisega suht ligadilogadi.\nMõtlesin siis isekeskis, et korraga kõigest halvast loobumine on raske, et kui prooviks nädala kaupa loobuda mingitest asjadest. A la, et kõigepealt kõik jahutooted...prooviks nii 1-2 nädalat hoida siis võtaks järgmise keelatud grupi nagu kõikvõimalikud tooted, kus suhkur sees. Magusat ma üldjuhul väga ei söö, aga noh hoidsed ja ketšupid jms...kõik ju sisaldavad suhkrut....ja siis alkohol, mida peab tunnistama, et ikka 1-2x nädala jooksul tarbin. Mitte palju aga pokaalike veini või gini on ju pärast rasket töönädalat kui õnnistus reede õhtul Püüaks siis nii järk-järgult elimineerida oma menüüst asjad mis seal olema ei peaks.\nKuupäev: 21. January 2016, kl 18.58\nHomset kaalumist ei oota küll aga ostsin endale raamatu "Kaalust alla". Seal on retseptid ja võimlemisharjutused ka. Hakkan kohe põnevusega sirvima.\nKuupäev: 21. January 2016, kl 20.22\nUrsull, järk-järgult asju muuta on kõige parem jah ja enda vastu tuleb lahke olla, valida õige tempo, sest muidu läheb raskeks. Ma ei oota ka üldse homset kaalumist, sai paar päeva Eestist ära oldud ja menüü oli teine ja kuigi enam-vähem sain kalorinormiga, siis polnud nii tasakaalus, magusat oli ja polnud nii valgurikas kui mu menüü tavaliselt, ja minul oleneb kaalualangus hästi palju sellest, et süsivesikute arvelt oleks söödud valgu kogu suur, reisiga tuli pool kilo juurde. Käisin eile küll trennis, aga arvan, et olen väga rahul kui homme hommikul kaal plussis pole.\nKuupäev: 21. January 2016, kl 20.30\nMinul isiklikult tuli suure üllatusena see, et kui asendasin süsivesikuid valguga ja kuidas see tunda andis nii täis kõhu tundena kui ka numbritena kaalul. Hommikul ja lõunal võtan vahetevahel seda uut proteiinikohupiima, milles valku rohkem kui tavalises kohupiimas (umb 11g/100g kohta) ja lisatud suhkrut ei ole. Eks ta maitse ole kah veidi lahjem ja puisem, kui tavaline kohupiim, aga kõhtu täidab mul vähemasti küll üsna hästi\nKuupäev: 21. January 2016, kl 20.51\nMa nagu mingeid jogurteid ja kohupiimasid üldse ei tarbi. Piisab piimast kohvi sisse. Mitte, et nad mulle ei meeldi (noh magusad ei meeldigi), aga tervise huvides talvel kohe kindlasti pole vaja piimatooteid tarbida, et terve püsida. Olen üldjuhul harva haige 1x 3 aasta jooksul või nii.\nAga eks seda valku saab mujalt ka kui piimast. Muna ja liha. Vähesel määral söön kodujuustu vaid.\nEnnast ajab juba muigama, et mul jutt selline nagu peaks ammu Kate Moss olema, aga tegelt on asi sellest kaugel veel\nAga eks ma üritan tasapisi keelatuid asju oma menüüst elimineerida.\nLiikumise osas ei ole midagi kurta selle nädala osas. Pühapäeval tegin selle 15+km jooksuringi, esmaspäeval olin korrus3-s üldfüüsilist tegemas 1,5h, teisipäev puhkus, kolmapäeval jõusaalis jooksin 3km+ aerutasin 3km + muud harjutused 45 min ning siis 1h ujumist otsa. Täna käisin 40 mintsa suuskamas ja homme peaks jälle suuskama minema päeval ning õhtul korrus3e.\nLoodame siis ikka homse osas parimat, et pekk sulaks ja kaal väheneks\nKuupäev: 22. January 2016, kl 07.33\nHommikust, mind tabas see nädal täitsa hullumeelne söömine, sõin kõike ja valimatult. Õnneks tänane kaal näitas, et olen ainult 500g. juurde võtnud. Loodan, et nüüd nendel isudel lõpp. Ilusaid kaalunumbreid ja veel ilusamat nädalalõppu.\nKuupäev: 22. January 2016, kl 08.06\nOn ikka hea tunne küll, kui saab kaalutabelisse miinuse, olgu see või pisikene.\nToitumises väga suuri muutusi pole ma teinud, pigem püüan kogused kontrolli all hoida. Minu jaoks on ikka keelatud asjad need eriti ahvatlevad ning selle asemel et öelda endale, et seda ma ei tohi süüa, ütlen, et ma praegu ei söö ehk siis lükkan isu edasi. Mõnikord õnnestub ennast nii päris pikalt ära petta.\nKõige suurem eneseületus on ehk see, et olen sel nädalal 2x jõusaalis käinud. Elus esimest korda trennis ja kindlasti mitte viimast. Arvasin alati, et see pole minu jaoks, aga meeldis väga.\nKuupäev: 22. January 2016, kl 08.56\nMina tegin täna pikema uinaku ja plaan kodukontoripäeva teha. Ehk siis muuseas tööle saab oma kodused asjad ka ära aetud ehk.\nPlaan minna päeval korraks suuskama, sest nii supper ilm on ju. Eile õhtul käisin, küll oli mõnus.\nTäna kaalule astudes meeldiv üllatus ka. Ilgelt rahul olen, et kaal nii alla tiksub Peaasi, et see kõik nii ka jääks. Ühtlasi võib kummutada tõsiasja, et päevadega ON võimalik ka kaalust alla saada, kui väga tahta. Nädala algul viskas ikka mul ligi 2kg kaalu üles ja nüüd reedeks kõik jälle tim-tom.\nTeistele ilusaid miinuseid ja liikuge õues, sest super talv on hetkel ju.\nKuupäev: 22. January 2016, kl 08.59\nHommikut kõigile, mina pole oma selle nädala numbritega üdse rahul. Kogu aeg on õhupalli tunne peal. Justkui kõik, mis sisse läheb, sinna jääbki. Ei käi mul läbi see seedevärk.\nPaar päeva tagasi hõiskasin siin, et joon oma veini lõpuni. Jõudes külmikuni, tuli meelde, et võtan veel antibiootikume.. Sinna see vein minust jäigi\nKuupäev: 22. January 2016, kl 11.46\nMul on käinud siin võitlus iseendaga... Raske, raske!\nAga ma jäin nn "kõhugrippi", oksendamine, kõhulahtisus, palavik , metsik metsik peavalu! Mees ütles, et ta ei mäletagi millal ma viimati haigehaige olin. Siis arutasime ja ma sain aru ,et keha annab siiski märku,et olen ennast unarusse jätnud. Ma pole viitsinud isegi lapsega õue jalutama minna!!! Kohutav.\nAndsin endale nüüd lubaduse, et järgmine nädal olen VÄHEMALT 500grammi kergem ning rohkem motiveeritud!\nPiinlik vaadata lausa oma kaalunumbrit!\nKergeid nr teile\nKuupäev: 23. January 2016, kl 15.11\nMinul on kehv nädal olnud, õhtuti töölt tulles on selline söögiisu, et sööks hobuse ära ja siis hundi ka veel otsa... see, et mul ainukesena madalseis oli isegi lohutab ja kui Ursull ütleb, et kuuseis on ka selline mis ei aita väga kaalu langetada siis ehk saan minagi rajale tagasi.\nUrsull sinu mõtted ja nõuanded on väga head - aitäh nende eest. Tahtsin küsida, et kui sa 2 tundi jooksed, kas sul on siis veepudel kaasas? Üle tunni ilma vedelikuta pole vast hea ja ma sellepärast eriti üle 1 tunni ei jooksegi.\nMa käisin täna suusatamas - 1 tunni olin rajal, pärast tegin jõuharjutusi otsa.\nMinu patustamised pole magusad asjad vaid pigem hea seemneleib, kuivikulaadsed tooted. 1-2 korda nädalas luban endale õlut.\nEhk tuleb uus nädal korralikum\nKuupäev: 23. January 2016, kl 18.08\nBIRIKA, üleme siis nii, et kuni 2h ilma veeta olek on ka minu piir joosta. Aga eks see oleneb tempost. Teinekord võistlustel joostes 10km tahaks igas joogipunktis juua, palav ilm jne.\nSamas talvel külm, ei tee nii kiiret tempot üldjuhul, vaid rahulikult jooksen, et saab ka lobiseda kui sõbranna kaasas, siis pole vee järele isu. Talvel joostes ei tohiks kindlasti külma vett juua. Siis peab see termospudel olema leige veega. Aga jah, kui vett mul kaasas ei ole siis koju jõudes kaanin kohe liiter sisse\nTore kui saan abiks olla. Võibolla tundun mõnele targutajana, siis ärge laske häirida. Mulle võib otse ka öelda, kui midagi ei sobi\nMul täna puhkepäev, nii mõnna on olla Isegi imepisikese toor-šokolaadikoogitüki lubasin täna endale, et olen ka see nädal tubli olnud.\nÜritan ikka jälgida seda, et üle 3 päeva järjest trenni ei tee ehk siis 2 vaba päeva nädalas. Eile jälle said üldfüüsilist tehtud 1h40m, täna kõhulihased valutavad. Üldjuhul ongi nii, et kui käin seal Korrus3 trennis ära siis 24h hiljem ma ei naera, sest nii krdima valus on kõhulihastel Selline mõnna valu.\nHomme tahaks suusatama minna või pikka distantsi jooksma, vaatan jooksvalt mille järgi "isu" sel hetkel on, siis seda teen.