Eliisa Matsalu • 7. aprill 2018 kell 3:00\nHarju Elekter ASi juht Andres Allikmäe sõnas paar nädalat tagasi, et toodame kummalistel erialadel bakalaureuse- ja magistrikraadiga inimesi, kes kurdavad, et ühiskond ei hinda neid või ei paku tasuvat tööd ega üldse midagi. Haridusminister Mailis Reps räägib, et kutsekoolidele on vaja teha mainekujundust ning rohkem noori peaks suunama tegema oskustöö valikut juba kohe pärast põhikooli. Kolumnist Kaire Uusen kirjutas Postimehes, et 10–20 aasta pärast paistavad doktorikraadiga müüjad uue normaalsusena. Juba mitu pikka aastat kuuleme, et ettevõtjatel on puudu nii oskustöölisi kui ka spetsialiste, kes oma kätega midagi teha suudavad, ja just nemad on need, keda me ühiskond ootab.\nSama kampaania käib lainetena juba mõnda aega. Kui olin aastaid tagasi pärast semiootika ja kultuuriteooria bakalaureuse õpinguid seljakotiga mõneks ajaks maailma rändama läinud, oli natukene hirmus koju tagasi tulla. Nimelt oli Päevaleht usinalt avaldama hakanud artikleid pehmete erialade lõpetajatest, kel polnud läinud elus just nii hästi, nagu nad eriala valides lootnuks. Nii need artiklid kui ka kommentaarid, mis nendega kaasnesid, tekitasid minus tunde, justkui tahaks ühiskond niinimetatud pehmete erialade lõpetajaid oma hariduse valiku eest seina äärde seisma panna ja kuuli ootama jätta. Ei ole me ju ühiskonnale majanduslikult piisavalt kasulikud.\nLaimukampaania edu ei taga\nIga mõtlev isik saab aru, et üks ja sama saabas ei sobi igaühele. Ei tasu mõelda, et igaüks, kes ei taha saada IT-spetsialistiks või ehitusinseneriks, on lihtsalt imelik. Milleks tekitada noores inimeses tunne, et kui ta läheb õppima kunsti, siis on ta tulevikus kindlasti töötu?\nMõistan, et meil on praegu vaja rohkem tehnoloogiaspetsialiste, ja on igati normaalne noori neid erialasid ka rohkem valima suunata. Ent ma ei leia, et seda on mõistlik teha kampaaniaga, mis tekitaks näiteks Eesti 200. sünnipäevaks kunstilise mõtlemisega inimeste defitsiidi. Samuti olen nõus Tartu Ülikooli arendusprorektori Erik Puuraga, kes kirjutas sotsiaalmeedias, et tegelikult veavad suuresti meie ühiskonna arengut just doktorikraadiga inimesed. Kokkuvõttes loevad ju elus läbilöömisel enim ikkagi inimese enda ettevõtlikkus ja intelligentsus.


Imavere ja Näpi saeveskeid koondamislaine ei puuduta - Põllumajandusuudised\nStora Enso Eesti kahte tootmisüksust, Imavere ja Näpi saeveskit koondamislained enam ei puuduta, sest suurkoondamine tehti ära eelmise aasta lõpus, kinnitas ASi Stora Enso Eesti esindaja.\nEelmise aasta detsembris sulgesid uksed Stora Enso gruppi kuulunud Viljandi liimpuidutehas ja Paikuse saeveski. Viljandi liimpuidutehase komponendiliin viidi üle Imavere saeveskisse.\nStora Enso koondas eelmise aasta lõpus Eestis kokku 190 inimest: 101 inimest Paikuse saeveskist, 49 inimest Viljandi tehasest ja 40 inimest koondas gruppi kuuluv metsafirma AS Stora Enso Mets.\nStora Enso grupis jätkab Eestis tööd kaks puidutööstusettevõtet: saematerjali ja liimpuittooteid tootev Imavere saeveski ning Rakvere külje all asuv Näpi saeveski, mille põhitööks on saanud hööveldamine.\n„Näpi saeveskil on täna jalad tugevalt maas ja millegi negatiivse peale me täna küll ei mõtle,“ lausus ASi Stora Enso Eesti Näpi saeveski juhataja Tõnu Saaber. „Raskemad ajad puidutööstuses on möödas, need jäid eelmise aasta lõppu ja selle aasta algusesse. Saagimismahud on Rootsis ja Soomes päris palju vähenenud ja kuigi nõudmine turul pole kasvanud, on allesjäänud saeveskitel siiski piisavalt võimalusi tööd saada.“\nSaaberi andmeil tuleb Näpi saeveski tänavu tootmismaht isegi suurem kui oli eelmisel aastal. Mullu hööveldas ettevõte 55 000 kuupmeetrit saematerjali, tänavune plaan näeb ette 66-67 000 kuupmeetrist tootmismahtu.\nLisaks oma saematerjalile hööveldab Näpi saeveski Stora Enso gruppi kuuluva Imavere, Lätis asuva Launkalne ja Venemaal Novgorodi oblastis tegutseva Nebolchi saeveski toodangut.


Hella lugu: mees tahab viit last. Kasvõi ilma minuta! | Buduaar\n2013. aasta 8. mai 19:49\nMa räägin teile kõige uskumatuma loo ühest Eesti mehest ja kolme lapse isast, kes juhtumisi on ka minu mees. Kohtusin temaga 10 aastat tagasi ülikooli esimesel kursusel. Me armusime ja kolisime kokku, nagu need asjad ikka käivad. Alguses elasime niisama kahekesi, kuid mingi aja pärast tahtsin ma last saada. Tema lapsi veel ei tahtnud. Ometigi juhtus nii, et kui olime mõlemad 23, sündis meie esimene laps. See oli tüdruk. Kuigi see ei olnud planeeritud laps, olime me väga õnnelikud ja korraldasime oma elu ümber lapse vajaduste järgi. Kui olin 25, saime teise lapse ja 27selt sündis meie kolmas laps. Meil on kaks poega ja üks tütreke ja minu jaoks on olnud kolm last täiesti piisav.\nKui kõige noorem poeg oli üheksakuune, hakkas mees rääkima, et ta sooviks veel ühte last. Talle oli ka üks kaardimoor ennustatud, et temast saab viie lapse isa. Ma olin väga väsinud sellest beebirallist, sest kuigi ta on olnud hea mees ja aidanud töö kõrvalt lapsi kasvatada nii kuidas jaksab, siis ikkagi on pere ja laste eest hoolitsemine ju minu peal. Ütlesin mehele, et mina rohkem lapsi ei plaani. Alguses tundus, et mees sai sellest aru, aga mida aeg edasi, seda suuremaks meie erimeelsused sel teemal kasvasid. Mees võttis kahe kuu jooksul selle teema vähemalt kümme korda taas päevakorrale ja väitis veendunult, et tema asi on peret ülal pidada, millega tema saab ka hästi hakkama, ja minu asi on lapsi teha ja nende eest hoolitseda, aga mina ei tahtvat seda teha. Ma selgitasin talle pidevalt, et ma lihtsalt ei jaksa rohkem lapsi ( vähemalt mitte lähiaastatel) muretseda. Viimased viis aastat olin kogu aeg kas rase või taastumas sünnitusest, mul ei olnud ühtegi ööd ega päeva, kus ma oleks saanud aega lihtsalt iseendale ja kuigi ma väga armastan oma lapsi, siis olen oodanud seda väga kaua, et lõpuks oleks lapsed suuremad ja ma saaksin natuke iseendale elada. Kasvõi ühe nädalalõpu. Mees jälle selgitas, et tema armastab lapsi, ta tahab, et lastel oleks tore koos üles kasvada, et neil oleks tulevikus tuge üksteisest ja et poisid saaksid oma pundi moodustada koos sporditegemiseks ja teineteise kaitsmiseks. Ta oli oma pere ainus laps ja terve elu suurest perest puudust tundnud. Mehel oli neid põhjusi vähemalt kümme tükki, miks peaks olema viis enam-vähem ühevanust last. Lisaks kõigele siis ka see põhjus, et talle on viis last kõrgemalt ette määratud, justkui mingi missioon vms.\nEdasi läks asi aina hullemaks. Kui enne oli mees väga peresõbralik, siis kuna meil olid erimeelsused, hakkas ta aina rohkem kodust eemal olema ja kaasas mind aina vähem enda ja laste tegemistesse. Ja kui üks mees käib liiga tihti linna peale hulkumas, siis hakkavad ka asjad juhtuma, sest selgub, et hulle naisi, kes on suvalise mehega nõus seksima ja isegi lapsi tegema, on siin piisavalt palju. Nii juhtuski, et ühel päeval tuli mees koju ja ütles, et ta saab isaks. Ja mitte mingisugust süümepiina või kahetsust ta ei tundnud. Rääkis õhinal, kuidas see kõik juhtus ja veenis mind, et asi ei ole teises naises, vaid lapsesaamises. Kodust ära kolida ei olnud tal plaanis. Ta tundis küll end pisut süüdi, et ta mind pettis, aga tema meelest, kuna see laps sai viljastatud juba esimesest vahekorrast, siis see on justkui ilmselge tõendus, et see laps oli ette määratud ja kuna mina polnud nõus, siis pidi see mingil muul viisil sündima. Mees oli nagu hullunud ja rääkis, et jumal aitab tal käia õiget teed ka siis, kui mina selle vastu olen. Nüüd siis ongi nii, et minu mees saab neljandat korda isaks ja nagu ta ise ütleb, siis ta ei kavatse sellega piirduda ning soovib ka viiendat last, sest isegi mingi mustlasnaine on talle ennustanud, et ta saab viis last. Täitsa hull lugu, kuidas normaalsest mehest saab mingi hull, kes hakkab kinni ühest mustlasnaise ennustusest ja muudkui tegutseb edasi. Nagu keegi oleks pannud talle kinnisidee pähe.\nKõige hullem on see, et mismoodi siis mees nüüd kahe pere vahel elama hakkab? Ma küll ei soovi, et ta meid maha jätaks, sest isana on ta väga hea isa, teeb lastega sporti ja sõidutab neid igale poole. Aga kas ma suudan talle seda kõrvalehüpet andestada, eks seda näitab aeg. Ja endiselt ei ole ma valmis talle “jumala poolt ette määratud” viiendat last muretsema, nii et tõenäoliselt on mul mingi aja pärast taas beebiuudiseid kuulda.