\nKes Rae vallast ja ei taha üksi liikuda, siis võib mulle hullule märku anda\nKuupäev: 24. January 2016, kl 13.38\nTegin täna midagi minu jaoks täiesi erilist,nimelt lasin lapsel üles otsida hüppenööri ning hakkasin hüppama,algul 1 jalg ees,teine järel,siis korraga kahe jalaga ja siis teine jalg ees,esimene taga,jeerum ,kui raske oli,tegin nõnda vaheldumisi väikeste vahedega vist 5 minutit või tsipa üle selle,need hetked,mil hüppasin kahe jalaga korraga,oli säänne suure grislikaru tunne peal ,kartsin põrandast läbi kukkuda,aga samas hullult meeldis ,seadsingi nüüd endale uue eesmärgi,iga päev hüppenööriga erinevalt hüpata algul kuni 5 minutit päevas,edaspidi vastavalt keha suutlikkusele.Eilne päev möödus kaneelirullide ja muude pirukatega,aiai,tean,aga see oli lihtsalt ammu kokku lepitud ja sai kuulata mehevenna ja ta naise India muljeid ja juurde siis sõime Indiast toodud maitseainete safrani ja kaneeliga rulle .\nTervis juba parem,tahan minna täna ka jalutama,küll ilma laseta,kuna tal lõi pärast eilset Ihaste metsas sportlikku jalutuskäiku kõva köha välja,nüüd ravisime terve eilse õhtu ja tänane päev samas vaimus.\nKuupäev: 24. January 2016, kl 17.57\nmul tuleb jälle ühepajatoidu nädal teen täna suure potitäie valmis, siis hea järg nädal võtta. Eelmine kord mõjus kaalule ka hästi\nKuupäev: 25. January 2016, kl 07.17\nNädalalõpp oli nii kiire, et kaalusin a märkisin alles täna tabelisse, ega midagi rõõmustavat ei ole, +1 kg. Ühesõnaga lihtsalt ei tule siin midagi\nKuupäev: 25. January 2016, kl 16.22\nMa mõtlen Ursulli sõnade üle, et alustaks väikestest muudatustest, et tervislikumaks ja siis järelikult ka vormis inimeseks saada. No mina olen neid väikseid samme juba aastaid astunud, ei söö saiatooteid, maiustusi tarbin väga harva, liigun/treenin 3-4 korda nädalas ja see meeldib mulle väga. Arvan, et minu kõige suurem ja tähtsam samm oleks õhtusöök jätta oma vaenlasele, mitte see ise endale sisse süüa. Aga nii raske on minul õhtul mingi salati ja kodujuustu ja kergega piirduda...ikka tahaks midagi rohkemat .\nMa siis võtan ennast kätte ja üritan õhtused portsjonid kergemaks saada, näis kuidas läheb, sest tean suht kindlalt, et õhtusöögis minu ülekaalu saladus peitubki .\nAga mina lähen täna jõutrenni, kes veel täna trenni teeb?\nKuupäev: 25. January 2016, kl 17.17\nBirka, aga sa vaheta õhtusöök lõunaga ära, söö siis toekamalt ja õhtul siis kergemalt. Ma sellest nädalast üritan jälle kõik ilusti kirja panna. Muidugi on see nädal kaks sünnipäeva tulemas.\nKuupäev: 25. January 2016, kl 22.48\nMina just mõni aeg tagasi jõudsin trennist....seega vastus su küsimusele BIRIKA, kas ma trenni täna teen siis nüüd on see tehtud.\nMinu trenniblogi moodi asja saab Endomondost lugeda. Olen hakanud pikemalt sinna kirjutama oma värskeid emotsioone. Miks? Aga kuidagi see nii tekkis. Treener palus, et ma kirjutaks emotsioone, et ta teaks mis tujus ma olen ja kuidas hakkama saan jnejne...nüüd siis olengi jäänud kirjutama. Vahest pikemalt, vahest lühemalt.\nTäna olen täiega laip, 1h50min saalis ringi rabelemist.\nHomme pean esimena mingil seminaril ja mul on tunne, et ma seal püsti ei seisa.\nAhjaa, kes aktiivsemad on siis meil siin vanade hirvedega Endosse tehtud ka võistlus. Kes tahab kampa lüüa, siis kirjutagu mulle privaatselt.\nMinumeelest on kõige raskem osa kaalu jälgimise või alla saamise osas just nädalavahetused. Siis on see rutiinist välja minek ja nii raske on endale nädalavahetusse ka rutiini tekitada. Ikka vaja ju kusagil käia ja kellegiga kohtuda jnejne. Uhhh, raske värk.\nPühapäeval mul tuli ka lõpuks veini isu ja tegin 2 pokaali ning otsa koogiviil ka....nüüd see kook seisab siin ja keegi ei söö Nädala sees on pere nii tervislik. Lõpuks saab koer jälle kooki\nKuupäev: 26. January 2016, kl 09.38\nNädalavahetused on kõige raskemad jah. Sellepärast on tore ennast reedeti kaaluda, siis on pärast nädalavahetust jälle aega pringimaks saada.\nKuupäev: 26. January 2016, kl 12.14\nMul muudab nädalalõpu keeruliseks see, et juba hommikusöök on kaks tundi hiljem, kui nädala sees ja see lööb sassi asja.\nKuupäev: 26. January 2016, kl 13.41\nMul kuidagi nii läinud, et poole päevani suudan ilusti normaalselt süüa ja siis õhtul tekib järsku selline tobe vajadus kõik kättesaadav kinni pista. Kui õhtud normi saaks, küll siis kaal kukuks. Samas olen täiesti oma eesmärkide järgi läinud praegu - tahtsin jaanuari lõpuks 74 kg kaaluda ja selle ma saavutasin. Nüüd järgmine eesmärk on veebruari lõpuks 72 kg Võtan asja rahulikult, lõppeesmärgiks on juuli alguses näha kaalul numbrit 66kg. See on minu pikkuse juures täitsa asjalik number ja kui ma trennidega end vähegi vormi saan, siis vähem kaaluda väga ei tahagi. Midagi peab talvel sooja ka andma Aga kes teab - ehk suvel on nii palav, et võtan ühe hooga kohe veel maha\nTrennidega õnneks pole probleemi olnud - olen kodune ja teen nädalas 3-5 trenni erinevate videote järgi. Kui nüüd lund vähemaks jääb, siis saaks ehk vankriga jalutama ka jälle. Mulle meeldib Youtubest erinevaid trennivideosid järgi teha. Kuna ma pole just eriti hea koordinatsiooniga, siis mõni osutub minu jaoks liiga keeruliseks aga 2-3 trenniga olen lihtsamad kavad endale selgeks teinud ja siis mõnuga kaasa vehkinud.\nKuupäev: 27. January 2016, kl 21.31\nKuidas läheb? Reede läheneb. Mis tunded valdavad?\nMa ikka lasen samas vaimus edasi: kodu-töö-trenn-kodu trajektooril, vahele ka puhkepäevi.\nAga hetkel ärritab mind see, et mu kaal läks lolliks ja võib kaaluks näidata vahel 22kg ja vahel 101kg Kahtlustan, et reedel ma ei kaalu end....üritan siis alles uut kaalu minna ostma. Eks ma pean siis laupäeva hommikul kaaluma.\nKuupäev: 27. January 2016, kl 22.05\nMul läheb nädal normaalselt, kaal on seal tagasi kus ta enne eelmise nädala kaalumist oli, aga allapoole ei taha mitte minna, reedet veel ei karda, sest üks päev veel võimalik olukorda parandada. Täna käisin jälle jooksutrennis ja pulss oli selline, et võimaldas väga kiiret kõndi või väga aeglast jooksu, aga vägisi tahtis jooks kiiremaks minna ja siis pidin jälle tagasi tõmbama, tahaks juba joosta kiirelt ja kaugele. Mind saadab viimastel päevadel kuidagi kärsitus...Ursull, mis sa arvad, mitu jooksutrenni tuleks nädalas teha, et areng normaalne oleks. Kas 2X1,5 h-st piisab?\nToimetatud 1 kord(a). Viimati Lizzie 27.01.2016 22.05.\nKuupäev: 27. January 2016, kl 22.18\nMis su eesmärk on Lizzie? Kiiresti ja kaua joosta?\nKui jah, siis kõigepealt pead saama pulsi madalaks. Kui muid treeninguid ei tee, siis 4-5x nädalas võiks joosta, erinevate aegadega. Oluline on see, et treeningud pidevalt vahelduks, et keha ei jää mugavustsooni ning toimuks progress. Näiteks 1 päev 120 pulsiga jooksu/kõndi 40 min, 2 päev 120 pulsiga jooksu/kõndi 50 min, 3 päeva 130 pulsiga jooks/kõnd 30 min.\nOluline on siis iga 2-3 päeva tagant puhata ja mitte midagi füüsilist teha. Üle kolme päeva järjest trenni ei ole tark teha, keha ei taastu ära.\nUmbes sellises rütmis võiks neid jooksutrenne teha. Kui näed, et pulss langeb siis, iseenesest hakkad kiiremini jooksma ja kasvab ka võimekus pikemalt joosta. 1x nädalas võiks olla pikem jooks/kõnd 1,5-2h. Algajale soovitaks pigem kõndi kiiremas tempos, see aitab kõige paremini pulssi treenida, et see hiljem jooksuajal madal püsiks. Maastik võiks ka vahelduv olla, sest väga suur vahe on, kas joosta siledal asfaldil või metsas. Ehk siis kombineeri oma jookse ajaliselt, erinevate pulssidega, maastikega ja nii sa arened


Uudised - Zhengzhou FangMing kõrge temperatuuriga uus materjal Co., Ltd. - haruldaste muldmetallide oksiidi SS keraamiline termoväli, mida rakendatakse safiirikristallikasvatajas - ainus professionaalne tootja, kellel on leiutise patentide sõltumatud omandiõigused.\nZhengzhou FangMing kõrge temperatuuriga uus materjal Co., Ltd.-haruldaste muldmetallide oksiidi SS keraamiline termoväli, mida rakendatakse safiirikristallikasvatajas-ainus professionaalne tootja, kellel on leiutise patentide sõltumatud omandiõigused.\nSafiiri nimetatakse tavaliselt korundiks ja selle põhikomponent on Al2O3. Sellel on head optilised, termilised, dielektrilised ja mehaanilised jne omadused. See on multifunktsionaalne kristallmaterjal, millel on suurepärased terviklikud omadused.\nSafiiril on ilmsed omadused: kõrge kõvadus, kulumiskindlus, stabiilsus kõrgel temperatuuril, head dielektrilised omadused, kõrge valguse läbilaskvus ja nii edasi. See on kaasaegses tööstuses oluline alusmaterjal. Praegu kasutatakse seda laialdaselt LED -is, olmeelektroonikas, instrumentides, sõjatööstuses ja muudes valdkondades.\nSafiir-monokristallide peamised tootmismeetodid on Kyropoulose meetod (KY), vertikaalne horisontaalne gradiendi külmutamine (VHGF), servadega määratletud kilega toidetud kristallide kasv (EFG), soojusvahetusmeetod (HEM), tiigliga laskumise meetod (Bridgman), sool -geeli kastmise meetod Czochralski meetod) ja leegi sulatamise meetod (Verneuili meetod). Nende hulgas on Kyropoulose meetod (KY) kristallide suuremahuliseks kasvatamiseks kõige sobivam meetod ja tootmiskulud on madalad, mis on kõige tavalisem tootmismeetod kodu- ja välismaal.\nKyropoulos (KY) meetod on kristallide kasvatamise meetod, mille leiutas Venemaalt pärit kyropoulos, et kasvatada sulavedest monokristalle. Nüüd kasutatakse seda laialdaselt safiiri monokristallide kasvatamisel. Suurim erinevus teistest kasvumeetoditest on see, et suurem osa kristallidest on sulatatud õlgade ja võrdse läbimõõduga. Kristallide omaduste tõttu kristallimisprotsessis võivad kristallid kasvada teatud etapini. Kui temperatuur on õigesti seadistatud, saab kristallide pideva kristalliseerumise realiseerida ilma seemneid ülespoole tõmbamata ja kogu kasvuprotsess saab lõpule viia.\nZhengzhou Fangming kõrge temperatuuriga keraamiline New Material Co., Ltd. (edaspidi „Fangming NewM”) Alates seadistamisest oleme investeerinud tohutuid summasid haruldaste muldmetallide oksiidkomposiidi SS-keraamika termovälja temperatuurivälja sõltumatuks uurimiseks ja arendamiseks safiirist ühe jaoks kristallide kasvataja. Pärast kaheaastast pidevat teadus- ja arendustegevust toodeti 2016. aasta mais edukalt partii SS keraamilist termovälja KY meetodi 120 kg ja kõrgema klassi Sapphire kasvatajale. Seejärel kasutatakse seda laialdaselt safiiris, kasutatakse laserikristallitehaseid Hiinas ja eksporditakse Venemaale, USA -sse ja muudesse kohtadesse ning nad said neist kõrge maine.\nVahepeal 2016. aastal rakendas Fangming NewM riiklikku patendiametit safiirikasvataja termovälja. Juunis 2019 saime leiutise patendi kõrge puhtusega ütriumiga stabiliseeritud tsirkooniumoksiidi SS keraamilisest termoväljast ülikõrge temperatuuriga kristallikasvatajale. Patendinumber on 201610274897.6. Sellest ajast alates on Fangming NewMist saanud ainus professionaalne tootja, kellel on leiutiste patentide sõltumatud omandiõigused.\nFangming NewM poolt iseseisvalt leiutatud ja toodetud uut tüüpi keraamilistel termoväljadel on järgmised omadused:\n1. Vaakumis ja muudes kaitsekeskkondades võib termovälja töötemperatuur ulatuda 2650 ℃.\n2. Vaakumkeskkonnas, üle 1800 ℃, eraldub hapnik korraga.\n3. Lükka edasi ja kaitse teiste metalliväljade kasutusaega temperatuuriväljas.\n4. Töötemperatuuri korduv tõstmine ja langetamine, tsükli kasutusiga on 3 aastat, tõstes 6 korda pikemat aega kui metallist termoväljal.\n5. 120 kg kristalli termovälja näitena, võrreldes metalli termoväljaga, lühendatakse kasvuperioodi 25% ja säästetakse energiatarbimist rohkem kui 40% võrreldes metallkristalliga.\n6. Murdke läbi suuremahulise kristallikasvu termovälja kitsaskoht ja realiseerige kristallide masstootmine.\nÜlimalt kõrge temperatuuriga tsirkooniumoksiidi spetsiaalne keraamiline materjal ja tooted, pakume igakülgseid integreeritud lahendusi ülikõrge temperatuuri jaoks, kõrgele erosioonikindlusele ja kõrgetele erosioonitingimustele.\nZhengzhou Fangming kõrge temperatuuriga keraamiline uus materjal Co., Ltd.\nLisa: Shiqiao tööstuspiirkond, Goutangi linn, Xinmi, Henan, Hiina\nTel: +86-371-69258566 (tehas) +86-371-53393916 （Zhengzhou)\nFaks: +86-371-69258566 (tehas) +86-371-53393916 （Zhengzhou)\nVeebisait: www.chinafmxc.com E-post: sales@chinafmxc.com\nPostitamise aeg: jaanuar-01-2020


KõRGETE VOODITE PLUSSE JA MIINUSEID - KõIK VOODITEST\nKõrged voodid hõlbustavad oluliselt Dacha hooldamist, kuid nagu iga tehnoloogia puhul, on sellel aiataimede kasvatamise meetodil oma eelised ja puudused. Millised? Uurige artiklist.\nKõrged või ülestõstetud voodid - need on ruumi piiratud voodid erinevate aia- ja aiakultuuride kasvatamiseks. Kõige sagedamini luuakse need sügisel, aga kui soovid, saate selle igal ajal ehitada.\nKuidas teha kõrge voodi?\nKõrge voodiga algoritm on üsna lihtne. Koht, kus nad kavatsevad harja paigutada, ehitavad kasti, mille kõrgus on 15 kuni 80 cm. kiltkivi, plastist, logisid, tellised ja muud jäägid. Nendel eesmärkidel saate osta spetsiaalseid monteeritavaid metallkilpe, mis on kaetud veekindla kompositsiooniga.\nKasti põhjas asetage närilistelt kaitsev võrk. Seejärel valage mingi orgaanilise aine kiht (purustatud oksad, topid, saepuru, lehestik, mädanenud sõnnik jne) ja katke ülemine viljakas pinnase segu. Voodi on valmis!\nTõstetud voodite peamiseks eeliseks on hea saagikus koos vähenenud tööjõukuludega (võrreldes traditsiooniliste istutusvormidega). Saate luua mitmesuguseid erinevaid pinnase segusid, mis on kohandatud konkreetsete põllukultuuride vajadustele.\nKõrge voodi ehitamisel pidage meeles: selle pikk külg peaks olema lõuna poole, nii et taimed on ühtlaselt valgustatud\nLisaks on kõrgetel vooditel mitmeid teisi sisuliselt:\npinnase kiire soojenemine kevadel, mis võimaldab varajase külvi ja seega suurendada saagikust 1,5-2 korda;\nmultšit hoitakse karbis hästi (mitte tuule poolt eemaldatud, sademete ajal välja ei pesta);\nhea drenaaž (voodite nõuetekohase korraldusega, niiskuse stagnatsioon on välistatud);\nmulla segu saab valida iga aia jaoks individuaalselt, mis võimaldab teil kaitsta haigestumist, luua optimaalsed tingimused konkreetsete põllukultuuride kasvatamiseks;\nvähem teravad temperatuuri langused, mis mõjutavad soodsalt saaki;\nväheneb kaevamise ja umbrohutõrje vajav maa-ala;\nkui taimede eest hoolitsemine ei ole vajalik;\nesteetiline välimus (voodi õige vorm ei aja jooksul kokku);\nTeil on võimalik korraldada ülestõstetud voodi mis tahes hästi valgustatud kohas, mis varem ei sobinud aianduseks (näiteks kivi- või savimullale);\nlihtsam hoolitsemine teede eest - sa võid niita rohi trimmeriga või isegi täita kruusid (liiva).\nMiinused tõstetud voodid\nSelliste struktuuride peamiseks puuduseks on pinnase kiire kuivamine. Seetõttu on nende korraldamine kõrgendatud kohtades ja lõunapoolsetes piirkondades ebaefektiivne. Osaliselt toime tulla selle probleemiga saab teha mulda mulda või kaevates üles tõsta voodi 20-30 cm sügavusele, tõhusam viis on tilguti niisutamine, kuid mitte iga aednik ei saa seda teha.\nKõrge voodiga istutamise tihedus peaks olema kaks korda kõrgem kui tavaliselt. Seega on taimedel lihtsam võidelda umbrohu vastu.\nKahjuks ei ole kõik tõstatatud voodite korraldamisel raskused. Ole selleks valmis väljakutseid:\npiiratud ruum sunnib teid pidevalt sööma taimi orgaaniliste ja mineraalväetistega;\non oht ebasoodsate mikrofloora paljunemiseks, mis on ohtlik kasvavatele põllukultuuridele;\nselliste voodite ehitamine võib nõuda olulisi füüsilisi ja materjali kulusid;\nMulla tugeva soojenemise tõttu kasvavad sellistel vooditel sageli külmakindlad kultuurid (spinat, küüslauk jne).\nNagu näete, on lisaks kõrged voodid ilmsetele eelistele ka mõned puudused. Kuid see ei ole põhjus, miks loobuda nende kasulike rajatiste ehitamisest teie saidil. Piisab lihtsalt selliste voodite omaduste arvessevõtmisest ja teatavatest tingimustest kinni pidamisel.