Kommentaarid - Eesti hinnatõus on euroliidu üks kõrgemaid - ärileht.ee\nEesti hinnatõus on euroliidu üks kõrgemaid - kommentaare 1-20\nselle eest on eesti pensionid ja invatoetused ühed väiksemad euroopa liidus...\nMeil siin selline ellujäämis kursus ja väike koonduslaager, eriti vanuritele ja invadele...\nKa seda väikest invatoetust, proovitakse veel iga nipiga ära võtta , või unustada maksmast...\nEndal mõlemad vanemad invaliidid ema sügava puudega,millal hooldajatele nõrmaalset rahalist toetust pakkuma hakatakse26€ ei ela ära\nAga meil ju rikas riik ja kõrged pensionid !\n... mitte kõrged pensionid, vaid ülikõrged PERSONAALPENSIONID ! Need seati sisse juba sotsust seltsimees Marju Lauristini ajal (kunagine sotsiaalminister) ning seda väga prisket pajukit naudivad kõige erinevamad tegelased alates Lauristinist endast kuni Lembit Annuseni välja. Loodan, et kunagi õnnestub kõikide eripensionide tühistamine rahvahääletusele panna - tulemus on juba ette teada. Hoolimata kohtusakste poolt tõstetavast hädakisast, et seadus ei lubavat seda privileegi tühistada - riivavat õigustatud ootusi. Kohtusaksad ise nosivad seda sama kreemikringlit, sellest ka nende eeldatav häälekas vastuseis. Kuid võrreldes rahva kui riigivõimu kõrgeima kandja tahtega on see siiski kõrvalise tähtsusega.\nTänud Sulle sm Ratas\nJust nii jõuame 5 rikkaima rahakotiga valitsuse hulka\nunista edasi, Ratas pole kunagi lubanud viia seda riiki viie rikkama hulka. Ansip rääkis rohkem iseenda eest.\nJutulind, loe nüüd uuesti.\nJutt polnud rikkaimast riigist ja pealegi oli tegemist sügava irooniaga\nKE lubadus oli jah et 25000 keskmine palk\nEile poes hapukoor 1.09 euri 500 grammine 20%. Vaatasin kas näen õigesti.\nHuvitav, et keegi on nii rumal ja hinnatõusu üle imestab?\nVasakpoolsus, eriti sotsialism tähendabki seda, et alguses tõusevad hibbad ja siis kaob kaup üldse. Kui hakata Saharas "hoolivust" arendama, siis ei jõua varsti kuu sissetuleku eest enam ämbritäit liivagi osta ja siis kaob liiv üldse.\nKas tõesti pole näinud või lugenud, kuidas asi NSVL-s, Kuubal, Põhja-Koreas praegu näit. Venezuelas on?\nPalju õnne vaesemad, saite "tänu" K-kriminaalidele, marksistidele ja nende IRL puudlitele 50€ rohkem kätte. Kingitud hobusele pole ilus suhu vaadata, seepärast e ole sobilik kaevata, et selle eest tuleb 100€ vastu anda.\nEi ole sots ega kesik aga ebamugavalt kõrge inflatsioon on siin kilplaste maal pigem norm kui erand ja seda hoolimata kes toompeal pukis on.\nKuule "spetsialist", alles aasta tagasi oli inflatsioon meil negatiivne, st. sama rahanumbri eest sai rohkem kaupa. Tuli punaviletsus võimule ja kohe kõik muutus. Taanis on praegugi negatiivne, aga meil on suurelt positiivne.\nMis ajalukku puutub, siis see, et Eurotsooniga liitumisel on alguses inflatsioon suurem, see on normaalne. Ja kui võrrelda Kreeka, Portugali, Hispaaniaga, rääkimata Rumeeniast ja Bulgaariast, siis polnud meie inflatsioon nii väga suur midagi.\nKa ei maksa vaadata kriisiaastaid sest meie tõmbasime sel ajal kulusid kokku vastupidiselt nendele, kes julgelt võlakoormust suurendasid. Selle-eest tulime kriisist kiiresti välja.\nNüüd aga, kui majandus kasvab ise ja kiiresti, otsustasid meie ENSV Plaanikomitee juhi kasvatatud keenjused sisetarbimist boostida. Saime selle, mis pidigi tulema - suuremad maksud ja loll raha, mida põhiliselt betooni ja mujale kvalifitseerimata tööse külvatakse tekitas veel suurema tööjõupuuduse ning see omakorda palgatõusu ja hinnad pididki hakkama tõusma.\nSest meie teenusepakkuja / kaupmees paneb ikka kohe täierauaga otsa - hinda tõstetakse ikka niie, et 5 eur otsa (nt juuksuriteenus) pole küsimustki, paljud muud asjad samamoodi. Ega meil ei muutu hind nt 20-30 senti kallimaks, ikka kohe euro vähemalt! Üks kaupmees põhjendas seda nii, et kes neid sente viitsib lugema hakata...\nTegin aastaid tagasi investeeringu ostsin juukselõikuri, ja nüüd naine lõikab.soovitan!!!\nläksid poodi juukselõikurit ostma\n...ja tagasi tulid koos juukselõikuri ja naisega!\nKui see KANTOSSINOVSKI kaua veel pukis on asi päris hapu\nsde vahetagu erakonna nimiMiljonärideks\nPEAKS rohkem sotsiaalsete probleemidega tegelema,mitte sotsiaalsel madala olukorraga inimesi veel sügavamale lükkama rahaliselt ja moraalselt mutta tampima.\nKui palju siin üleüldse Eesti firmasid on?\nKõik on välisinvestorite käes ja nemad meie eluolu ei mõista ning ega neid ei huvitagi.\nKõik on mahaparseldatud.\nMiks seda KEEGI EI MÕISTA!\nSealt algab kogu lugu.\nSaaremaa kohukesed on Soomes odavamad, kui Eestist ostes.\nSaaremaa toodang ,igasugune\nkvaliteet pöördvõrdeline hinnaga!!! :(\nRanna-Rootsi latt ka alla lastud, Maks&Moorits lihapihvid muutunud haisvateks jubeda maitsega jamaks! :(\nIga uudistoodang maksimum kuu aega söödav, siis vist töötajad näljas, vaja hakata\ntoote komponente koju tassima! :(\nKui lugeda artiklit: 17.07.2017, 14:10\nEttevõtted ja eraisikud on riigile võlgu üle 200 miljoni euro.\nPole midagi imestada.Kui selles vallas korda majja ei saada,kruvitakse hindu.Kusagilt peab ju raha tulema ja selle kätte saama.\nSu jutt on jama.\nSamas rahndusminnist öeldi, et see summa on läbi aegade sama olnud. Kui varem pole see riigi toiminist mõjutanud ja nüüd mõjutab, siis järelikult kulutab praegune valitsus üle võimete. Kui eelarvet tehes arvestatakse 100% selle summaga, siis on see jama. Samas ei öelda summat palju riik on võlgu ja palju sellest on vaidlustatud. See raha, mis Sina riigile võlgu oled on palju kallim, kui see, mis nemad sulle võlgu on.\nto banana republic of oonia oleme küll euroopa vaeseim riik aga hinnad on euroopa esimese viie hulgas\nneed kes ütlevad et rumeenia ja bulgaaria on vaesemad siis see on vale palga ja hindade suhte järgi on eesti euroopa vaeseim riik\n"Tahhad leiva, massad. Tahhad võid, massad"\nOleks ainult elamine kallis, aga isegi suremine on üle mõistuse kulukas.\n"Vaeseid ootab kallis kirst ja kaevatud haud, rikkaid ootab sügaval metsas puu ja köis"\nJah, ka ootamatu äkksurma puhul\nei anta sulle kliinikumi kabelist laipa kätte ilma maksuta, aga iga päev maksab + viivis! Ja krematooriumisse ei võeta ka laipa enne vasut, kui ENNE arvet ei maksa!!\nKOV aga nõuab ENNE toetuse andmist KULUTSHEKKE, kui ta ÜLDSE midagi annab!\nJa ega seda SMS laenu ka ikka igaüks ja kohe ei saa....\nSelge see ,kes?Putin käib öösiti hindu juurde kruvimas.Kes muu.Ja see,et yänkid on olemas on jälle vankad süüdi.Müüsid Alaska maha ja jõid kukru tilgatamatuks on ju uut mani saada.Eestlane on kasin,töökas,üdini aus,lahke,võimekas,ilus,tark ja veel terve patsahkam mõnusaid omadussõnu.\nsotsializmuselt kommunizmusele ühe hinnaga\nMidagi ei saa ilma rahata,isegi sotsialismi mitte.Jagame punalubadusi ca 1% elanikest ülejäänud 99% arvelt.\nHuvitav,kuidas selle pealt valimiskaotust ei kardeta?Või on valijad igilollid?\nkui aasta lõpeb, on statistikaamet oma tabelite möllus suutnud tarbijahinnaindeksi nii kokku liita, lahutada, jagada ja korrutada, et selle järgi elu eestis aina odavneb.\n... ja palgad on tõusnud ja tõusevad edasi nii mis mühiseb\nMa ehmatasin end oimetuks\nkui vaatasin, kuidas on igapäevased käsimüügi ravimid kallinenud!!!\nIgaüks teab, kui palju on meil siin niiskes kliimas liigesehaigeid või aneemilisi rauapuuduses vaevlevaid vanainimesi, sest pole raha pidevalt liha süüa!!\nSellepärast see toortoidu ja juurikate alatu kampaania!\nNäit. miks on kallinenud nii Retafer kui DICLAC salv, OSSINOVSKI???? Hambaproteeside hooldusvahenditest ja kalamaksaõlist ei julge rääkidagi....\njajah! tuub voltareni salvi 22 € ??????\nEnne töötad ja muretsed end hambutuna surnuks.\nJa siis imestatakse, miks Mona Lisa naeratab\nPole ju hambaid mida näidata.\nsee hinnatõus aitab jälle mõne kaubandus keskuse juurde ehitada.\nmis sa nutad ... kui riik hakkas küsima õlleaktsiisi ... kargas õllepurk poole tunniga pärast keskööd 50 senti olgugi, et villimisliinid seisid ja aktsiisiga õlut ei saand veel olla ning pole ilmselt tänagi veel ... irwwww\nnii see kaubanduse vigurimäng käibki ... ärge ostke midagi ning hinnad langevad tagasi.\nOleme 5 rikkama hulgas.\njälle on pohjust uhkustamiseks.\nElu läheb alla mäge kolinal\nAga Pevkur kirjutab igal pool, et küll see eesti riik on ilus,õitsev ja rikas ja eriti ilusaks läheb elu siis, kui oravad võimule saavad.Eks seda nn.ilu ja õitsengut ole seal Toompeal, aga muu eesti katsub kuidagi ellu jääda.Aga see ju loogiline, et hinnad tõusid ja tõused veelgi ja kõvasti, sest järgmisel aasta tuleb see maanteemaks autodele ja see on päris suur.Kui siiani kägistas valitsus maksudega ikka rohkem tavainimest, siis selle maksuga tõmmatakse kõri kinni eesti majandusel.Elame ja tunne "rõõmu" veel praegusest hinnatõusust, sest see ,mis meid ees ootab, see võtab ikka vee küll silma.Ah ja,Ka Rail Baltic tahtma oma miljoneid meie taskust, nii et enam ei aita ka taevaisa appi kutsumisest.\nEesti tarbijal on inna aeg, sellepärast tarbijainnad aina tõusevadki. Nagu kunagi oli Narvas poolitatud sõna allahindlus allah-indluseks. Niiet ärge pange tähele, see on kõigest indlus ning peaks külmade saabumisega natuke järele andma.\nNagu keegi eespool juba mainis ,et eestlase kannatlikus paneb isegi eesli nutma siis nii ongi.Ammu oleks aeg juba asjad paika panna ja seda kas või kaikaga neid päid purustades kes sellise jama meile siin kaela on tõmbanud.\n"Euro ei tõsta hinda", mäletate?\nEi tõstnud ju, ikka kaupmehed.


Vooremaa Perenõustamine Jõgeval\nAlates novembrist pakutakse Jõgeva linnavalitsuse sotsiaalosakonnas perenõustamisteenust, mis on linna lastekaitse seisukohalt ülivajalik. Hetkel on huvi teenuse vastu nii suur, et on isegi järjekord perekondadest, keda oleks vaja nõustamisele saata. Jõgeva linnavalitsuses käib perenõustajana Kätlin Servet.\nJõgeva linnavalitsuse lastekaitse peaspetsialist Kristiina Meinberg-Kadai rääkis, et perenõustamine saab alguse lapsest, kes on sattunud alaealiste komisjoni. “Siis koostan perekonna põhiprobleemidest ülevaate, vastavalt sellele määran mõjutusvahendi. Perenõustamise oluliseks kriteeriumiks on see, et laps on vanemate omavahelistes suhetes vahend. Laps on indikaator, kelle järgi jõuab vanemateni ja nende probleemideni,” lisas ta. Nõustamine on perekondade jaoks pingevaba ning mugav. “Tartusse sõit võtab aega ja raha. Siin saab perekond õhtul pärast kooli ja tööd rääkida ning õhtul oma probleemide ja võimalike lahenduste üle mõelda. Reisiärevus ning lisakulude pinge jääb ära,” rääkis lastekaitse peaspetsialist. Nõustamine on peredele tasuta.\nKristiina selgitas, et perenõustamise põhimõte on selles, et lapse käitumises ei toimu muutust, kui vanemad ei muuda ennast. Hetkel on nõudlus suurem, kui jõutakse katta. Seni läheneb Kristiina järjekorras olevatele perekondadele loovalt. “Annan vanematele ülesandeid, mida ise teha: raamatut lugeda ja jälgida lapse käitumist ning mõelda – kui muudan mina, kas siis laps tuleb sellega kaasa.” Naine lisas, et sageli ei ole lapsevanemal aega selgitada ja põhjendada, öeldakse lihtsalt ei. “Lapsele jääb arusaamatuks, miks ta ei tohi, ning tema küsimused jäävad vastuseta. Lapsevanemal peab olema hea näitlejameisterlikkus, kuidas kutsuda esile muutusi käitumises, mis ei ole ühiskonna normidega kooskõlas,” lisas Kristiina.\nPerenõustamisteenus on vajalik ning senine tagasiside, huvi ja rahulolevad kliendid näitavad, et professionaalse nõustamisega tuleb jätkata ka uuel aastal.


Suurem osa Eesti inimestest suudaks iga kuu säästa kuni 50 eurot - Rahageenius\n29. juuni 2021 kell&nbsp12:02\nViiendikul Eesti elanikest pole võimalik sääste kõrvale panna.Foto: Shutterstock\nNeed, kes on juba investeerima asunud, on ühes kuus valmis panustama veidi suuremate summadega – 23 protsenti vastanutest leiab ühes kuus investeerimiseks vähemalt 200 eurot. Siiski investeerib kõige rohkem ehk 29 protsenti vastanutest 20 kuni 50 eurot kuus ning 26 protsenti vastanutest 50 kuni 100 eurot kuus.\nVähesed säästud on üks peamisi põhjuseid, miks Eesti inimesed investeerimisega ei tegele – nii arvas 56 protsenti vastanutest. Ligikaudu viiendik ütles, et nad ei tea, kust alustada või neil ei ole investeerimiseks vajalikke teadmisi. Viiendik on ka neid, kes ei leia finantsturgude jälgimiseks aega.\nSarnane pilt avaneb mujal Baltimaades, kuid Leedus on vähem neid, kes toovad investeerimisest loobumise põhjuseks ebapiisavad säästud. Samas on Lätis ja Leedus rohkem neid, kes kardavad võimalikke kaasnevaid kahjumeid.\nEesti investeerijatest 49 protsenti teeb oma otsuseid ekspertide ja tuntud investeerijate analüüside ning arvamuste põhjal, 39 protsenti jälgib ise turuteavet ja otsib investeerimisvõimalusi ning 37 protsenti järgib sõprade arvamusi ja kogemusi. Finantsasutuste ja investeerimisplatvormide nõuannete põhjal tegutseb 34 protsenti.\nSõprade või pereliikmete edukas investeerimiskogemus on peamine põhjus, mis suurendaks Eestis 39 protsendi vastanute arvates nende huvi investeerimise vastu. 28 protsenti oleks valmis alustama, kui keegi pakuks kasumlikku investeerimisideed ning peaaegu sama paljud ootavad lihtsaid nõuandeid oma kodupangalt.\nSEB uuringu kohaselt tegeleb investeerimisega Eestis 59 protsenti elanikest, kes on paigutanud oma raha peamiselt kinnisvarasse ja kolmandasse pensionisambasse, aga ka aktsiatesse, investeerimisfondide osakutesse, kulda, krüptorahadesse ja mujale.\nSEB uuring toimus märtsis 2021. aastal. Kokku vastas Balti riikides 3002 inimest vanuses 18–74 eluaastat, neist Eestis 1001.\nMärksõnad: investeerimine, kokkuhoid, säästmine


Kangestus näos | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKangestus näos 04.11.08 / Neuroloogia\nTere! Minu probleemiks on nägu, suu piirkonnas. Kuna töötan majas ,kus on kindlaks tehtud hallitus ja suvel remondi käigus hallituskohad lihtsalt kaeti puidukaitsevahendiga EKOTEX on mul igemed ja ka suu limaskest juba kolmandat kuud paistes. Nüüd lisaks tõmbub üks suupool kangeks nii,et rääkides liigub vaid üks suu pool ja vahel läheb kael kangeks. Kui haigeks jäin kasutasin 16päeva DICLAC 150g.See ka leevendas. Käidud ka stomatoloog -kirurgi juures .Sealt probleemi pole ,mida algul väitis allergoloog.Mida teha ,asi läheb järjest hullemaks!\nKui üks suupool ei liigu, on tegemist näonärvi kahjustusega. Põhjus vajab selgitamist.\nviimastel aastatel on näos sageli õhetus. Nägu punetab ja on kõrvetav tunne nagu oleks päevitanud kuigi seda ei ole.Tihti kandub kõrvetav tunne ka põlvedesse ja vahest ka üle keha.peas on nagu visin.üldine ...\nKas ka põhianalüüsid on korras? Põhjus võib olla närvisüsteemi labiilsuses.\ntõmblused näos ?\nTõenäoliselt on tegu tahtmatute lihastõmbluste ehk tik` idega milliseid sageli esineb selles eas (kuigi enam poistel). Tavaliselt eelnevad varasematel aastatel lihastõmblused ka mujal lihasgruppides (sagedasti ...


Auve Tech ja Tartu Ülikool arendavad üheskoos unikaalse isejuhtiva vesiniksõiduki | Tartu Ülikool\nAuve Tech ja Tartu Ülikool arendavad üheskoos unikaalse isejuhtiva vesiniksõiduki\nAuve Tech ning Tartu Ülikool allkirjastavad koostöölepingu, mille eesmärgiks on välja arendada vesiniku jõul töötav isejuhtiv sõiduk. Projekt saab ametliku stardipaugu esmaspäeval, 10. veebruaril kell 15 Tartu Ülikooli peahoone ees.\nKoostööprojekti eesmärk on töötada välja tehnoloogia, mis võimaldaks rakendada vesinikkütuse kasutust sõiduautodes. Projekti raames valmiv vesinikelementide süsteem integreeritakse Auve Techi järgmise põlvkonna isejuhtivasse sõidukisse. Seni Auve Techi poolt toodetud elektri jõul töötavate sõidukite kõrval annab vesinikelemendi kasutamine alternatiivse ning kiirema laadimisvõimaluse.\n„Meie uue põlvkonna kütuseelemendid töötavad oluliselt madalamal temperatuuril kui seni turul olnud. See tagab nende seadmete oluliselt pikema eluea ja need on ka mitmeid kordi ohutumad,“ kommenteeris tehnoloogia eripära Tartu Ülikooli keemia instituudi direktor, füüsikalise keemia professor, akadeemik Enn Lust.\nAuve Techi sõiduk Iseauto kasvas välja 2017. aastal alanud koostööst Tallinna Tehnikaülikooliga. "Oleme koostööle ülikoolidega avatud olnud algusest peale," tõdeb idee autor Väino Kaldoja ning lisab, et on oluline, et ettevõtted kaasaksid oma tegevusse Eesti teaduse tipptegijaid, et märkimisväärsed teadus- ja arendustegevused leiaksid eesmärgipõhist rakendust. "Nii ei loo me mitte ainult innovaatilisi lahendusi, vaid tõestame, et meie väikeses Eestis saab koos teha suuri asju," lisas Kaldoja.\nProjekti raames arendatav maailma mastaabis ainulaadne isejuhtiv vesiniksõiduk valmib 2021. aasta keskpaigas. Lisaks vesinikusõidukile on Auve Tech ning Skeleton Technologies arendamas lähikuudel valmivat superkondensaatoritega sõidukit, mille eeliseks on väga lühike laadimisaeg.\nLisateave: Paula Johanna Adamson, AuVe Tech OÜ, +372 505 4504, paula [ät] auve.tech


“Möödavise” #16 | Koondiste juhi Raido Roosiga ausalt ja avameelselt Eesti noortekorvpallist – Podcast24.ee\nTaskuhäälingusaade “Möödavise” alustas uut kalendriaastat Eesti noortekoondiste ja aasta alguses toimunud BSBC turniiri raames, kui Manta Maja stuudios oli külas Eesti Korvpalliliidus koondiste juhina töötav Raido Roos.\n35-aastane Roos mängis aastatel 2002-15 Eesti meistriliiga tasemel korvpalli ning jätkas pärast ketside varna riputamist oma viimases klubis TLÜ/Kalevis abitreenerina. Ühel hetkel ülendati Roos ka peatreeneriks, kuid seda tööd sai ta teha vaid kolme kuu jagu.\n* Miks Roosi mängijakarjäär ei viinud Eestist kaugemale ja kõrgemale?\n* Mida meenutas mehe omapärane viskeliigutus?\n* Kuidas sai temast Tallinna Kalevi peatreener ja miks see periood nii lühikeseks jäi?\n* Mis tööd teeb ta Korvpalliakadeemia Tallinna Kalevis?\n* Mis on tema töö sisuks koondiste juhina?\n* Kuidas esinesid Eesti U16 ja U18 koondised kodusel BSBC turniiril?\n* Kuidas hinnata meie noortekoondiste liidreid tulevikku silmas pidades?\n* Mil viisil me peaksime hindama tulemusi BSBC-laadsel kontrollturniiril?\n* Millised on kõige teravamad probleemkohad Eesti tüdrukute korvpallis?\n* Kas korvpallisõprade ootused meie noormängijate suhtes on liiga kõrged ja ennatlikud?\n* Kui keeruline on koondiste treeneritel laveerida mängijate, lapsevanemate ja klubide treenerite vahel nii, et kõik oleks rahul?\n* ja palju muud põnevat juttu peamiselt meie noortekoonditest…\nSelgeks sai ka uue aasta esimene TeamShield.com küsimusmängu võitja ning loomulikult andsime meie kuulajatele järada uue pähkli. Küsimusmängu vastuseid ootame aadressile info@korvpall24.ee või Korvpall24.ee Facebooki sõnumitesse.\nTags: bsbc, Korvpall, korvpallipodcast, möödavise, raido roos