Olicard 40 mg - toimeainet prolongeeritult vabastav kõvakapsel (40mg) - RX.EE\nOlicard 40 mg - toimeainet prolongeeritult vabastav kõvakapsel (40mg)\nATC Kood: C01DA14\nOLICARD 40 MG\ntoimeainet prolongeeritult vabastav kõvakapsel (40mg)\nOlicard 40 mg toimeainet prolongeeritult vabastavad kõvakapslid\nOlicard 60 mg toimeainet prolongeeritult vabastavad kõvakapslid\nMis ravim on Olicard ja milleks seda kasutatakse\nMida on vaja teada enne Olicard’i kasutamist\nKuidas Olicard’i kasutada\nKuidas Olicard’i säilitada\nIsosorbiitmononitraat kutsub pikaajaliselt esile vereliikumise paranemise südames. Suureneb südamelihase hapnikuga varustatus ja suureneb südame töövõime. Isosorbiitmononitraat avaldab otsest lõõgastavat toimet veresoonte, eriti venoossete veresoonte silelihastesse, tekitades veresoonte laienemise. Südame eelkoormus väheneb. Sellega väheneb südame mõlema vatsakese täitumisrõhk, mõõtmed ja lihaspinge ning südamelihase hapnikutarbimine. Arterite laienemise tulemusena väheneb järelkoormus ja langeb vererõhk. Tähtis on ka südame pärgartereid laiendav toime. Isosorbiitmononitraat lõõgastab bronhide silelihaseid, kusejuhade, sapipõie ja -juhade, söögitoru, peen- ja jämesoole sulgurlihaseid.\nOlicard’i kasutatakse stenokardia vältimiseks ja raviks.\nÄrge kasutage Olicard’i:\nkui olete isosorbiitmononitraadi, teiste nitraatpreparaatide või selle ravimi mis tahes koostisosade (loetletud lõigus 6) suhtes allergiline.\nkui teil on äge südamelihase infarkt koos madala täitumisrõhuga, äge vasaku vatsakese puudulikkus, äge tsirkulatoorne kollaps (šokk, veresoonte puudulikkus), raske vererõhulangus.\nkui te põete rasket südamehaigust (hüpertroofiline obstruktiivne kardiomüopaatia, konstriktiivne perikardiit ja perikardiaalne tamponaad)\nkui kasutate erektsioonihäirete raviks kasutatavaid preparaate (sildenafiili, vardenafiili või tadalafiili), sest need võimendavad isosorbiitmononitraadi vererõhku alandavat toimet (minestuse, südamelihase infarkti oht).\nOlicard ei sobi ägeda stenokardiahoo raviks.\nEnne Olicard’i võtmist pidage nõu oma arsti või apteekriga:\nkui te põete rasket südamehaigust (madal täitumisrõhk, nt ägeda südamelihaseinfarkti, vasaku vatsakese puudulikkuse korral); vältida tuleks süstoolse vererõhu langust alla 90 mmHg;\nkui teil on aordistenoos ja/või mitraalstenoos;\nkui teil on kalduvus püstiasendiga seotud vererõhulanguse tekkeks;\nkui te põete haigust, millega kaasneb koljusisese rõhu tõus\nOlicard ei sobi ägeda stenokardiahoo ja ägeda südamelihaseinfarkti raviks.\nOlicard-ravi ei tohi järsku katkestada, vaid lõpetada kasutamine järk-järgult annust vähendades.\nOlicard’i kasutamise ohutus ja efektiivsus alla 18-aastastel lastel ei ole tõestatud. Andmed puuduvad.\nMuud ravimid ja Olicard\nOlicard’i hüpotensiivne toime tugevneb samaaegsel manustamisel koos teiste vasodilataatorite, kaltsiumikanali blokaatorite, β-adrenoblokaatorite, hüpertensioonivastaste ainete, närvisüsteemi mõjutavate ravimite, tritsükliliste antidepressantide või alkoholiga. Olicard võib samuti tugevdada dihüdroergotamiini vererõhku langetavat toimet. Isosorbiitmononitraadi manustamine koos erektsioonihäire ravimitega (sildenafiil, vardenafiil või tadalafiil) võimendab oluliselt Olicard’i vererõhku langetavat toimet (vt lõik „Ärge kasutage Olicard’i“).\nOlicard koos toidu ja joogiga\nOlicard 40 mg ja Olicard 60 mg kapsleid võetakse pärast hommikusööki, neelates need tervelt vedelikuga alla.\nRaseduse ajal võib Olicard’i kasutada ainult juhul, kui oodatav kasu emale ületab riskiohu lootele.\nRinnaga toitmise ajal võib Olicard’i kasutada ainult juhul, kui oodatav kasu emale ületab riskiohu lootele.\nVaatamata manustamisjuhiste jälgimisele võib Olicard mõjutada liiklusvahendite ja masinate juhtimisvõimet, eriti ravi alguses, annuse suurendamisel, teise ravimi manustamisele üleminekul ja koos alkoholiga.\nOlicard sisaldab sahharoosi\nKui teie arst on teile öelnud, et te ei talu teatud suhkruid, peate te enne ravimi kasutamist konsulteerima arstiga.\nOlicard 40 mg soovitatav annus on 1 kapsel päevas. Vajadusel võib annust suurendada 2 kapslini päevas (vastab 80 mg isosorbiitmononitraadile). Täieliku ravitoime säilitamiseks tuleks kaks eraldi annust manustada 6 tunnise vahega, st teine kapsel tuleks sisse võtta mitte hiljem kui 6 tundi pärast esimest annust.\nOlicard 60 mg: 1 kapsel päevas.\nAnnuse suurendamisel ja/või manustamisintervalli muutmisel võib raviefekt väheneda või kaduda.\nKui teil on tunne, et Olicard’i toime on liiga tugev või liiga nõrk, pidage nõu oma arsti või apteekriga.\nKui te võtate Olicard’i rohkem kui ette nähtud\nVõib tekkida vererõhu langus, püstiasendist tingitud vererõhu regulatsioonihäire, südamepekslemine ja peavalu, väsimus, pearinglus, unisus, näopunetus, iiveldus, oksendamine ja kõhulahtisus. Suurte annuste korral võib tekkida isosorbiitmononitraadi lagunemise tõttu methemoglobiinveresus, sinikus, hingamisraskus ja kiirhingamine. Väga suurte annuste korral võib tekkida koljusisese rõhu tõus koos ajutegevuse häirete sümptomitega. Kroonilise üleannustamise korral suureneb methemoglobiini hulk veres.\nÜleannustamise kahtluse korral pöörduge koheselt arsti poole.\nKui te unustate Olicard’i võtta\nKui teil on lisaküsimusi selle ravimi kasutamise kohta, pidage nõu oma arsti või apteekriga\nKõrvaltoimete esinemissagedused on defineeritud järgnevalt: väga sage (≥1/10); sage (≥1/100 kuni <1/10); aeg-ajalt (≥1/1000 kuni <1/100); harv (≥1/10 000 kuni <1/1000); väga harv (<1/10 000); teadmata (esinemissagedust ei saa hinnata olemasolevate andmte alusel).\nTeadmata: stenokardia (süvenemine), bradüarütmia, ortostaatiline hüpotensioon, reflektoorne tahhükardia\nTeadmata: minestus, vereringe kollaps\nTeadmata: iiveldus, oksendamine\nTeadmata: eksfoliatiivne dermatiit, allergilised nahareaktsioonid\nÜldised häired ja manustamiskoha reaktsioonid Sage: kurnatus\nÄrge kasutage seda ravimit pärast kõlblikkusaega, mis on märgitud karbil pärast “EXP”. Kõlblikkusaeg viitab selle kuu viimasele päevale.\nMida Olicard sisaldab\nToimeaine on isosorbiitmononitraat. Üks kapsel sisaldab toimeainena 40 mg või 60 mg isosorbiitmononitraati.\nAbiained on etüültselluloos, želatiin, maisitärklis, sahharoos, talk, titaandioksiid (E171).\nKuidas Olicard välja näeb ja pakendi sisu\nValged läbipaistmatud želatiinist kõvakapslid PVC-alumiinium blisterpakendis.\n40 mg: Pappkarbis on 20, 50 või 100 kapslit. 60 mg: Pappkarbis on 20, 30, 50 või 100 kapslit.\nOlicard 40 mg, toimeainet prolongeeritult vabastavad kõvakapslid\nOlicard 60 mg, toimeainet prolongeeritult vabastavad kõvakapslid\nÜks toimeainet prolongeeritult vabastav kõvakapsel sisaldab 40 mg või 60 mg isosorbiitmononitraati.\nINN. Isosorbidi mononitras\nTeadaolevat toimet omav abiaine: sahharoos.\nValge, läbipaistmatu, zelatiinist kõvakapsel, mis sisaldab valget või hallikasvalget prolongeeritult vabanevat isosorbiitmononitraati ja valgeid või hallikasvalgeid sukhrusfääre.\nOlicard 40 mg toimeainet prolongeeritult vabastavad kapslid:\n1 Olicard 40 mg toimeainet prolongeeritult vabastav (vastab 40 mg isosorbiitmononitraadile) kapsel päevas. Vajadusel võib annust suurendada 2 kapslini päevas (vastab 80 mg-le isosorbiitmononitraadile). Täieliku ravitoime säilitamiseks tuleks kaks eraldi annust manustada\n6 tunnise vahega, st teine annus tuleks sisse võtta mitte hiljem kui 6 tundi pärast esimest annust.\nOlicard 60 mg toimeainet prolongeeritult vabastavad kapslid:\n1 Olicard 60 mg toimeainet prolongeeritult vabastav (vastab 60 mg isosorbiitmononitraadile) kapsel päevas.\nRavi tuleks alustada väikeste annustega ja suurendada annust aeglaselt vajaliku tasemeni.\nToimeainet prolongeeritult vabastavad kapslid neelatakse alla närimata, koos piisava koguse vedelikuga (nt klaasitäie veega).\nÄge tsirkulatoorne kollaps ja šokk.\nKardiogeenne šokk, võib kasutada vaid juhul, kui aordisisese kontrapulsatsiooni või positiivse inotroopse toimega ravimite abil on tagatud piisavalt kõrge vasaku vatsakese lõppdiastoolne rõhk.\nHüpertroofiline obstruktiivne kardiomüopaatia, konstriktiivne perikardiit ja perikardi tamponaad.\nRaske hüpotensioon (süstoolne vererõhk madalam kui 90 mmHg).\nSamaaegne fosfodiesteraas5 inhibiitorite manustamine (vt lõik 4.5).\nIsosorbiitmononitraat ei sobi ägeda stenokardiahoo ja ägeda müokardiinfarkti raviks.\nEttevaatusega tuleb isosorbiitmononitraati manustada järgmistel juhtudel:\nmadal täitumisrõhk, nt ägeda müokardiinfarkti, vasaku vatsakese puudulikkuse korral; vältida tuleks süstoolse vererõhu langust alla 90 mmHg;\naordistenoos ja/või mitraalstenoos;\nkalduvus tsirkulatoorse düsregulatsiooni tekkeks (ortostaatiline hüpotensioon);\nhaigused, millega kaasneb intrakraniaalse rõhu tõus (nt trauma või ajuverejooks).\nIsosorbiitmononitraadi manustamine võib koronaarhaigust põdeval haigel põhjustada mööduvat hüpokseemiat ja isheemiat verevoolu ümberjaotumise tõttu hüpoventileeritud alveolaarpiirkondadesse. Olicard-ravi ei tohi katkestada järsku, vaid järk-järgult annust vähendades, kuna võib tekkida tagasilöögiefekt.\nPikatoimeliste nitraatide kasutamisel on kirjeldatud on tolerantsuse teket ja ristuvat tolerantsust teiste orgaaniliste nitraatide suhtes. Et vältida efektiivsuse vähenemist või kadumist, tuleks hoiduda suurte annuste pidevast kasutamisest.\nRavim sisaldab sahharoosi. Harvaesineva päriliku fruktoositalumatuse, glükoos-galaktoos malabsorptsiooni või sukraas-isomaltaas puudulikkusega patsiendid ei tohi seda ravimit kasutada.\nFosfodiesteraas-5 inhibiitorite (sildenafiil, vardenafiil, tadalafiil) samaaegne manustamine nitropreparaatidega on vastunäidustatud, kuna see võib põhjustada tõsist vererõhu langust, isheemiat ning vereringe häireid koos püsivate südame- ja ajukahjustustega.\nSamaaegsel teiste vasodilataatorite, hüpertensioonivastaste ainete (nt AKE inhibiitorite, β-blokaatorite, kaltsiumiantagonistide), neuroleptikumide või tritsükliliste antidepressantide või alkoholi kasutamisel suureneb isosorbiitmononitraadi vererõhku langetav toime.