kringel – paulalill\nROHKEM SEGADUST KÖÖGIS, AGA ON SEDA VÄÄRT!\nTäidiseks, mida aga soovid!\nMuna määrimiseks ning umbes\n50-100 g võid täidisele lisaks. See on selline põhiretsept, mida ma jälgin, aga enamjaolt muudan seda, teen laktoosivabana või rammusama või lisamisega… Tehke ja kohandage nagu soovite.\nEnamjaolt teen isegi x 2 koguseliselt ja saan 2 kringlit. Sellel pildil tegin ühe suure, aga siis tuleb pigem pidusaialine ja täidist tuleks ikka tohutult panna.\nKogu krempel võiks olla toasoe..\nAga kui ei ole? Esiteks võtan suure kausi ja panen pärmi sinna, siis valan suhkru peale, panen natukene sooja vett ning lahustan pärmi ära. Kui piim on külmkapist võetud, siis soojendan selle mikros üles. Mitte kuumaks! Lihtsalt soojaks. Seejärel segan ära kõik, vahel panen piima asemel Valio LAKTOOSIVABA vahukoort ja vett lahjenduseks. Teine kord mehkeldan kookospiimaga Alpro omaga, aga siis pead teadma, et see kringel ei kuku välja nagu tavaliselt ka. Sama kui vahetad jahu välja nt. rukkijahu vastu, siis võib tulemus olla kuiv ja selline väga saiane. Olen kõike proovinud ja katsetanud. Lahusta kenasi eelnev gemüze.\nLisa muud asjad..\nLisa nüüd muna ja sool. Lisa veel umbes pool jahust ja klopi läbi. Seejärel lisa jahtunud sulavõi. Ning seejärel teine osa jahust. Ja asun kätega kallale, kuni tuleb näppude küljest kenasti lahti.\nSiis on mul paar nippi, et kiirendada kerkimist. Eriti kui toas jahedam on. Ps! Ära ava aknaid ega tuuluta kogu taigna tegemise ja küpsetamise ajal! 1. nipp – Panen taigna kausi alla suurema kausi kuuma veega (vesivann) ja rätt peale! 2. nipp – Hoian korraks mingit nõud pliidil, lasen pliidiraua kergelt kuumaks (tänapäeval siis plaadi) ning kui on okeilt soe (kaussi ei sulata), siis panen kausi sinna ning räti peale.\nKui näed, et taigen on kahekordistunud 20-30 min, siis võid alustada. Lisa veel veidike jahu lauale, sõtku taigen kenaks palliks ja asu rullima. Rulli taigen nii õhukeseks või jäta nii tihedaks kui soovid! Mina pigem teen õhemaks, aga mitte liiga! Siis lisa võid, nii palju kui soovid, tavaliselt panen 50-100g kätega, oleneb tujust. Kui teed kaneeliga, siis mulle meeldib Santa Maria Orgaaniline kaneel. See on kuidagi teistsugune ja maitseküllasem, segan selle pruuni suhkruga ja puistan peale. Tavaliselt panen isegi terved šokolaaditükid vahele (meeldib Fazer Dumle šokolaad või karamelli tükkidega)! Mmmmm..\nLisa mida aga soovid…\nSee on Sinu kringel! Tee nagu soovid! Mina olen lisanud veel kooritud väikseid õunatükke, mis on mee-, kaneeli- ja vahtrasiirupiga pannil kergelt hautatud ning pruunistatud. Mmmmm imeliselt mahlase kringli saad! Kui soovid karamellikat, pane vahele Kiss -Kiss komme Kalevi omi. Neid Oranze säravaid! Võid panna ka šokolaadiga segamini. Pane, mida iganes soovid!!!!\nOlen teinud kahte moodi, kas rullid nüüd kõik üheks rulliks äärest ja siis keerutad ta keerdudega ussiks või lõikad kergelt noaga kolmeks ribaks ning siis põimid üksteisega punupatsiks. Mõlemat pidi on ..\nSeejärel tõsta kringel ahjupannile, mis on kaetud küpsetuspaberiga. Mulle veel meeldib panna see soojale ahjuplaadile ilma kohe ahju panemata, siis ta kerkib veelgi seistes. Nii.. Klopi muna, pintselda munaga kringel üle jaa..ahju! PS! Kui teed kaneelikat, siis pane peale ka üks kiht kaneeli ja suhkru segu! Olen ka mett lisanud. Minu ahi on selline moodne ja 170 kraadi õhuringlusega küpsetab juba väga hästi. Teine kord kui toas pole väga soe või olen tuulutanud, lasen kringlil ahjus 150 kraadil veel seista enne 170-le tõstmist. Eks iga koduperenaine ise tunnetab oma ahju, parem proovi vaikselt ja tasaselt.\nKui näed, et kringel on peaaegu kuldne ja krõbe, lisan vahel ka peale šokolaaditükid. Või siis sulatan šokolaadi väikeses potis peale piserdamiseks kui on valmis. Kui aga teed karamelli kringlit, siis sulatan Kiss-Kiss kommid, lisan naatukene soola ja vahtrasiirupit ja jälgin pingsalt. Lasen ikka mullitama ja segan pidevalt. Kui kringel on valmis, ära kohe ahjuust tervenisti ava, jäta ta sinna vaikselt maha jahtuma, seejärel kuhja üle sulatatud šokolaadi või karamelliga. Nämmaaa! Järgmine kord teen ise karamelli ja jagan retsepti!\nSel korral läks mul tegelikult nihu, loe altpoolt! Aga kringel kukkus ikkagi hästi välja!\nLaste lemmik tegevus! Komme lahti krõbistada ilmselt samuti!\nSee mehine kringel on kahekordsest kogusest! Väga saiane!\nKringel järgmisel päeval ?!\nKata kringel ööseks toidukile või vähemalt rätikuga, nii ei kuiva kringel ära! Ja kui oled unustanud ja kringel kipub veidi krõbedamaks minema, siis kerge 15 sek mikros ning saad värsket ning sooja kringlit jälle nautida!\nPs. Mainisin ülal, et midagi läks nihu. Plaanisin siin kaks päeva, et kringlit teha ja enda arust oli kõik olemas, aga ma olin juba 4-5 päeva tagasi kringlit teinud ja jahu oli otsa lõppenud. Nii tore, kõik muu oli segatud, kui avastasin, et üks selline natuke tähtis komponent nagu JAHU on PUUDU! Hahahaa.. Kappasin siis kiirelt poodi ja tagasi tulles, kõik mullitas ja möllas. Lisasin siis jahu, ja sel korral tegin kuivpärmiga ning teistse firma omaga, millel on väike koguseline vahe, seetõttu tuli taigel kuidagi teistsugune, kui muidu. Siit elutarkus, alati küpseta toodetega, millega oled harjunud õnnestuma ning veendu enne küpsetamist, et kõik oleks olemas. Aga tegelikult sai kringel imehea!!!


Papagoide tervisele vajalikud vitamiinid ja mineraalained - Pepper.ee\nAvaleht\t» Papagoiteemalised artiklid\t» Papagoide tervisele vajalikud vitamiinid ja mineraalained\nPapagoide tervisele vajalikud vitamiinid ja mineraalained\nPapagoide hea tervise eelduseks on täisväärtuslik ja tasakaalustatud toidumenüü, mis peab sisaldama vajalikul tasemel vitamiine ja mineraalaineid. Paljudel juhtudel papagoidele antavas menüüs piirdutakse vaid kaubanduses müüdavate seemnesegude pakkumisega ja värskeid toiduaineid antakse linnule harva. Sellise menüüga kahjuks ei ole võimalik tagada balanseeritud ainete kooslus organismis, mis toob kaasa suure ainepuuduse ja lühendab oluliselt papagoi eluiga. Papagoi menüü, mis koosneb seemnetest ja veest on inimeste puhul võrdne püsivalt ainult leiva ja vee tarbimisega. Ilmselgelt ei ole see piisav organismi normaalseks elutalituseks. Käesoleva artikli sisu laiemaks seletamiseks on kasutatud autori Rosemary Low raamatut Parrots and Finches Healthy Nutrition, 2012a.\nReeglina linnud, kes toituvad vaid suurelt osalt seemnesegudest, kannatavad vitamiini A ainepuuduse all. Selle aine puudus on lindude puhul sageli esinevate äkksurmade põhjus. Vitamiin A-l on organismis väga oluline roll. See soodustab tervete rakkude tootmist respiratoorses süsteemis (kopsud, hingamisteed), tagab mao funktsioneerimise ja on kasulik naha hea välimuse jaoks. Vitamiini A puudus tekitab kopsude ja kopsupaunade sisekatte paksenemist, mis muudab hingamisteed respiratoorsetele infektsioonidele vastuvõtlikuks, eriti aspergillioosile. Suurenenud ninasõõrmed linnul võivad viidata tõsisele respiratoorsele infektsioonile, mis on tingitud A vitamiini vaegusest.\nToiduained, milles leidub rikkalikult A vitamiini: magus punane paprika, porgand (keedetud/toores), brokoli (keedetud/toores), bataat (keedetud), mango ja papaia. Võilille lehed ja juured on samuti heaks A vitamiini allikaks. Kõige tõhusamaks A vitamiini allikaks on aga palmiviljad või palmiõli ekstraktid.\nVitamiini B kompleks on oluline linnu organismi jaoks proteiini ja energia ainevahetuseks. Samuti on see oluline naha ja sulgede tervena hoidmiseks aga ka elulise tähtsusega närvisüsteemi ja immuunsüsteemi tervena hoidmiseks. B vitamiin soodustab rakkude kasvu ja aitab toota ning säilitada terveid närvirakke normaalseks närvisüsteemi talituseks. B vitamiini kompleksist on olulised 1, 2, 3, 5, 6, 7, 9 ja 12 grupi vitamiinid.\nToiduained, milles leidub B vitamiini: mesi, teravili, männikäbi seemned, banaan, oad, nisuidud, täistera leib, pähklid, astelpajumarjad, mandlid, munakollane, spinat, lehtkapsas, brokoli, paprika, kaalikas, kuivatatud virsikud.\nEnamik toiduaineid sisaldavad teatud määral C vitamiini, eriti puuviljad. On leitud, et seemnetoidulistel lindudel ei esine olulist C vitamiini puudust, kuid see võib esineda nektaritoidulistel lindudel, kellel on sellele vitamiinile suurem vajadus.\nVitamiin D3 on väga oluline roll kaltsiumi imendumisel. Kui papagoidel esineb selle vitamiini puudus, siis toiduainetest saadav kaltsium praktiliselt ei imendu organismi ja linnul tekib tugev kaltsiumivaegus, mis on tingitud D3 vitamiini puudusest. Tubastes tingimustes elavatel lindudel ei ole kokkupuudet otsese päikesevalgusega, mistõttu aastaringselt toatingimustes peetavatel lindudel esineb palju rohkem terviseprobleeme, mis on seotud kaltsiumivaegusest. Kaltsium saab imenduda vaid vitamiini D3 koosmõjul ja see on vajalik luude, liigeste, sulgede ja immuunsüsteemi tervena hoidmiseks. See on oluline aspekt ka lindude pesitsusajal. Sagedane emaste lindude surm pesitsuajal muna kinnijäämise tagajärjel on suuresti tingitud vitamiini D3- ja kaltsiumivaegusest. D3 vitamiini hakkab organism tootma naha kokkupuutel päikesevalgusega. Kui otsest päikesevalgust ei ole võimalik aastaringselt võimaldada, tuleks kasutada lindudele mõeldud UV-valgustust. Läbi aknaklaasi otsest päikesevalguse toimet ei ole.\nPapagoid vajavad aastaringselt D3 vitamiini lisamist nende menüü sedelisse. Vitamiini D3 leidub väga vähestes toiduainetes. Seda leidub kodukasvatatud kanamuna rebus ja kalaõlis. UV-valgustuse kasutamine koos kaltsiumipreparaadiga, mis sisaldab lisaks D3 vitamiini aitab ära hoida paljusid terviseprobleeme lindudel.\nVitamiini E suurt puudust tavaliselt seemnetoidul olevatel lindudel ei ole täheldatud, kuna seda leidub enamik seemnesegudes ja eriti päevalilleseemnetes, kui need ei ole liialt kaua säilitatud. Pika säilitamisperioodi järel kaob vitamiinide sisaldus märkimisväärselt ja selliselt võib tekkida oht E vitamiini vähenemisele organismis. E vitamiini puudus soodustab viljatust ja ateroskleroosi (veresoonte lupjumine) teket. Veresoonte lupjumise tagajärjel on oht insuldi kui ka infarkti tekkeks.\nVitamiini E leidub seedriseemnetes, bataadis, mandlites, kreekapähklites, männikäbi seemnetes, nisuidudes, päevalilleseemnetes. Päevalilleseemnetega ei tohiks liialdada, kuna need sisaldavad rasva, mis võib tekitada lindudel maksa rasvumist ja kahjustada maksa funktsioneerimist (kõige väiksema rasvasisaldusega on valged päevalilleseemned, halli värvi valge triibuga päevalilleseemned on rasvasisalduse järgi järgmisel kohal ja musta värvi päevalilleseemned on kõige suurema rasvasisaldusega).\nKaltsium on eluliselt kõige tähtsam mineraalaine, mis on papagoide tervise jaoks esmavajalik. Kaltsium on vajalik luude tugevdamiseks, pesitsevatele lindudele munakoore tootmiseks ja embrüo arenguks ning normaalseks tibude kasvuks, raku füsioloogiaks, lihaskokkutõmmete tõhusaks tööks nagu näiteks südametöö efektiivseks funktsioneerimiseks. Kaltsiumipuudus pesitsevatel emastel lindudel võib tekitada nõrga munakoore esinemist, mistõttu võib see kõhuõõnes mureneda ja kaasa tuua linnu ootamatu surma. Kaltsium ei ole ainult vajalik selleks, et organism saaks toota tugevat munakoort vaid see on samuti ülioluline tõhusaks lihastööks, mis võimaldaks linnul muna välja muneda. Lindudel, kelle põhimenüüs on ainult seemnesegud, kannatavad kaltsiumipuuduse all. On leitud ka seda, et püsivalt graanultoidu menüü peal olevatel lindudel ei ole samuti kaltsiumi piisavalt organismi normaalselt funktsioneerimiseks. Kaltsiumipuudus võib kaasa tuua lisaks tervisemuredele ka käitumisprobleemide esinemist, mis on tingitud närvisüsteemi kahjustumisest. Ainult seepiakivide pakkumine ei ole piisav kaltsiumivaru tagamiseks papagoi organismile.\nKaltsiumit on vaja tagada lindudele aastaringselt ja eriti suur vajadus on kaltsiumile hallpapagoidel ning aaradel. Kaltsiumi tuleb toidule lisada koos vitamiini D3-ga selle tõhusamaks imendumiseks organismi. Kaltsiumi manustamisel tuleb jälgida hoolikalt juhiseid, et vältida üledoseerimist. Tavaliselt piisavaks normiks nädalas on 2-3 toidukorda, pesitsevatel lindudel ja tibude kasvuks on kaltsiumi juurde andmine vajalik igapäevaselt. Nagu eelpool öeldud vajab linnuembrüo piisavalt kaltsiumi selle arenguks ja koorumiseks. Kaltsiumivaegus võib põhjustada tibu mitte koorumist või kui tibu ka koorub, esineb sageli kaltsiumipuudusest tingitud püsiv luude deformatsioon ning sellistel vigastel tibudel on püsivad tugevad valud luudes. Reeglina sellised tibud ei suuda ellu jääda.\nKaltsiumi andmisel peab olema teadlik, et paljud happelised toiduained kui ka suurema rasvasisaldusega toiduained takistavad kaltsiumi imendumist. Seega, kui lind on suurelt osalt seemnetoiduline ja sööb enamasti maapähkleid ja päevalilleseemneid, takistab see suuresti kaltsiumipreparaadi tõhusat imendumist. Hallpapagoid, kellel esineb tugev kaltsiumipuudus, surevad enamasti oma teismelises eas. Sümptomid, mis viitavad kaltsiumipuudusele väljenduvad sagenenud pea tõmblustes, keha krampides (ootamatud õrrelt maha kukkumised on seotud sageli krampidega). Papagoi, kellel esinevad silmnähtavad krambid, vajab kiiresti arstiabi kaltsiumi süstimisel - see on viimane võimalus päästa lind enneaegsest surmast. Kahjuks väga paljud papagoiomanikud ignoreerivad papagoipidamisel kaltsiumivajadust. Paljud papagoiaretajad ning -müüjad ei teadvusta uusi omanikke kaltsiumi vajadusest ja ka papagoipidajad ei otsi informatsiooni selle tähtsusest.\nTeised olulised mineraalid\nSeemnesegudes ei ole piisavalt mineraale ega vajalikke mikroelemente nagu jood ja magneesium. Seedesüsteem aga ei saa toimida ilma nendeta. Magneesium on vajalik luude kasvuks kui ka luukoe moodustumiseks ja samuti paljude ensüümide toimimiseks. Nõrkade tibude koorumine, kehv kasv, sageli esinevad krambid ning surm on tingitud magneesiumipuudusest. Papagoidele on väga soovitav anda lisandina magneesiumi kord nädalas.\nPapagoi organismi normaalseks talituseks on vajalikud järgmised mineraalid: fosfor, magneesium, zink, vask, raud, jood, seleenium, kaalium, kloor ja soodium. Fosfor on vajalik närvisüsteemile, südame ja neerude funktsioneerimiseks. Fosforit leidub proteiinirikastest toiduainetest nagu juust, muna, pruun riis, küpsetatud ja keedetud kana (maitsestamata ja ilma rasvata) ja kaunviljad.\nMagneesium on kaasatud mitmesse metaboolsetesse (ainevahetuse) protsessidesse. See on oluline paljude ainete imendumise soodustamisele nagu kaltsiumi ja mitmete mineraalide tõhusaks imendumiseks organismi. Magneesiumi leidub maisis, õunas, kaunviljades, seemnetes, mandlites, pähklites, nisuidudes.\nVask ja raud on vajalik punaliblede tootmiseks. Kaalium vererõhu ja südametöö korras hoidmiseks. Jood on vajalik raku ainevahetuseks, kilpnäärme talituseks ja liigsete rasvainete lahustamiseks. Viirpapagoidel on soodumus joodi puudusele ja tasub kindlasti varustada papagoipuuri lindudele närimiseks mõeldud jodeeritud mineraalkiviga. Joodi leidub seesamiseemnetes. Mikroelent kloor aitab toime tulla liigse rasvasisaldusega organismis ja soodium aitab kaasa seedimisele.\nMango on paljude mineraalide ja kasulike vitamiinide allikaks. Selle sees leidub magneesiumi, kaaliumi, kaltsiumi, seleeniumi, rauda, soodiumi ja fosforit. Lisaks sisaldab mango ohtralt A vitamiini. Näiteks banaanis leidub kaaliumi, kloori, magneesiumi, fosforit ja vähesel määral ka kaltsiumi. Seedimiseks mõeldud jahvatatud linnukruus on samuti heaks mineraalide allikaks.\nNii nagu inimestele on papagoidele samamoodi vajalikud vitamiinid ja mineraalained. Seda silmas pidades ei saa jätta tähelepanuta menüüd, mida pakutakse söögiks oma sulelistele. Selleks, et tagada vajalik vitamiinide kogus linnu organismile on vaja pakkuda linnule võimalikult mitmekesist toidulauda. Vajalike ainete saamine sõltub erinevate toiduainete kogustest, mida lind ära sööb. Tihti aga linnud ei pruugi süüa teatud toiduaineid või söövad värsket liiga vähe. Selleks, et tagada vajalik vitamiinide ja mineraalainete tasakaal organismis tuleks perioodiliselt toidule juurde lisada vitamiinipreparaate. Kõige tõhusam viis vitamiinide andmiseks on segada need pehme toidu sisse või raputada preparaati puuviljade peale, mida papagoi kõige paremini sööb. Selleks on vaja osta sellised vitamiinid, mis on mõeldud toidule lisamiseks. Hea võimalus on vitamiinilisandid segada pehme tatra või munaga. Preparaadid, mis on mõeldud kasutamiseks joogivees on vähem tõhusad, kuna linnud tihtipeale joovad vett palju vähem, kui tunnevad vees imelikku lõhna. Joogiveele lisamiseks kulub preparaati rohkem ja sageli läheb suur kogus lihtsalt kaotsi, sest linnud võivad joogivee üpris ruttu mustaks ajada. Must vesi vajab tihedat vahetamist, sest vitamiinidega rikastatud vees on bakterite kasvukeskkond kordades suurem. Vitamiinilisandite seemnesegule panemine ei ole samuti tark, sest linnud ei söö seemnekestasid ja selliselt jääb vajalik kogus vitamiine lihtsalt saamata. Preparaadi manustamisel peab olema väga tähelepanelik ja tootel määratud kogust linnu kaalu kohta ei tohi ületada! Vastasel juhul preparaadi üledoseerimisega võib põhjustada linnule toksilist mürgitust. Andke võimalikult palju värskeid puu- ja juurvilju ning teisi kasulikke toiduaineid, et hoida papagoi menüü võimalikult mitmekesine. Vitamiinide ja mineraalainete tasakaal organismis aitab ära hoida terviseprobleemide tekkimist, hoiab teie papagoi tervist ja ilusat välimust.\nIlma autori loata on artikli kopeerimine ja reprodutseerimine keelatud!\nAutor: Jana Oidermaa\nOlen mitme erineva liigi papagoipidaja, rahvusvahelise organisatsiooni FlockCall vabatahtlik liige ja väikeettevõtte juht, kelle eesmärkidesse kuulub papagoi õige pidamise kultuuri edendamine Eestis ning kvaliteetsete papagoitoodete müük. Minu tööülesannete hulka kuulub tasuta papagoiomanike nõustamine ja vajaliku informatsiooni juurde suunamine. Papagoid on minu elu lahutamatu osa. Soovitan julgelt rääkida probleemidest ja küsida vajadusel nõu, sest olen siin selleks, et aidata kujundata õiget arusaama õigetest papagoipidamise tingimustest, et igal linnul, igas kodus oleks võimalikult hea ja mõistev keskkond - see on papagoide heaolu ja õnnetunde aluseks.\n← Papagoidest loobumise enimlevinumad põhjused | Papagoidel esinevad suleprobleemid →\nComment (0) Gallery