\nDihüdroergotamiini hüpertensiivne toime võib isosorbiitmononitraadi samaaegsel manustamisel suureneda (suureneb dihüdroergotamiini plasmakontsentratsioon).\nPuuduvad andmed isosorbiitmononitraadi toime kohta inimeste fertiilsusele või rasestuda võivatele naistele.\nIsosorbiitmononitraadi kasutamise kohta raseduse ajal ei ole kliinilisi andmeid. Loomkatsed ei näita otsest või kaudset kahjulikku toimet rasedusele, embrüo/loote arengule, sünnitusele või postnataalsele\narengule inimeste jaoks olulistes annustes (vt lõik 5.3). Raseduse ajal tuleb ravimit kasutada ettevaatusega.\nEi ole teada kas isosorbiitmononitraat eritub rinnapiima või mitte. Riski rinnaga toidetavale lapsele ei saa välistada. Otsus isosorbiitmononitraadi ravi jätkamise/lõpetamise või rinnaga toitmise jätkamise/lõpetamise osas tuleb langetada lähtudes kasust imetatavale lapsele ja kasust isosorbiitmononitraatravist naisele.\nRavimi toime kohta autojuhtimisele ja masinate käsitsemise võimele ei ole uuringuid läbi viidud. Isosorbiitmononitraat võib põhjustada peapööritust, uimasust, somnolentsust või väsimust, eriti ravi alguses, annuse suurendamisel, teise ravimi manustamisele üleminekul ja koos alkoholiga. Seda tuleb arvestada seoses nende tegevustega.\nEsinemissagedused on defineeritud järgnevalt: väga sage (≥1/10); sage (≥1/100 kuni <1/10); aeg-ajalt (≥1/1000 kuni <1/100); harv (≥1/10 000 kuni <1/1000); väga harv (<1/10 000); teadmata (esinemissagedust ei saa hinnata olemasolevate andmte alusel).\nKõige sagedamini teatatud kõrvaltoimeks on peavalu. Peavalu esinemissagedus väheneb aja jooksul ravi pideval jätkamisel.\nMinestus, vereringe kollaps\nRavimi kõrvaltoimetest on oluline teavitada ka pärast ravimi müügiloa väljastamist. See võimaldab jätkuvalt hinnata ravimi kasu/riski suhet. Tervishoiutöötajatel palutakse teavitada kõigist võimalikest kõrvaltoimetest www.ravimiamet.ee kaudu.\nEttevõttele ei ole üleannustamise juhtudest teatatud.\nMürgistuse sümptomid on eeldatavasti järgmised:\nEsineda võib (ortostaatiline) vererõhu langus, reflektoorne tahhükardia ja peavalu, väsimus, pearinglus, vertiigo, nahaõhetus, iiveldus, oksendamine ja kõhulahtisus. Suurte annuste korral võib nitritiooni tõttu tekkida methemoglobineemia, tsüanoos, düspnoe ja tahhüpnoe.\nVäga suurte annuste korral võib tekkida intrakraniaalse rõhu tõus koos tserebraalsete sümptomitega. Kroonilise üleannustamise korral on täheldatud methemoglobiini sisalduse tõusu. Nende leidude kliiniline tähtsus on vastuoluline.\nÜldiste meetmete hulka peab kuuluma hapniku manustamine ja patsiendi asetamine horisontaalsesse asendisse ülestõstetud jalgadega. Vajadusel tuleb manustada vedelikke intravenoosselt. Intensiivravi tingimustes tuleb jälgida elutähtsaid funktsioone vähemalt 12 tunni jooksul pärast üleannustamist.\nMuid sümptomaatilisi meetmeid tuleb rakendada vastavalt vajadusele. Ühe tunni jooksul pärast potentsiaalselt toksilise koguse allaneelamist tuleb kaaluda suukaudse aktiivsöe manustamist.\nSümptomaatilise methemoglobineemia korral võib kasutada metüleensinist (1...2 mg/kg) intravenoosselt.\nHemodialüüs ja hemoperfusioon ei ole efektiivsed. Raske methemoglobineemia korral, mis ei reageeri metüleensinisele, võib vereülekanne osutuda vajalikuks.\nFarmakoterapeutiline rühm: südamehaiguste korral kasutatavad vasodilataatorid, orgaanilised nitraadid, ATC-kood: C01DA14\nIsosorbiitmononitraat lõõgastab veresoonte seintes paiknevaid silelihaseid ja põhjustab sellega vasodilatatsiooni. Enim avaldub isosrbiitmononitraadi mõju postkapillaarsetele veresoontele ja arteritele – eriti koronaararteritele. Vasodilatatsioon põhjustab venoosse basseini suurenemise, südame venoosne täitumismaht väheneb. Vatsakeste täitumismaht ja -rõhk vähenevad (eelkoormuse vähenemine). Vähenenud vatsakeste mõõtmed ja süstoolne seinapinge vähendavad müokardi vajadust hapniku järele. Südame täitumisrõhu vähenemine mõjutab soodsalt perfusiooni südameseina subendokardiaalses piirkonnas, mida ohustab isheemia, ja seina liikuvus ning löögimaht paranevad. Südamele lähedal paiknevate suurte arterite laienemise tulemusel väheneb järelkoormus. Isosorbiitmononitraat lõõgastab bronhide silelihaseid, kusejuhade, sapipõie ja -juhade, söögitoru, peen- ja jämesoole sfinktreid.\nNitraatide toimemehhanism molekulaarsel tasemel väljendub lämmastikoksiidi (NO) ja tsüklilise guanosiinmonofosfaadi (cGMP) tekkel, mida vaadeldakse kui lõõgastumisprotsessi mediaatoreid.\nSuukaudsel manustamisel imendub isosorbiitmononitraat kiiresti ja täielikult. See ei läbi esmast maksa metabolismi. Süsteemne saadavus on ligikaudu 90…100%. Maksimaalne kontsentratsioon plasmas saabub ligikaudu 5 tundi pärast Olicard toimeainet prolongeeritult vabastavad kõvakapslite manustamist. Manustamisel koos toiduga saabub maksimaalne kontsentratsioon 1 tunni võrra hiljem.\nIsosorbiitmononitraat jaotub ulatuslikult suure jaotusmahuga. Seonduvus plasma proteiinidele on vähem kui 5%.\nIsosorbiitmononitraat metaboliseerub maksas peaaegu täielikult. Tekkivad metaboliidid on farmakoloogiliselt inaktiivsed.\nKeskmine eliminatsiooni poolväärtusaeg pkasmas pärast Olicard toimeainet prolongeeritult vabastavad kõvakapslite manustamist on 4…5 tundi. Isosorbiitmononitraat elimineerub peaaegu täielikult metaboliitidena neerude kaudu. Ainult 2% toimeainest eritub neerude kaudu muutumatul kujul.\nTsirroosiga ja tervete isikute võrdlemisel ei täheldatud olulisi erinevusi suukaudselt manustatud isosorbiitmononitraadi farmakokineetikas.\nNormaalse või veidi langenud neerufunktsiooniga ja raske neerupuudulikkusega isikute võrdlemisel ei leitud olulisi erinevusi isosorbiitmononitraadi farmakokineetikas.\nVaatamata muutumatule annusele ja konstantsele nitraaditasemele on täheldatud ravimi efektiivsuse vähenemist. Tekkinud tolerantsus väheneb 24 tunni jooksul pärast ravi katkestamist. Intermiteeruva ravi korral ei ole toleratsuse teket täheldatud.\na) Krooniline toksilisus\nKroonilise mürgistuse uuringutel isosorbiitmononitraadiga rottidel ei leitud mingeid muutusi. Pärast 191 mg/kg manustamist koertele tõusis methemoglobiini tase ainult 2,6% võrra lähtekontsentratsiooniga võrreldes. Nitritioonide plasmakontsentratsioon pärast 191 mg/kg isosorbiitmononitraadi suukaudset manustamist oli ettenähtud piirides (vähem kui 0,02 mg/l); aluselise fosfataasi ja GPT muutusi ei esinenud.\nb) Mutageenne ja tumorogeenne potentsiaal\nMutageensusuuringute tulemused erinevates testsüsteemides (in vitro ja in vivo) olid negatiivsed. Pikaajaliste kartsinogeensus-uuringutega rottidel märke kartsinogeensetest muutustest ei leitud.\nLoomkatsetes ei ole esinenud isosorbiitmononitraadil terategeenset toimet. Peri/postnataalset ja embrüotoksilisust toksilisust leiti ainult väga suurte annuste korral.\nPVC alumiinium blisterpakend.\n40 mg: 256399\n60 mg: 256499\nMüügiloa esmase väljastamise kuupäev: 09.04.1999


Ohtlikum parabeenid kosmeetika koostis\nParabeenide - on sünteetilised säilitusained kasutatud toodete farmaatsia, kosmeetika ja isikliku hügieeni tooted nagu deodorandid, šampoonid, niisutajad, vedelikud. Parabeenide on tasuvad ja pakkuma kaitset mikroorganismide pikema aja jooksul, kuid nad satuvad organismi läbi naha, kasutades neid tooteid. Parabeenide suudab jäljendada hormoonid kehas ja häirida endokriinsüsteemi.\nKõige tavalisem parabeenid hõlmavad metüül-, etüülparabeen, propüülparabeen ja butüül parabeen. On teatatud, et parabeenid võivad jäljendada östrogeeni ja häirivad endokriinsüsteemi ja takistavad selle tegevuse.\nCornelli Ülikooli teadlased on teatanud, et kõrge östrogeeni eluaegse mõju võib suurendada rinnavähi riski. Östrogeeni ja sünteetiliste keemiliste ainete, mis toimivad nagu östrogeenid mängivad olulist rolli rakkude jagunemist ja rinnanäärme mõjuta teisi hormoone, mis stimuleerivad rinnavähi rakkude jagunemist. Organism ei suuda kergesti hävitada sünteetilise östrogeeni, ja see võib koguneda rasvarakkude, sealhulgas rinnakoe. 2004. aastal läbi viidud uuring Ülikooli Reading in the UK, leitud kontsentratsioone parabeene, eriti metüülparabeenist inimeste rinnakasvajate. Uuringut peetakse ainult juuresolekul parabeenid kasvajates, kuid ei ole kindlaks tehtud, kas nad olid põhjus kasvajad.\nVõime parabeenid hormoonide muudab need ained, mis kahjustavad endokriinsüsteemi. Endokriinsüsteemi vabastavad hormoone otse verre ning osaleb mitmeid funktsioone, mis on seotud reprodutseerimine, kõrvaldada jäätmeid, seedimist ja ainevahetust. Endokriinsüsteemi häired võivad põhjustada varajast puberteeti murdeeas tüdrukute ja poiste hulgas New York Times. Endokrinoloogid täheldatud langus keskmine vanus puberteet viimastel aastakümnetel ja teavad tüdrukud vanuses alla kaheksa aastat kaugelearenenud rinnavähi ja häbemekarvad. Rikkus endokriinsüsteemi võib põhjustada ka suurenenud munandite ja rindade suurenemine poistel.\nParabeenide võib ka kahjustada meeste reproduktiivsüsteemi. Uuringu Research Laboratory of Public Health Tokyo teadlased süstitud rottide parabeenid kolm nädalat. Nelja nädala pärast Teadlased uurisid rotte ja leidis, et sperma tootmist on oluliselt vähenenud seoses kogus parabeene, mille nad said. Rottidel, keda raviti kõrgete annuste parabeene, mis vastab vastuvõetaval tasemel igapäevane tarbimine parabeenid Euroopas ja Jaapanis, oli märkimisväärne vähenemine sperma kontsentratsiooni.\nIrooniline, kuigi mõned tooted, mis sisaldavad parabeene, on kosmeetika, mis ei võidelda vananeva naha (vedelikud ja niisutajad) uuringud on näidanud, et nad kiirendada vananemist. Teadlased Kyoto University School of Medicine Jaapanis leiti, et metüülparabeenid suurendab naha tundlikkust kahju päike, mis tähendab, et kui ultraviolettvalguses naharakud surevad palju kiiremini kui tavaliselt.\nLugege hoolikalt kosmeetikatoodete koostisainete enne ostmist kõik tooted, mis sisaldavad neid säilitusaineid.