Mida Google hea juhtimise ja heade juhtide kohta avastas? - Meeskonnakoolitused, motivatsioonikoolitused ja juhtimiskoolitused\nMida Google hea juhtimise ja heade juhtide kohta avastas?\nPole kahtlustki, et Google on üks meie aja kõige edukamaid ettevõtteid. Mõnikord küsitakse koolitusel (eriti juhtimiskoolitustel), et kas on häid näiteid ettevõtetest, kes tõesti investeerivad juhtimise kvaliteeti ja juhtide arendamisse, ning nendel on ette näidata ka selle kohta reaalsed korrelatiivsed tulemused?\nJah, on! Näiteks Google – mitme miljardi dollari väärtuses ettevõte, kes põhimõtteliselt analüüsib, mõõdab ja rakendab praktiliselt igat väiksematki liigutust, et see annaks panuse mõõdetavalt tulemustesse. Sealhulgas juhtimises.\nProjekt Oxygen (hapnik)\nJust sellise põneva nimetusega on üks Google kuulsamaid juhtimisalaseid uurimusprojekte, sest tõepoolest on hea juhtimine iga ettevõtte hapnikukraan. See, kuidas juhid oma tiime juhivad, määrab ju perspektiivis selle ettevõtte edukuse.\nSiinjuures võib muidugi head juhtimist tõlgendada mitmeti – paljud juhid tõlgendavad head juhtimist tugevate valdkonnapõhiste teadmiste omamisega. Selle lähenemise puhul on heaks juhiks inimene, kes tunneb oma ala – tal on teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused. Järelikult on ta hea juht.\nSiiski võib tekkida küsimus, kas headest teadmistest ja oskustest piisab meeskonna tööle panemiseks. Jah, spetsialistina võib inimesel oskustest ja teadmistest kasu olla, aga kui rääkida juhist, siis tema keskseks ülesandeks peaks olema siiski ju tiim käima tõmmata. Siin ei pruugi valdkonnapõhistest tippteadmistest nii palju kasu olla. Ja seda mõistab ka Google. Seepärast käivitatigi projekt “Oxygen” – mõõtmaks ja mõistmaks, missugused juhtide käitumised korreleeruvad heade tulemustega?\nNeed 10 käitumist leidsid antud projekti käigus korrelatiivse kinnituse parimatesse tulemustesse:\nPane need 10 punkti ka enda kasuks tööle\nKuidas sa saaksid sellest nimekirjast kasu? Kõige lihtsam on end näiteks nende 10 punkti kaudu 10 palli skaalal hinnata. Kuna Google on selgelt leidnud seosed ka värskete juhtide puhul nimetatud punktide rakendama hakkamise ning meeskonna tulemuste paranemise vahel, siis tasub tõepoolest nendesse suhtuda tõsiselt.\nAlustades näiteks punktist 1 – kas ma tunnen juhina, et olen oma töötajatele hea coach? Kas ma toetan nende arengut ja tulemusi läbi 1-1 sessioonide ja selle käigus küsimuste esitamise (on see ju peamine kootsi ülesanne)?\nVõi punkt 2 – kas ma jõustan oma meeskonda? Missugused on olnud näiteks viimase nädala jooksul sinu teadlikud sammud selleks, et meeskond hästi toimiks? Ja ma ei pea silmas siinjuures seda, et meeskonnaliikmetel oleks tööülesanded teada ja töövahendid käeulatuses. Pigem pean silmas meeskonna sisekliimat, “meie-tunnet” ja üldist suhtlusdünaamikat – missugune on õhkkond, kui palju inimesed on kaasatud aruteludesse jne.\nSarnaselt saad enda jaoks kõik 10 punkti läbi käia ning Google’i juhtidele sarnaselt nendest endale tegevuskava (arengukava) luua. Ning nagu Google kinnitas, on tulemuste paranemine nende juhtimislike tegevuste kaudu vältimatu tagajärg.


KIVI ülevaade - Ülevaade 2020\nÄrge laske selle isehakanud "stoner noir" sildil teid lollitada: Süüdimõistetavate mängude lühikeses, kuid sügavalt nauditavas KIVIS toimub palju muud, kui silmast silma kohtab. Muidugi, ta kannab oma värvika varrukaga oma paljusid mõjusid, kuid pinna all peitub lugu, mis on purustatud südamete, isikliku segaduse ja kahetsusega. Seal on isegi mõned hilised keerdkäigud / paljastavad, et tsementeerib mängu koha viimaste mälestuste läbimõeldud ja emotsionaalselt laetud seikluste seas. Mõne kogemuse peale on puistatud ka tõeliselt naljakaid hetki, kuigi ärge oodake marihuaanaga seotud hijinkide ohtralt kogust. Saate vestelda kummipardi ja Nigeli nimelise rösteriga, kuid need on vaid väikesed peatused mööda keerlevat ja põnevat teekonda, ehkki sellised, millel puudub märkimisväärselt tegelik mängimine.\nKrunt järgib emotsionaalselt häiritud koalat nimega Stone, eradetektiiv, kes saab varahommikul väga ebameeldivaid uudiseid. Näib, et keegi on röövinud oma kunstnikust poiss-sõbra Alexi (kes on muide ka lind) ja see šokeeriv ilmutus saadab Stonei maailma kaosesse. Vaatamata oma parimatele pingutustele ei suuda ta ilmselt aru saada, kes ta elu armastuse röövis või miks. Kuid mida sügavamalt ta juhtumisse kaevub, seda rohkem saladusi pinnale mullitama hakkab, jättes Stoneil kokku panna mõned väga kahetsusväärsed tõed tema elust ja näiliselt täiuslikust suhtest. Rohkem ütlemata saab juhtum peagi isiklikuks teekonnaks, mis paneb teda uuesti läbi vaatama mõned asjad (ja inimesed) tema elus, mida ta rumalalt iseenesestmõistetavaks pidas. Ehkki see võib kõlada raskelt, hoiab esitlus, hääletegemine ja vaimukas dialoog muutumas järjekordseks jahukeseks lõngaks kadunud hinge kohta, mis on üksi jäetud.\nSeiklusmängude fännid ei tohiks kivisse minna, lootes eepilist lugu, mis on täis väljakutseid pakkuvat mängu. See on rohkem interaktiivne koomiks kui miski muu, kuna pole dialoogi kaudu hoolikalt manööverdades ühtegi mõistatust ega tähemärki, kellega võita. Selle asemel juhendate peategelast läbi peotäie vestluste, mis on peetud vähem kui tosinas erinevas keskkonnas. Veedate palju aega edasi-tagasi liikudes Stone'i tiheda kodu, tema lemmiksukeldumise, keeglirada väliskülje ja alligaatori omanduses oleva ja hallatava tehnoklubi vahel. Tagasijõudmine on siin mängu nimi; külastatavaid tegelasi ja kohti on ainult nii palju ning iga kord, kui Stone röövimise kohta midagi uut avastab, suundub ta tagasi oma väikese sõpruskonna juurde, et nende aju valida - või neid peksma panna.\nSee mäng pole teistest sarnaste mõtetega, kolmanda inimese 3D-seiklustest turul kaugel, nii et navigeerite selles maailmas oma tüüpilisest tagantpoolt vaatenurgast. Kui näete midagi, mis köidab Stone'i tähelepanu ja mis tõuseb esile ekraanil kuvatava teksti kaudu, aktiveerib selle leviala klahvi (või nupu, kui kasutate mängupuldit) vajutamine. Mõnikord on alternatiivne võti või nupp viis olenemata teie asukohast ainulaadsete toimingute tegemiseks, kuid enamasti on see tõeliselt ühe nupuvajutusega asi. Nii klaviatuuri kui ka mängupuldi juhtnupud on lihtsad, viimistletud ja hõlpsasti käsitsetavad, kuid jällegi ei nõua nad teilt väga palju tegema. Üldiselt on STONE mängukujunduse osas väga sirgjooneline. Veelgi enam, loost on sellest palju kasu, kuna miski liiga keeruline või keerukas oleks muinasjutu üldist mõju summutanud, kuigi ma poleks mõelnud, kui mängijatel oleks natuke rohkem teha.\nEhkki KIVI ei paku palju suhelda, hoiab jutustus ise elamuse muutmast seiskunud ja korduvaks. Vaatamata tema kohmakale käitumisele ja kalduvusele karjuda iga lausutud sõna - sealhulgas ka üsna palju ränka keelt - areneb teil vaese peategelasega üsna sügav emotsionaalne side; ta on nii armetu, et sageli on teda raske vihata. Isegi kui lugu võtab viimastes peatükkides üsna tumeda pöörde, on teil Stone'i olukorrast ja sellest, kuidas tema otsused on selleni viinud, kahju. Õnneks lõpeb mäng väga vajaliku kõrge nootiga (jääge pärast krediiti kinni) ja mul poleks ühtegi kaebust, kui arendajad otsustaksid selle tegelase uuesti mööda vaadata.\nMis puudutab KIVI paljusid ilmseid mõjutusi, siis hip-hop muusika ja kultusfilmide, eriti The Big Lebowski osas on kõikjal noogutusi, kuid see ulatub isegi ühe sammu kaugemale, kui saate suunata meie kangelase kohalikku teatrisse või istuda oma elutoa televiisori ees ja vaadata täispikkade filmidega, sealhulgas teiste hulgas Elavate surnute öö ja dr Caligari kabinet. On väga selge, millised välgud inspireerisid mõnda siin toimuvat dialoogi ja sündmusi (sealhulgas Dude-inspireeritud hetk, mis hõlmas mõnda tasulist pätid ja eksliku identiteedi juhtumit), kuigi mõnikord on need stseenid pisut ninapidi liiga suured. Ma toetan kõiki austusavaldusi, kuid kui tõstate sisuliselt kogu stsenaariumi ja muudate selle oma lugu sobivaks, siis see odavdab teost selle parendamise asemel. On palju lugematuid viise, kuidas saate näidata oma armastust Coeni vendade 90ndate aastate lõpupoole meistriteose vastu, ilma et oleksite selles nii ilmselge. Kuid jällegi, mõned inimesed armastavad seda kraami.\nKuigi need popkultuuri viited ja mängusisesed filmid on toredad tähelepanuhäired, mis näitavad arendajate armastust kino vastu, ei lisa nad mängule tervikuna midagi. Samad helid kehtivad võime kohta süüdata suitsu või tantsida ükskõik millise technolaulu järgi, mis klubis plahvatab - need on armsad väikesed viisid aja tapmiseks, kuid need ei aita mängukogemusele kuigi palju kaasa. Oleksin hea meelega need visatavaid trikke veel mõne asukoha jaoks uurinud ja tegelased selle asemel vestelda. Kas baaris joogi haaramine või jukeboksi helirežiimi muutmine mõjutab mängu tõesti? Mitte päris. See pakub keskkondadega nii palju vajalikku interaktiivsust, kuna pole mõistatusi, kuid need tunduvad pigem mõttetu täidisena kui miski muu.