SHOGUNI PäRIJA - SUUR REVOLUTSIOON - VAATA INTERNETIS TASUTA\nAnimeeritud sari, mis räägib meile ühest poisist, kelle nimi on Keichiro. Ta on ühe Jaapani kuulsa inimese pärija. Tokugawa shogunaat sai kuulsaks paljude suhete tõttu naistega ning oma väga kangekaelse ja tahtejõulise iseloomu poolest. Senugat on kauge minevik, millest noor poiss ei tea. Riik jätkub, midagi pole selge, Suure revolutsiooni aeg. Mustad laevad silduvad kallastele. Peategelane läheb teenima armees, kus tal lubatakse juhtida suurt hiiglast. Just sel perioodil ärkavad Keinchiros tema paljude kuulsate järeltulijate pärilikud geenid. Silte: Telesari\n© Johnny team 2021 Fuuun Ishin Dai Shougun täieliku sarja allalaadimine - https://onlinemoviesfreek.com


TikAlert - puukborrelioosi kiirtest - Tervis N1\nAvaleht > Meditsiinilised seadmed>Kodused kiirtestid>TikAlert - puukborrelioosi kiirtest\nPakendis: 1 test, 1 pipett, 1 niiskuse imaja, 1 pudel lahust, 1 lantsett.\nTuvastab. IgM antikehad\nVastus juba 10 minutiga.\nTikAlert kodune kiirtest tuvastab varajases staadiumis puugihammustusest põhjustatud borrelia - infektsiooni veres (puukborrelioos).\nPuugid on parasvõõtme alusmetsades ja metsades elavad parasiidid. Puugid võivad olla nakatunud bakteriga (Borrelia), mis võib läbi puugihammustuse edasi kanduda inimestele. Bakter mõjutab närvisüsteemi ja võib põhjustada tõsiseid neuroloogilisi häireid. Infektsioon võib põhjustada ka nahakahjustusi ja artriiti.\nHammustuskohale võib tekkida 3-10 päeva jooksul või isegi mitme nädala pärast punetus. Põletikule võib lisanduda ka kehatemperatuuri tõus. Nakatumisele reageerib organismi immuunsüsteem, moodustades Borrelia vastased antikehad.\nIgM immunoglubuliine on võimalik verest määrata 2-4 nädalat peale nakatumist.\nTikAlert testiga saab määrata just IgM antikehi, mis võimaldab kindlaks teha ka värske Borrelia bakteri infektsiooni - s.o umbes 2-4 nädalat peale oletatavast puugihammustusest. Sellisel juhul saab infektsiooni antibiootikumidega ravida.\nMaaletooja: Selfdiagnostics OÜ , Pärnu mnt. 27-1, Tallinn


HOBU • Vaata teemat - kodutall vs suurtall, vaba vs boks, tingimused ja kulud\nkodutall vs suurtall, vaba vs boks, tingimused ja kulud\nTeema pealkiri: Re: kodutall vs suurtall, vaba vs boks, tingimused ja kulud\nPostitatud: 11.11.2015 22:11\nÜsna elementaarne on, et sepad, vetid ja lisasöödad (pudrud-õlid jms) maksab omanik. KUI neid üldse vaja ongi. Seega pole nende sisse arvamine nagu päris korrektne.\nTekitamist saab teha mitut moodi. Kes tiirutab mitu ringi ümber hobuse ja kes mitte. Minu meelest kõige tõhusam on kui eest üldse lahti ei tee. Enamikel hobustel on täiesti savi, kui sa selle teki tall üle pea selga paned või ära võtad. Kui aeg selga taob siis ikka harjud mõnda asja kiiremini tegema. Hiljem ei saa sellest harjumusest jagu. Mina tavaliselt võtan teki maha siis nii, et liigun eest taha poole- teen lahti kõhualused rihmad ja siis jalgade omad (eest jätan kinni) ise püsin kogu aeg hobuse ühel küljel, sest mul pole tõesti mingit vajadust teisele poole hobust jalutada, et parempoolse jalarihma karabiini lahti teha.j a siis liigun eest taha- voldin teki hobuse seljale pooleks ja siis teistkorda pooleks ja tõstan üle pea seljast ära. Selga panna pärast on samamoodi lihtne. Üle kaela- servast kinni ja tõmban sirgu. Et, järsku on kasu kellelegi Muidugi ei saa kõigi hobustega nii teha aga ma isegi ei suuda meenutada rohkem kui ühte näidet kellega see ei oleks toiminud. Ja sageli on hobused päris kiiresti ise selgeks saanud oma pea sealt läbi pistmise ning näiteks lühemale inimesele selle tekitamise hoopis lihtsamaks teinud.\nPostitatud: 11.11.2015 22:26\nLihtsalt märkus - kui ma ise olen hobuse omanik (ja ma ju olen kahe oma talli hobuse omanik), siis on sepad, vetid ja lisasöödad minu kulud ja seega ka mu talli kulud -:)\nAga lihtsuse mõttes on mul ka kahe omanikuga kokkulepe, et kõik (lisa)söödad, seppade ja vettide kutsumine ja nendega tegelemine ning vajadusel abistamine, rohtude andmine, süstimine jmt on minu kulu ja käib nende üüriraha sisse. Samamoodi väiksemad kriimud, preiga jamamine (ühel mu üürisetukatest on see üsna lootusetult krooniline) ja muud sellised mässamised, sest üks mu omanikest on Soomes ja teine on nii hõivatud, et jõuab oma hobuse juurde kord aastas, kui sedagi. Kui on vaja mingit suuremat veterinaarset teenust, siis jah, saadab tohter neile arve ja seda ma kulude hulka ei arvagi.\nJa ma olen nõus - saab odavamalt ja saab kiiremini. Ma lihtsalt olen püüdnud teha nii, et ma saaksin ise sellega rahul olla, et hobused siin rahul on.\nPostitatud: 12.11.2015 13:17\nNojah, me ei teinud oma kalkulatsioone hobuste "romula" järgi (kuigi igati positiivne, et keegi just sellises suunas talli tahab pidada). Vaid keskmise erivajadusteta hobihobuse põhjal.\nPostitatud: 15.11.2015 19:50\nTeema on mu jaoks nii piisavalt aktuaalne, et ma kohe pean sõna võtma. Ma proovin hobuste heaolu vaadata hobuste vaatenurgast, st siis seda, et hobused on loodud liikuma üle 15km päevas, seda koos karjaga ja suurel alal. Enda heaolu tuleneb treeningtingimustest ja üldisest rahulolust. Selle vahel siis tuleb leida tasakaal. Arvestades, et alla 150 euro kuus on võimalik saada täiesti korrektseid pidamistingimusi, siis ma tõesti ei näe vajadust rohkem maksta Eriti ei viitsi ma maksta pläkutamise ja "ülehoolitsemise" eest (seda saab igas summas muidugi, mitte et kallimas kohas nii oleks ). Kallimad kohad on reeglina paremate treeningvõimalustega, kuid tihti ka kehvemad hobuse jaoks (boksielu väikeste mudakoplitega).\nMinu jaoks tähendab vabapidamine eelkõige seda, et hobuse liikumine pole tundide kaupa piiratud, karjaelu pole piiratud, õhk on värske. Talvel on väga raske leida talli, kus hobused ei oleks õues ainult valge aja (see teeb kõige pimedamal ajal AINULT 6h!!!). Isegi 12h õues ja 12h sees on halb aga paraku pole alati korralikku vabapidamiskohta võtta. Teine asi, et hobune ei oleks õues ainult väikses mudaaedikus, vaid saaks liikuda normaalsel pinnasel (seda peab olema palju, et hobused ära ei talluks). Muidu ta lihtsalt ei liigu, sest vastik on.\nVäga sümpaatsed on need tallipidajad, kes reaalselt tunnevad loomi. Kes märkavad ebanormaalsusi ka siis, kui hobused koplis elavad. Kes vajadusel vahetavad tekke või pikal vihmaperioodil toovad hobused mõneks tunniks sisse kuivama. Kõike selleks, et nad saaksid oma ehtsat hobuseelu täiel rinnal õues elada.\nLisaks on siin väike omakasu sees, sest suures künklikus koplis vabapidamisel hobused treenivad ennast ise\nMinu hobused on olnud igasugustes tingimustes ja muidugi jäävad nad igal pool ellu. Lihtsalt ajaga on minu prioriteedid muutunud Ja loomulikult peab igaüks oma hobuseid nii nagu tahab ja nii palju nagu on sõnavõtjaid, on ka nägemusi ideaaltallist


VAATA PILTE: Tallinnas tähistati taasiseseisvumispäeva kuni hiliste - Kõik\nTallinnas Harjumäel 20. Augusti väljakul tervitas mitusada inimest taasiseseisvumispäeva hilisõhtul Eesti Vabariigi hümni ühislaulmisega meie riigi taassündi. "Meil on väga hea meel, et hümni oli laulma tulnud mitusada inimest, nende hulgas hulk noori ja ka 20. Augusti Klubi liikmeid, kes 28 aastat tagasi Eesti iseseisvuse taastamise otsuse tegid," ütles Kesklinna vanem Vladimir Svet.\nVAATA PILTE: Tallinnas tähistati taasiseseisvumispäeva kuni hiliste õhtutundideni\nTallinlased tähistasid vabariigi taasiseseisvumispäeva kontserdiga Harjumäel. Esinesid Peeter Saani orkester, solistid Kaire Vilgats ja Ivo Linna. Rahvast tervitas Tallinna Linnavolikogu esimees Tiit Tetrik.\nKesklinna valitsus kutsus kõiki Harjumäele ühiselt laulma Eesti hümni täpselt kell 23.03 – hetkel kui Eesti toonane esindusorgan Ülemnõukogu Toompeal 28 aastat tagasi Eesti Vabariigi taas iseseisvaks kuulutas.\n"Meie eesmärk on panna inimesi rohkem mõtlema iseseisvuse taastamisega seotud sündmustele ning tähistada selle saavutamise päeva," ütles Svet. "Usun, et hümni ühislaulmisest sel tähtsal päeval kujuneb traditsioon, mis inimesi liidab ega lase unustada iseseisvuse taastamisega seotud olulisi sündmusi."\nRiigihümni ühislaulmist juhtis Tallinna Raekoor.