Kommentaarid: Lugejakiri: „Ma raban mitmel kohal, teenin mitmekordset Eesti keskmist palka, aga ikka on kuu lõpus raha otsas.“\nLugejakiri: „Ma raban mitmel kohal, teenin mitmekordset Eesti keskmist palka, aga ikka on kuu lõpus raha otsas.“\nRealist/ 2. veebruar 2020, 08:55\nOkei, kui sa eestis ei saa 3000 euroga hakkama, siis on siiski inimese rahakäitumises probleem, kedagi muud siin süüdistada pole.\nJoppen puhh/ 30. jaanuar 2020, 17:37\nNo on alles martinid, ei oska 2+2 , mis teha ?\nMnjaa/ 30. jaanuar 2020, 17:08\nVeider. Ma teenin kätte natuke üle 1400 euro ja peale kõiki makse jääb mul igakuisteks kulutusteks veel 750 eurot, mille eest saab vabalt korralikult söödud, riided ostetud ja vaba aega sisustatud ning isegi säästa suudan 50-100 eurot kuus. Eks ikka palju sõltub, kas raha on rohkem kui mõistust või mõistust rohkem kui raha. :D\nJuss/ 30. jaanuar 2020, 17:02\nKoli Lätti, ma tunnen siin ennast miljonärina (eesti pensioniga elades).\nMina pean/ 30. jaanuar 2020, 17:39\nLäti keskmise pensioniga Eestis ära elama.\nMinul igatahes toimib juba aastaid/ 30. jaanuar 2020, 16:56\nRikas pole see, kel palju raha, aga kulud tuleb kontrolli all hoida! Proovige\nVõll/ 30. jaanuar 2020, 16:21\nMõned ütlevad et pole vahet palju sa teenid, oluline on palju sa kulutad. Ja siis teised et ära karda suuri väljaminekuid, vaid väikeseid sissetulekuid. Ideaalis on ikka nii, et kuluta vähe ja teeni palju. Aga point on selles, et kui tasakaal läheb paigast ja võetakse liiga palju kohustusi tõusva sissetuleku arvelt, siis on jamakene majas. Samas kes kodulaenu ei võta, see elab üürikas. Igasugune tarbimise laen on paha! Va kodulaen ja autoliising. Need peavad ikka olema üle võlli :D\npole/ 30. jaanuar 2020, 16:02\nhullu küll aeg mõistuse koju toob\nnaine/ 30. jaanuar 2020, 16:01\nRikas ei ole see, kes palju teenib, vaid see, kes vähe kulutab. Sa võid teenida ka 10000 eurot, aga kui selle paari nädalaga ära kulutad (ja ütleme nüüd ausalt, alati leiab, millele kulutada), siis oled ülejäänud aja, kuni palgani ikka rahatu. Vaata kulutused üle, mõtle hoolega, mida vaja ja mida mitte... küll siis ka raha hakkab alles jääma.\nmees/ 30. jaanuar 2020, 15:51\nSest sa kõlupea kulutad raha eluks mittevajalikele asjadele ja maksad intresse. Keda huvitab sinu uhke auto ja uhke kinnisvara, nagu normaalses majas ei saaks elada ja tagasihoidliku autoga ei saaks sõita. Sa ikka ise süüa oled õppinud tegema, riideid ise pesema, tube koristama. Ah nüüd sa räägid et sul pole selleks aega, muidugi pole aega, sa pead ju tööl käima et mõtetuid inresse maksta:)\n"Rikas pensionär"/ 30. jaanuar 2020, 15:49\nTule taevas appi,olen pensionär ja saan 480 euri,olen söönud,auto on,ja isegi ülikoolis õppivat lapselast toetan.\npfff/ 30. jaanuar 2020, 15:43\nNojahh.. ma teenin 1500 eur kuus kätte ja on kaks last ka veel kasvatada. Laste isa ei panusta üldse enam... varem kui mu palk oli 2500 kätte, oli elu ikka väga lill, sealt aga lasti lahti kahjuks. Ja nüüd üksikud Oskarid-Otid ei saa elatud 3000 euroga kuus. Masendav...\nküüniline realism/ 30. jaanuar 2020, 15:29\nah et oskarid ja otid muud ei teegi, kui saadavad naistelehele lugejakirju? usume me jee...\nmnjahh/ 30. jaanuar 2020, 15:09\ntubli ja saad veel/ 30. jaanuar 2020, 14:07\nstressata ja jumal teab, mis haigus veel tabab ja teenitud raha läheb raviks, kui on muidugi ja pole sind enam kellelegi vaja. Ise elan nö miinimumist, kui sedagi ja näen mida rabamine norm inimestega teeb. Eelkõige ikka tervis.\nkusti/ 30. jaanuar 2020, 13:46\naga kes sinu raha kotti kontrollib, kui fuffa siis näita talle koht kätte ja raha jääb ülegi. iga sugused spaad, joogatunnid, keha hooldus protsetuurid jäävad ära ja aja fuffa tööle. miks pead üleval pidama sotsiaalset parasiiti\ntulevikus ilma II sambata/ 30. jaanuar 2020, 13:38\nÕpi pensionäridelt. Aga võib-olla käidki juba vanaemalt hädaga abi saamas, st pommimas.\nNaaber/ 30. jaanuar 2020, 13:23\nEi usu ,Lepland lihtsalt ajab jama siin.....\nHanna/ 30. jaanuar 2020, 13:14\nHahhaa. Lähtub põhimõttest, et kuu alguses tuleb raha kiiresti ära kulutada, enne kui otsa saab :D. Lähtu hoopis põhimõttest - kui sa ei saa seda kuu lõpus endale lubada, siis järelikult ei saa sa seda endale ka kuu alguses lubada.\nl*o*L*l ja imetud jutt/ 30. jaanuar 2020, 12:35\nnõrk, naisteleht, väga nõrk. Autor on mingi kana olnud, kes tegelikku elu kirjeldada ei suuda\nLoogik/ 30. jaanuar 2020, 12:30\nMees rabab mitmel kohal, aga tal on aega Õhtulehe kommentaariumitest mööda kolama. Nu, nu. Eks pole välistatud, ja tema on üks palgalistest kommenteerijatest.\nEssee/ 30. jaanuar 2020, 12:25\nTäiesti pastakast välja imetud muinasjutt, eilne vähemalt oli natuke reaalsem.\npensionär/ 30. jaanuar 2020, 12:23\nJa mina saan kuus hakkama oma 430 euo pensioniga.\nja mina/ 30. jaanuar 2020, 17:44\nMõtetu teema/ 30. jaanuar 2020, 12:18\nMiks sama teema uuesti ja eilsed kommentaarid kustutatud?\n30. jaanuar 2020, 12:17\nKas need on kellegi poolt tellitud lood või keegi lollitab täie mõnuga Naistelehte? Kui mees+naine ei oska 4800 €-ga 3-liikmelist peret ära majandada, siis pole mõtet selles riiki süüdistada, vaid ikka enda saamatust ja rumalust. Sellisele võid 10k kätte anda, aga ta oskab ikka viimse sendini raha ära kulutada ja võlgugi veel võtta! Aga ega linnapilti vaadates peavad uued Lexused, iPhone'id ja firmariided ju kusagilt tulema. Kui mehel tõesti mure, siis pangu kirja pere tulud-kulud. Siis kohe näha kuhu, kui palju raha kulub. Vaata ka üle kohustused panga ees(intressikulu).\nMnjah,/ 30. jaanuar 2020, 12:00\nMida küll ülikoolis õpetatakse? Majandamist küll mitte! Minu sõbranna sai aga päris omapärasel moel teada, miks perel alati raha nappis. Lugu ise oli selline: ühel päeval oli nende ukse taha ilmunud üks rase naine ja küsinud sõbranna mehe järele. Tuli välja, et mees oli juba mõnda aega pidanud armukest...\n3000 rotipalk/ 30. jaanuar 2020, 11:57\nNaljakas et te oma vegeteerimist siin eluks kutsute. Te pole elu näinudki.\nPensionär/ 30. jaanuar 2020, 12:38\nNeed, kes on elu näinud, saavad hakkama ka 400 eur kuus\nmähh/ 30. jaanuar 2020, 11:54\nMikss eelnenud 300 kommentaari kustutati??\n30. jaanuar 2020, 11:48\n30. jaanuar 2020, 12:19\nMuidu, tervislik toitumine EI OLE odavam, ags see selleks.\nMitmekordne keskmine = 0€/ 30. jaanuar 2020, 11:44\nMillest sa elatud siis?\nErvin/ 30. jaanuar 2020, 11:39\nSiis pole vaja elada üle oma võimete.. teeni palju tahad, kui elada ei oska, ei piisa ka kümnekordsest summast.\nmanna/ 30. jaanuar 2020, 15:12\nkuidas saada miljonäriks? Siis, kui tibin teeb miljardärist miljonäri.\nMikk/ 30. jaanuar 2020, 11:37\nTäiesti loll jutt.Käin ka tööl kätte u.1200 naine käib tööl kätte u.1000 Peres 2 last,üks koolis,teine lasteaias.Elame enda majas,laenumakse 83-eurot kuus 2 autot 15a ja 17a vanad sõidavad väga hästi.ei pea liisingusse dziipi ostma.Maksud alati makstud,söök laual,endal lastel riided seljas,vajadusel saab ka perega puhkusel käidud,ei näe mingit probleemi rahaga.Sellist asja pole elus olnud,et kuu lõpus raha otsas,lihtsalt tuleb osata majandada,kui ise ei oska küll siis elu õpetab.Masendav hüpatakse kasvõi üle oma varju,peaasi,et põllule villast ja kipsist putka ja paar maasturit maja ette.\nOsvald/ 30. jaanuar 2020, 11:37\nKord kuus tulebki teha tripp välismaale. Lätist tuleb tuua odavat alkot. Siis jääb raha üle ka muuks. Kättevõtmise asi!\nmina/ 30. jaanuar 2020, 11:32\nsaan 450 pensi ja lõdvalt tulen välja ,100 eurikut panen veel 3-sse sambasse ka .Liisingud ja laenud jätan maksmata,küll pärast advokaadid maksavad,olen Avo Viioliga ühes paadis ei ole tarvis üle võlli elada ,kui ei jõua teenida\npealinlane/ 30. jaanuar 2020, 11:32\nIlma lugemata võiks kirjutada: inimene,kes ei oska elada! Ja lugedes kinnistub see:"... teenib minust vähem, kõigest 1800 eurot kuus". Olen kahe suu ülalpidaja 900 euroga kuus ja sellest maksan kõik,mis vaja---üüri ja söögilaua.\nTule taevas appi/ 30. jaanuar 2020, 11:29\nKui selliseid inimesi tõesti leidub, siis on küll viimane aeg hakata nutindust piirama, et inimesed saaksid elu korraldamist õppida. Ise saan pensioni ja naine veel lisaks palka, aga mitte nii suurt, mida siin mainitakse ja elame ilusti ära. Hooldatud on maja ja aed, sööme hästi, reisime kui tahtmine tuleb ja saab veel noori ka toetatud ja pangaarve ikka vaikselt kosub.\nSelle kohta/ 30. jaanuar 2020, 11:28\nei oska muud öelda kui rumal mees kes ei oska majandada. Rumalale anna raha palju tahad aga tal pole seda ikka kunagi. Nii need tulevased a sotsiaalid meie ühiskonda siginevad.\noswald/ 30. jaanuar 2020, 11:44\nTegelikult ju vägagi eluline lugu. Loomulikult "elab ära" ka neli korda väiksema sissetulekuga. ~1000 eurot kahe inimese peale on täiesti OK sissetulek. Söök ja eluase on olemas, aga kõik muu vajab planeerimist ja mingit "tulevikku kindlustavat kapitali" väga koguda ei jõua. Fakt on see, et süües kasvab isu - võin kihla vedada, et paljudel "800 eurot teenides on kuu lõpuks raha otsas" oleks sama olukord ka 5000 eurot teenides. 2-toalise asemel tahaks maja, 2004 aasta auto asemel 2019 oma jne. Paljud on õnneks realistid ja ei ela üle oma võimete, samas võimalusel kulutaks kindlasti rohkem.\noswald/ 30. jaanuar 2020, 11:46\nst 2x1000 eurot kahe peale. ainult 1000 on võimalik elada, aga mitte OK.\nkolla/ 30. jaanuar 2020, 11:47\npolegi palju vaja kui omada bimbost naist kes ainult shopata oskab,jääb isegi miljonist väheks\noswaldile/ 30. jaanuar 2020, 12:25\nMa olen kasvanud peres, kus sissetulekud ei olnud väga suured. Samas, ma ei mäleta oma lapsepõlvest, et mul oleks kunagi mingeid olulisi asju saamata jäänud. Kusjuures lisaks sellele, suutsime me veel iga kuu säästa st pangaarvel polnud kunagi tühjus. Nüüd 20 aastat hiljem teenin ma kõvasti üle keskmise ja elan täpselt samamoodi. Ma ei tunne millestki puudust, aga ei raiska ka raha mõttetu tühja-tähja ja "naabrist parem" olemise peale. Iga kuu jääb järgi ca pool teenitust. Kes oskab säästa, suudab seda ka miinimumpalga kõrvalt ja kes ei oska, see ei ela ka 5000ga ära!\nKrib/ 30. jaanuar 2020, 11:23\nAhah, kahju tõesti. .. Muud nagu polegi öeldagi selle peale 3 alaealise lapsega naisterahval, kes teenib alla 1000 euro kuus ning kellele eksmees alimente ei maksa.. Hea, kui korralikult väljapuhata töönädalast saaks koduski, mis reisimised :)\nAnts/ 30. jaanuar 2020, 11:17\nMõttetud pastakast imetud lood tunduvad. Aga kui ei saa mitmekordse keskmisega hakkama, siis võiks elama õppida. Ise saan naisega kahepeale kokku ca 3000€ palka. Liisingus on uus auto, laenuga ostetud Tartusse korter, käime kord paari kuu tagant SPA-des puhkamas, näljas-paljas pole, lapsel olemas kõik, mis vaja...ja no kuu lõpus on ka pisut alles veel, niiet õnnestub ka koguda, et kord aastas üks puhkusereis ette võtta kuskile soojale maale. Elama õppida, siis pole häda midagi sellise summa juures.\n30. jaanuar 2020, 12:27\n"iisingus on uus auto, laenuga ostetud Tartusse korter, käime kord paari kuu tagant SPA-des puhkamas" jms näitab, et ega teil endal ka see hakkama saamine just eriti hästi ei edene. 3000€ palga pealt peaks kolmeliikmeline pere suutma kõvasti rohkem säästa kui niipalju, et aastas korra puhkamas käia! Võibolla pole vaja oma võimete elada!\njob.ude job.u oled/ 30. jaanuar 2020, 14:41\nMu on palk veidi üle 1000: kõik maksud makstud, käin iga aasta paar nädalat Aasias vm puhkamas. söönud, joonud (ka õlut - palju tahan). Raamatud ostetud, hobidega tegeletud, elamine igati korralik jne. Korralik auto ka ülal peetud...\nKapi Tali/ 30. jaanuar 2020, 11:16\nÄra muretse, kapitalism armastab sind väga! Peaasi, et ilusti tööl ikka käid ja kõik ära tarbid.\n30. jaanuar 2020, 11:21\nMida siis sotsialism sulle rohkemat pakkus?\nsotsialismi/ 30. jaanuar 2020, 11:26\najal sai reisida 1/6 planeedist, nüüd hea, kui riigi pealinnagi jõuad minna. Sotsialismi ajal võisid iga kell autoga sõita, nüüd bensiin nii kallis, et ainult hädapäraseid sõite saab teha, aga maksa kindlustuse iga päeva eest jne.\ntäna, 11:21-le/ 30. jaanuar 2020, 11:34\n"Mida siis sotsialism sulle rohkemat pakkus? "--No ikka palju! Olenemata sellest, et ma iial sotse ei vali! Tasuta tervishoidu ja poolmuidu elamispinda jne.Pätid said ka nii et tolmas, mitte kapitalistlikku peasilitust!\nSotsialismist realist/ 30. jaanuar 2020, 12:16\nAuto oli luksus (kes seda sai lubada, kui palk ca 100 rubla, auto ca 4000 rubla, muidugi sapskas oli odavam, aga pere sinna ei mahtunud), bensiin oli ja ei olnud, kunagi ei teadnud, mis seis on ja kas hädapärased sõidud üldse on võimalikud, villa ei olnud, ainult nomemklatuuri lõbu, ise ehitas need, kes kuskil sai materiaale varastada, 3 põlvkonda koos 2-toalises läbikädavate tubadega korteris, oma pidi ca 15a ootama. Sai osta koopeeratiivi, kui palk oli suur (jällegi nomenklatuur). Tasuta tervishoid paksude raha ümbrikutega, kui tahtsid spetsialisti juurte jutule pääseda.\notsialismist realist/ täna, 12:16-le/ 30. jaanuar 2020, 13:07\n"Auto oli luksus"---tore, rahvas oli trimmis! Üleriiklikult tervise peale mõeldud! " 3 põlvkonda koos ..."---tore, olid suhted, polnud neuroose ja depressioone."Tasuta tervishoid paksude raha ümbrikutega"---oli. Aga sai ka ilma.SAI.\nHääl hullumajast/ 30. jaanuar 2020, 16:21\nEi olnud neuroose, ha ha ha.\nPanangiin/ 30. jaanuar 2020, 16:24\nRavimid sai, kui oli tutvused apteegis või ümargune tempel retseptil.\n13.07/ 30. jaanuar 2020, 16:37\nRahvas oli trimmis?? Päriselt või? https://www.ohtuleht.ee/974447/balti-kett-30-raadiosidet-aitasid-organiseerida-amatoorid\nSille/ 30. jaanuar 2020, 11:09\nÜsna imetud loo moodi tundub, raske uskuda, et sellise eluga Ott on olemas. Lisaks, mitu last tal on? Eksnaine, kellele maksab natuke lasterahasid ja siis lapse ema, kellega oleks võimalik kokku kolida?\naprill/ 30. jaanuar 2020, 11:06\nkui šampinjone ei ole osanud siiani sügavkülma panna.... arsti juurde on vaja pöörduda.. mida inimesed ja mida mured. hämmastav.\n30. jaanuar 2020, 11:01\njah/ 30. jaanuar 2020, 11:28\nvenekeelsed investorid pakuvad häid teenimis võimalusi, juba järgmisel päeval saad rikkaks, varsti kõik teisest sambast raha läheb nende kätte :).


Raiskamine - TSENTER\nInglise keeles – Muda\nMis tahes tegevus, mis tarbib ressursse ilma kliendile väärtust loomata. Selles üldises kategoorias on kasulik eristada esimest tüüpi muda (ing type one muda), mis koosneb tegevustest, mida ei saa otsekohe elimineerida, ja teist tüüpi muda (ing type two muda), mis koosneb tegevustest, mida saab kiiresti elimineerida kaizeni abil.\nEsimest tüüpi muda näiteks on ümbertegemise operatsioon pärast auto värvimist, mis on vajalik selleks, et saavutada klienti rahuldavat tulemust, kui värvimise protsess ise ei ole piisavalt suutlik.\nKuna tootjad on aastakümnete vältel asjatult püüdnud leida värvimismeetodit, mis tagaks viimistluse kõrge taseme, ei ole tõenäoline, et seda muda saab kiiresti kõrvaldada.\nTeist tüüpi muda näiteks on toodete ja varude liigne liikumine tootmis- ja koosteprotsessi etappide vahel. Kaizen’i meistriklassi käigus on see kiiresti elimineeritav tootmisvarustuse ja operaatorite sujuvalt voolavasse rakku paigutamisega.