Leivapuu | Raamaturott Viki | Fandom\nRaamaturott artiklid (L), Mooruselised\nRedaktsioon seisuga 16. mai 2016, kell 18:18 kasutajalt Raamaturott (wall | kaastöö)\nSelts: Roosilaadsed Rosales\nSugukond: Mooruselised Moraceae\nPerekond: Leivapuu Artocarpus\nKõrge leivapuu lehed ja viljakobar\nLeivapuu (Artocarpus) on roosilaadsete seltsi mooruseliste sugukonda kuuluv taimede perekond, kuhu kuulub umbes 60 liiki igihaljaid troopilisi puid ja põõsaid.\nLeivapuu on pärit Kagu-Aasiast ja Vaikse ookeani saartelt. Leivapuu on lähedalt sugulane viigipuu ja mooruspuuga. Kõige kultiveeritum liik on hõlmine leivapuu (A. altilis).\nLeivapuu kasvab kuni 25–30 meetri kõrguseks. Leivapuul on isas- ja emasõied, mis paiknevad eraldi kobarates. Õisi tolmledavad väiksed puuviljatoidulised nahkhiired. Õitest arenevad suured ja ümmargused või ovaalsed viljad, mis on pealt rohelised, seest kreemikad või kuldkollased.\nLeivapuu tõid Vaikse ookeani saartele hilise Lapita kultuuri rahvad, kelle rändelaine algas Kagu-Aasiast umbes 1500. aastal eKr.\n18. sajandi lõpus vajasid Briti suhkruroo istandustes töötavad orjad uut toiduallikat. Botaaniku Sir Joseph Banksi soovitusel Briti valitsusele suunduti Vaikse ookeani saarelt Tahitilt leivapuu istikuid tooma, kuna leivapuus nähti paljutõotavaid võimalusi. Leivapuud vajasid palju värsket vett, mistõttu puhkes Tahitilt tagasi sõitval leivapuu istikud kandval laeval mäss, mis sai tuntuks Bounty mässuna. Laeva meeskond kannatas veepuudusse käes, mis andis tõuke mässuks. Leivapuu istikud visati aga tõenäoliselt mässajate poolt üle parda. Laeva Bounty juhtinud William Bligh sai pärast Inglismaale naasmist veel kaks laeva, millega ta asus uuesti Tahiti poole teele. Seekord, 1792. aastal, õnnestus tal tuua Lääne-India saartele umbes 700 potti istutatud leivapuud.\nLeivapuude perekonna lõid saksa loodusteadlased Johann Reinhold Forster ja Georg Forster 1775. aastal avaldatud teoses "Characteres Generum Plantarum". Nad olid aastatel 1772–1775 võtnud osa James Cooki teisest ekspeditsioonist Vaiksel ookeanil. Perekonna nimi Artocarpus tuleneb kreekakeelsetest sõnadest artos, mis tähendab 'leiba', ja carpos, mis tähendab 'vilja'.\nLeivapuu on troopilistes maades hinnatud toitva ja odava toiduna. Mõni leivapuu liik on vastupidav ja viljakas ning võib kanda vilja kolm korda aastas kuni 50 aastat, seda isegi mitte väga heade ilmastikutingimuste juures. Leivapuu vili on maitselt leiva ja kartuli vahepealne. Vilja võib keeta, aurutada, küpsetada ja praadida. Sageli valmistatakse sellest ka magustoite. Vilja võib samuti kuivatada ja jahuks peenestada. Kääritatud viljasisu säilib söögikõlbulikuna aastaid.\nLeivapuu lehti on võimalik kasutada söögitegemise juures. Seemneid, millelt on kest ära võetud, kõlbavad süüa ja meenutavad maitselt pähklit. Viljadest saab pigistada mahla.\nErilehise leivapuu viljad\nA. altilis – hõlmine leivapuu\nA. elasticus – kõrge leivapuu\nA. heterophyllus – erilehine leivapuu\nA. integer – tervelehine leivapuu\nA. odoratissimus – lõhnav leivapuu\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 "Kuldse vilja värvikas ajalugu". Ärgake! 2003.\n↑ Small, Ernest (2011). Top 100 Exotic Food Plants. CRC Press, lk 87. ISBN 1-439856-88-5.\nVälja otsitud andmebaasist "https://raamaturott.fandom.com/et/wiki/Leivapuu?oldid=32120"


Tasud partnerite jaoks suunamisprogrammis\nLugupeetud klient! Meil on hea meel tervitada Teid meie vahetussaidi lehtedel.\nKutsume Teid osalema suunamisprogrammis ja saama lisatulu.\nKutsudes uue liikme süsteemi, Te saate teatud protsendi kutsutud kasutaja vahetustest, sest temast saab automaatselt Teie suunatuks. Samuti toimub vahendite arvutamine nende kasutajate tegevuse eest, keda Teie suunatud meelitavad.\nSuunamistasu arvutamine toimub järgmise skeemi järgi*:\nEsmatasandi suunatute poolt esitatud töödeldud tellimuste koguarvust. Nende hulka kuuluvad süsteemis osalejad, keda olete isiklikult kutsunud.\nTeise tasandi suunatute tellimuste summalt. Nende hulka kuuluvad teeninduse kliendid, keda kutsusid Teie suunatud.\nAllahindluste kumulatiivne süsteem\nYYCHANGER.NET pakub Teile vahetada veelgi kasumlikult tänu allahidluste kumulatiivsele süsteemile püsiklientidele. Soodustuse summa määratakse edukalt täidetud vahetuste summa järgi. Süsteem vőtab arvesse kőiki Teie poolt tehtud ülekandeid.\nKohe pärast meie saidil registreerumise läbimist Te saate automaatselt 0,05% allahindlust. Selle arvutamiseks Te peate enne vahetuse alustamist lihtsalt sisse logima. Soodustus on ette nähtud vahetuse kogusummas - kui Te vahetate sada tuhat rubla, siis on allahindluse summa viiskümmend rubla.\nHinnasoodustust ei arvutata juhul, kui vahetus on vahetusteeninuse jaoks negatiivne.\nMida rohkem vahetusi Te meie saidil teete, seda suuremaks muutub Teie allahindlus. Lisateave Teie allahindluse kasvu kohta on toodud allolevas tabelis (summa on näidatud dollarites :\nUSDT TRC20 65 921 254 USDT\nDogecoin 107 298 446 DOGE\nDash 5 255 DASH\nLitecoin 141 506 LTC\nRipple 3 555 545 XRP\nTron 54 579 025 TRX\nSberBank 71 007 007 RUR\nTinkoff 45 508 992 RUR\nAlfa-Bank 39 513 898 RUR\nVTB 50 698 013 RUR\nOtkrőtije Bank 34 553 351 RUR\nMistahes Pank RUB 18 311 543 RUR\nMIR 34 553 351 RUR\nАk Bars Bank 34 553 351 RUR\nPromsvjazbank 34 553 351 RUR\nGazprombank 34 553 351 RUR\nRaiffizenBank 34 553 351 RUR\nPank Houm Kredit 34 553 351 RUR\nBinBank 34 553 351 RUR\nPochta Bank 34 553 351 RUR\nRosselhozBank 34 553 351 RUR\nRaiffaizen UAH 6 459 070 UAH\nPUMB 6 459 070 UAH\nPrivat 24 UAH 6 459 070 UAH\nMonobank 6 459 070 UAH\nAlfa-Bank UAH 6 459 070 UAH\nUkrSinBank 6 459 070 UAH\nMistahes Pank UAH 6 459 070 UAH\nOshadBank 6 459 070 UAH\nMistahes Pank KZT 105 051 400 KZT\nSberBank KZT 105 051 400 KZT\nRosBank 34 553 351 RUR\nMTS Bank 34 553 351 RUR\nVF mobiilside 11 466 780 RUR\n15 798 251 RUR\nBilanss USDT Visa/MasterCard USD\nBilanss BTC Visa/MasterCard USD


Kultuurieugeenika: märts 2017\nMeie komberuum Vernadskiga ja Vernadskita\nSattusin väga huvitavale raamatule – Rein Veski „Tappev mõistus. Elus- ja surnud aine, bio- ja noosfäär, inimkonna autotroofsus Vernadskiga ja Vernadskita“.\nRaamat jaotub laias laastus kolmeks. Esimene osa on tutvustab suure teadlase, Ukraina päritolu mineraloogi ja geokeemiku Vladimir Vernadski elukäiku. Ja see elukäik oli lihtsalt pöörane! midagi sellist juba välja ei mõtle, eks eluaastad (1863-1945) on juba iseenesest päris heaks vihjeks.\nNagu Veski napisõnaliselt resümeerib: „Suurte vene teadlaste elulugudes varieeruvad vangistuskohad ja kestus, kui oli õnne, et kiiruga maha ei lastud“.\nVõi vana Vernadski enda sõnadega: „Ma sündisin (12.03.1863) Peterburis Milionnaja tänaval ... Poola ülestõusu ajal. Ei osanud varem küll endale ette kujutada, et suurem osa minu elust, kui mitte kõik, möödub sõja ajal.“ Absurditaluvus, uskumatu psühholoogiline kohastumisvõime, saatusearmastus pidi olema iga teadlase standardvarustuses.\nTeine mahukam osa raamatust vaatleb Vernadski ideid ja nende tänapäevaseid edasiarendusi (biosfääri mõiste on muutunud argisõnaks, Vernadskist inspireeritud Juri Lotmani teooriad on humanitaaride hulgas küllalt tuntud jne, rääkimata siiretest loodusteadustes).\nKolmandas osas üldistab ja sünteesib Rein Veski ise.\nRein Veski on juba kenasti üle kaheksakümne (s. 1933) ning ennast teadlasena igati tõestanud –\n"Tehnikakandidaat (1969), vanema teadusliku töötaja kutse erialal kütuste ja gaasi keemiline tehnoloogia (1973). NSVL Kõrgem Atestatsioonikomisjon vastavalt 1970. ja 1973. a. Avaldanud üle 300 teaduspublikatsiooni, s.h ühe monograafia ja brošüüri, saanud 4 NSVL autoritunnistust ja 3 patenti; 1986, Rein Veski, D. I. Mendelejevi nimelise Üleliidulise Keemia Seltsi diplom monograafia eest, VI rahvusvahelise messi Enerex 2002 konkursil enim tähelepanu äratanud biokütustealase tegevuse arendaja diplom ja rändkarikas" jne\n– lühimalt: ta ei pea end enam vähimalgi määral tõestama ja saavutanud auga vanaduse vabaduse mitte järgida žanripiire.\nNatuke meenub Ilmar Vene, kes oma esseedes ei püsi ka kuidagi teema raames, miska tekstid kubisevad märkustest, kõrvalepõigetest, vabadest assotsiatsioonidest ja muust sellisest. Aga kui autor on erudeeritud ja, ütleme, huvitavate huvidega, siis pole sellest midagi, vastupidi, tulemuseks on väga lugemisväärne kirjavara.\nKui Rein Veski oleks näiteks kraadi taotlev tudeng, siis juhendaja seda tööd kaitsmisele ei laseks, sest töö ei ole vormistatud korrektselt ja viitamine logiseb kohati familiaarsusenigi (nt Ortega y Gasseti oli lühenenud Ortegaks ja Teilhard de Chardin lihtsalt Teilhardiks jms), kuigi mõistetavus seepärast ei kannata. Samuti on palju isiklikke mälestusi ja muljeid (samas pika karjääriga teadlane nii ju võib). Samuti võib vorm ärritada inimest, kes otsib mingit väga konkreetset infot, ometi raamat tervikuna on väga hariv ja inspireeriv, väärtuslik just viitestikuna, sõlmpunktina, kus kohtuvad väga paljud lõimed.\nKohati läheb ka mõte nii lappama ja-või kontsentreerituks, et žanr nihkub alale „Märkmed iseenesele, et püsiks meeles, mis teemad kõik lahti tuleb kirjutada“[horribile dictu, ei saa salata, et viimasel ajal ägenenud suremislaine viib vägisi häirivale mõttele, et võib-olla surma läheduse tajumine paneb autori nõnda kiirustama].\nKui Vernadski elu- ja mõtteloo kohta saaks lugeda muudest raamatutest (mille loetelu leiab kenasti Rein Veski raamatust), siis ohtraid paralleele siinse eluga ja Eesti teadus(aja)looga väliskirjanduse hulgast ei leia. See on veel üks kõnealuse raamatu suur voorus.\nSee raamat on kindlasti huvitav loodusteadlastele, aga väga soovitav oleks just humanitaaridele, eriti sellistele, kes kipuvad piirduma väga vaimse sfääriga, ideedeajalooga, mis ainelis-tehnilised olud kõrvale jätab (see kehtib näiteks eelmainitud Ilmar Vene kohta iseärnis), või siis need, kes Kanti-Heideggeri kanti sulguvad ning eriti-eriti need, kes arvavad, et teadus peaks olema allutatud mingile ideoloogiale. (Nõukogude maal oli ikka päris kurioosseid juhtumeid: kui geneetikute lintšimisest saan ma veel aru – need sindrid üritasid ju nii antimarksistlikku nähtust nagu pärilikkus teaduse rüüsse mähkida! – siis näiteks Tšiževski pisteti pokri ionisatsiooni (!) uurimise eest(lk 109)).\nVernadski esindab maailmavaadet, kus elu ja mõistus ilmnevad kõige sügavamalt maiste nähtustena, lausa geokeemiliste jõududena (vastavalt siis bio- ja noosfäärina), teadmine, mis on ilmne ainult sügavale ökoloogilisele mõistmisele, Vernadski ideede õigsus on jõudnud ringiga massidesse kõige ebameeldivamal moel – kliimasoojenemisena, tõdemusena, et jah, tõepoolest, inimese mõju oma keskkonnale on nii suur, et jätab selge geokeemilise jälje, nii suur, et võib saatuslikult mõjutada enese elusolemise tingimusi. Puhtalt vaimusfääris unelejad võivad unustada, kui radikaalselt sõltume Boden'ist. Soovitan väga ka David R. Montgomery raamatut „Muld. Tsivilisatsioonide häving“ , milles on ilmekalt näitlikustatud, kui habras, unikaalne ja asendamatu (ja inimlikul ajaskaalal ka taastumatu) on nii argine asi nagu muld.\nNeed raamatud ehk aitavad sügavaimas mõttes Maa peal püsida.\nKui Marek Tamm diagnoosis presidendi kõnes lahenduseta pinge Herderi ja Heine (Ahto Lobjaka hinnangul rohkem Herderi ja Kanti), rahvusromantiku ja maailmakodaniku vahel, siis Vernadski seob elu maapinnaga (planeedi geokeemiaga) niivõrd fundamentaalselt, et ka Herder on tema kõrval samavõrd idealistlik abstraktsioonides hõljuja kuivõrd Kant Herderi kõrval. Selline pilk on vajalik, sest selle ignoreerimisega ollakse kliimasoojenemise eitajatega ühes paadis.\nP.S. Sain raamatu selle trükkijalt, ühestki poest ei suutnud leida küll aga sisekaanelt märkuse: Arvamused, täpsustused ning hugi- ja üksiktellimused raamatule saata rein.veski@mail.ee.\n[Esimese reaktsioonina antud sissekandele sain teada, et varsti siiski on poodides ka]\nP.S.2. Lisan siia vormistusvabalt raamatu sisukorra.\nVladimir Vernadski ja tema aeg\nPärinemine Leedu feodaalaadelkonnast ja Zaporožje Setši kasakkonnast. Vaarisa needus 16\nVernadski: ma sündisin Poola ülestõusu ajal Millionnaja tänaval 21\nPeterburi ülikool: Dokutšajevi ja Mendelejevi õpilane 27\nNurjunud atentaat. Vendlusliit 31\nAbielu. Arreteerimishirm. Teadustöö Vene- ja välismaal 36\nVernadski: kadett ja tsaaririigi reformija. Verine pühapäev. Tudengite mäss 45\nRaadium. Meteoriitika. Kulik ja Ivan Reinwald 57\nEsimene Maailmasõda. KEPS. Veebruarirevolutsioon 61\nOktoobrirevolutsioon. Kodusõda. Põgenemine bolševike eest 65\nVernadski Ukraina Teaduste Akadeemiat asutamas 72\nPõgenemiste jada kodusõja ajal: Harkov–Rostov–Jekaterinoslav–Krimm 76\nTüüfus ja ärkvelolekuunenäod 81\nKrimmi poolsaarele. Tauria ülikool Simferoopolis. Struved 85\nTapivagunis bolševistlikkusse Moskvasse. Petrograd. Arreteerimine 88\nPikaks venitatud Euroopa lähetus 95\nMoskva. Stalin bolševiseerib Teaduste Akadeemiat. Filosoofide turmkriitika 104\nAleksandr Tšiževski. Šahtõ protsess, saraškad. Akadeemikute kohtuasi 110\nStalini massilised arveteõiendamised teadlastega. Vernadski tegevust piiratakse 114\nPanslavistide kohtuasi Vernadski juubeliaastal. Sõber Litškov 121\nRaadiumiinstituut. Vernadski ja aatomipomm 125\nSillamäe osa aatomipommi valmistamisel 131\nTeine maailmasõda algas Vernadskile Teaduste Akadeemia Uzkoje sanatooriumis 138\nVernadski Kasahhi NSV Akmolinski oblasti kumõssisanatooriumis 142\nBiograaf Anna Šahhovskaja ja Maksim Gorki „lesk“ Maria Andrejeva 146\nStalini preemia. Abikaasa surm ja uue elukaaslase otsingud 151\nTagasi Moskva. Mõtted USA-s – pojal, tütrel ja lapselapsel 153\nVernadski viimased ettevõtmised oodatud noosfääri nägemata 157\nArusaamade kujunemine geo-, bio-, antropo- ja noosfäärist ning -süsteemidest: kronoloogia 161\nVernadski-eelse perioodi mõttearendused 168\nVernadski lülitub mõttevahetusse mõistetega elu ja elusaine 181\nVernadski raamatud biosfäärist ja geokeemiast ning artikkel inimkonna autotroofsusest 191\n1930. aastad 197\n1940. aastad 206\nViis köidet Vernadski valitud teoseid jäid laiemale teadusüldsusele tähele panemata 208\n1960. aastatel ilmus Vernadski elu raamat 212\n1970. aastate mõttearendused 221\n1980. aastal ilmus Vernadski 1939. aastal kirjutatud raamat 230\nMullad ja muistsed biosfäärid 233 Geograafia ja maastikud Innokenti Gerassimovi käsitluses 241 Bio- ja viirussfääri tõlgendusi 244\nJuri Lotmani semiosfääri kontseptsioon 253\nGumiljovi passionaarsus 268\nBiosemiootika ja veel üks Vernadski raamat 273\nMaastike geneetiline klassifikatsioon 276\nFüsioloogiliselt aktiivsed mõjurid 284\nAastad 2000–2009, eestlased arutamas bio- ja noosfääri üle 294\nAastad 2010–2011 309\nEesti loodus 314\nAastad 2012–2016 320\nKronoloogia lühikokkuvõte: universumi arengutasandid, biosfäär, noosfäär, geoloogilised aegkonnad, inimene versus keskkond 350\nEndaga hakkamasaamine ja hakkamasaamatus 367\nHulgatunnetus ja sõda kui elusorganismi hakkamasaamise viise 368\nSümbioos. Inimene – mikroorganismide, viiruste ja lihtsamate hulkraksete katusorganism. Gnotobioloogia. Feromoonid 378\nLoomad ja inimesed: erinevusi ja sarnasusi 388\nInimese ja inimkonna hakkamasaamatus 398\nNärvivõrk ja endaga hakkamasaamine. Tabula rasa, info, mõistus ja veelkord noosfäärist 404 Tagantjärele tarkus universumi temperatuuri alanemise ja elu tekke kohta 413\nMaailma, ajaloo ja inimkonna algus ja lõpp? 422\nOlulisemad terminid ja nende selgitus 449