Ivanhoe/IV – Vikitekstid\nWalter Scott, tõlkinud A. H. Tammsaare\nIvanhoe Walter Scott A. H. Tammsaare\nKits karune, utt, siga veristud,\nHärg tore marmoril ju lahitud,\nJa küpsist jagatakse sedamaid,\nVaht viina roosa kroonib karikaid.\nUlüss sööb rooga teistest eraldi\nKolmjalgselt laualt, iste madalgi,\nMis näidand vürst — — — —\nOdüsseia, 21. raamat.\nKloostriülem Aymer oli pakutud võimalust tarvitanud ja oma ratsakuue ühe teise vastu vahetanud, mis veel kallimast materjalist, kuna ta selle peale eriliselt tikitud kirikukuue oli tõmmanud. Ühes massiivse pitsersõrmusega, mis tema kiriklikku auametit märkis, olid tema sõrmed kalliskividega koormatud, kuigi see käis kirikuseaduse vastu. Tema sandalid olid Hispaaniast toodud kõige peenemast nahast ja tema habe oli ordu määruste mõttes viimase võimaluseni pöetud, kuna tema paljaksaetud lagipead kattis rikkalikult tikitud helepunane müts.\nKa tempelrüütli välimus oli muutunud; ja ehk ta küll oma kaaslasest oli vähem ehitud, siiski tundus tema välimus enam mõjuv. Oma raudsärgi asemele oli ta pannud tumeda siidkuue, mis nahaga äärestatud, ja selle peal lehvis laiades voltides tema laitmatult puhas valge mantel. Kaheksanurgeline rist tema mantli õlal oli lõigatud mustast sametist. Kõrge müts ei varjanud enam tema kulme, vaid neid katsid ainult lühikesed ja paksud süsimustad käharad sakud, sünnitades tema haruldaselt musta näoga kooskõla. Ei oleks võinud midagi kenamat ja majesteetlikumat olla kui tema liigutused ja teguviis, poleks nad mitte toonitatud olnud valitseva kõrkusjoonega, mida kergesti omandatakse piiramata autoriteediga.\nNeid kaht auväärt isikut saatsid nende teendrid ja aupaklikumas kauguses järgnes neile nende teejuht, kelle välimuses muud tähelepanu-väärilist ei olnud, kui et tema riided harilikkude palverändajate omadest erinesid. Tema keha kattis mustast, karedast kalevist ülikuub või mantel. Lõikelt sarnanes see mantel pisut meieaegse husari omaga ja tal olid samasugused riidetükid käsivarte katteks; teda nimetati sclaveyn ehk sclavonian. Jalas lihtsad rihmadega seotud sandalid; lai varjurikas kübar, mille ääred konnakarpidega tipitud, ja rautatud pikk kepp, mille ülemasse otsa kinnitatud palmioks, täiendasid palverändaja varustuse. Alandlikult sammus ta sisseastujate sabas ja nähes, et madalikul seisev laud vaevalt suutis ruumi anda Cedricu teendritele ning külalisile-saatjaile, tõmbus ta tagasi ja laskus istmele, mis seisis suure kamina kõrval või peaaegu selle serva all, ning näis seal teotsevat oma riiete kuivatamisega, kuni mõne lauasistuja eemaldumine temale ruumi annaks või kuni majaülema lahkus talle valitud paigas laseb kehakinnitust osaks saada.\nCedric tõusis oma külalisi vastu võtma auväärilise võõrussõprusega ja saali kõrgendilt alla astudes tegi ta kolm sammu neile vastu ning ootas siis nende lähenemist.\n„Kahetsen, auväärt prior,“ ütles ta, „et mu tõotus mind keelab kaugemale vastu minemast isegi niisugustele külalistele, nagu olete teie ja vapper püha templi rüütel, kuid minu majaülem on teile juba minu ebaviisakuse põhjuse avaldanud. Vabandage mind ka, et ma teiega oma emakeeles kõnelen ja et ma teid palun mulle samas keeles vastata, kui teie teadmised seda lubavad; kui mitte, siis saan ma ka normannide keelest seevõrra aru, et teie arvamisi jälgida.“\n„Tõotusi,“ ütles abt, „peab pidama, auväärt franklin, või ennemini lubage mul öelda — auväärt than, kuigi see aunimi on vananenud. Tõotused on sidemed, mis meid taevaga köidavad, nemad on sidemed, mis seovad ohvri altarisarvede külge, ja on sellepärast, nagu ma juba tähendasin, vääramata ning kõrvaldamata, seni kui meie ema kirik vastupidist pole lausunud. Ja mis keelesse puutub, siis tahan ma hea meelega selles kõnelda, mida rääkis minu auväärt vanaema Hilda von Middleham, kes peaaegu sama suures vagaduse kuulsuses suri, nagu tema õnnistatud nimekaim Hilda von Whitby, Issand olgu talle armuline!“\n„Kuidas nii?“ küsis isand, „sina lähed uksehoidja korterisse ja õpid seal distsipliini tundma, kui sa oma narrusele nii suure vabaduse annad.“\n„Enne lubage mind oma tarkuse kaudu teada,“ ütles Wamba, „on see õiglane ja mõistlik, kui kedagi teiste süü pärast karistatakse?“\n„Muidugi mitte, narr,“ vastas Cedric.\n„Aga miks sa siis vaese Gurthi tahad raudu panna, onu, kui süüdi on tema koer Fangs? Sest mina julgen vandega kinnitada, me ei kaotanud ainustki silmapilku asjata, niipea kui karja kokku saime, mida aga Fangs enne õhtukella helinat ei teinud.“\n„Siis poo Fangs üles,“ ütles Cedric ja pöördus ruttu seakarjuse poole, „kui tema süüdi on, ja muretse omale teine koer.“\n„Lubage, onu,“ ütles narr, „ka see oleks õigusest vasakut kätt, sest Fangs polnud mitte oma süü pärast jalutu ega võinud karja kokku saade, vaid süüdi kandsid need, kes tema esimesed käpad vigastasid, missuguse teoga see vaeseke vaevalt oleks nõus olnud, kui tema arvamist oleks küsitud.“\n„Ja kes tohtis minu orja koera vigastada?“ küsis Cedric põlevas vihas.\n„Seda tegi vana Hubert,“ ütles Wamba, „sir Filip de Malvoisini jahivaht. Ta tabas Fangsi laanes hulkumas ja ütles, koer ajanud loomi taga ning rikkunud nõnda tema isanda õigusi.“\n„Kurat võtku Malvoisini,“ vastas Cedric, „ja ka tema jahivahti! Mina tahan talle suure metsaseaduse põhjal selgeks teha, et see mets seal laane sekka ei kuulugi. Kuid küllalt! Mine — mine oma paigale ja sina, Gurth, muretse endale teine koer, ning kui metsaülem ka seda peaks julgema puutuda, siis olgu ma äraneetud argpüks, kui ma tema parema käe esimese sõrme maha ei raiu, nii et ta enam kunagi vibu vinna ei tõmba. — Palun vabandust, auväärt külalised! Mind ümbritsevad siin naabrid, kes talitavad nagu uskmatud pühal maal, härra rüütel. Aga lihtne eine on Juba lauale kantud, laske see hea maitsta ja olgu hea tahtmine puuduliku roa vabanduseks.“\nKuid lauale laotud road ei vajanud majaisanda vabandust. Mitmeti valmistatud sealiha ilmus laua allaotsa, niisama ka kana-, hirve-, kitse- ja jäneseküpsis ning mitut tõugu kala — ühes suurte leivapätside ning meega sissekeedetud puuviljaga. Rikkalikult esitatud vähemad metslinnud kanti lauale mitte vaagnail, vaid varda otsas ja ulatati korda mööda külalistele, kes sealt lõikasid, mis kellelegi meeldis. Iga suursuguse isiku kõrval seisis hõbekarikas; madalam laud oli varustatud suurte joogisarvedega.\nKui õhtusöögiga pidi algust tehtama, tõstis maja ülem äkki oma kepi ja ütles valjusti: „Pidage! Ruumi leedi Rowenale!“ Saali ülemises otsas laua taga avanes külg-uks ja nelja naisteenija saatel ilmus Rowena saali. Cedric, keda tema hoolealuse ilmumine praegusel silmapilgul küll meelepäraselt ei üllatanud, tõttas ometi talle vastu ja viis ta aupaklikult oma paremal käel seisvale kõrgemale toolile, mis oli määratud majaleedile. Kõik tõusid tema vastuvõtmiseks püsti ja nende viisakust tumma liigutusega vastates liikus ta gratsiöösilt laua äärde oma paigale. Enne kui ta seda jõudis teostada, sosistas tempelrüütel kloostriülemale: „Turniiril ei kanna ma mitte teie kuld-kaelaketti. Hiiose viin on teie oma.“\n„Eks ma öelnud?“ vastas prior, „kuid taltsutage oma vaimustust, franklin peab teid silmas.“\nHoolimata sellest hoiatusest andus Brian de Bois-Guilbert oma silmapilksele tundmusele ja kiindus silmadega Saksi iludusse, mis ehk just oma välimise erinemisega hommikumaa sultanite tütardest tema kujutlusvõime valdas.\nRowena, kes oma soo paremais proportsioones vormitud, oli pika kasvuga, kuid mitte sedavõrt, et see iseäralikult silma oleks torganud. Tema nägu oli haruldaselt õrna jumega, kuid suursugune peaseis ja näojooned päästsid ta sellest hingetust ilmest, mis on mõnikord omane imeilusaile. Tema selged sinised silmad, varjatud kenade kulmudega, mis küllalt tumedad, et otsaesist ilmestada, näisid võivat sütitada kui ka igatseda, käskida kui ka paluda. Kui õrnus oli niisuguste näojoonte loomulik ilme, siis oli praegusel silmapilgul üldine austamine ja valitsev seisukord selle Saksi leedi iseloomu uhkusega seganud, mis loodusandeid rikastas. Tema rikkalik juus, värvi poolest pruuni ja valge vahelmine, oli kenasti ja meeldivalt lugematuisse lokkidesse korraldatud, mille loomiseks nähtavasti ka loodus kaasa oli aidanud. Neid lokke ehtisid kalliskivid ja juukseid kanti täies pikkuses, nõnda märkides neitsi suursugust ja vaba sündi. Kaelas oli tal kuldkett, mille otsas rippus samast metallist relikvia. Võrudega ehitud käsivarred olid paljad. Riideks oli tal valkjast mererohelisest siidist aluskleit ja pihik, mille peale tõmmatud pikk ja lai kuub, ulatudes maani; viimasel olid väga laiad käised, mis ainult pisut allapoole küünarnukke rippusid. See kuub oli tumepunane ja kõige peenemast villast valmistatud. Kullaga läbikujutud siidloor oli kuue ülemisele jaole kinnitatud, nii et teda võis hispaania kombe järele kas näo ja rinna katteks tarvitada või drapeerimiseks õlgade ümber heita.\nKui Rowena märkas tempelrüütli temasse kiindunud silmi, mida oleks võinud hõõguvate kivisütega võrrelda, varjas ta lugupidavalt oma näo looriga, nõnda mõista andes, et see julge pilk temale meelt mööda pole. Cedric nägi seda liigutust ja tema põhjust. „Härra tempelrüütel,“ ütles ta, „Saksi neitsite palged on liiga vähe päikest saanud, kui et nad ristisõitjate tungivaid pilke suudaksid välja kannatada.“\n„Palun vabandust,“ vastas Brian, „kui olen haavanud, see tähendab, ma palun leedi Rowenalt vabandust, sest kaugemale ei vii mind mu alandlikkus mitte.“\n„Leedi Rowena,“ ütles prior, „on minu sõbra karistamisega meid kõiki karistanud. Loodan, et ta hiilgavas turniiriseltskonnas mitte nii halastamatu ei ole.“\n„Meie sinnaminek on alles kahtlane,“ ütles Cedric. „Mina ei armasta neid edevusi, mida minu esi-isad siis veel ei tunnud, kui Inglismaa oli alles vaba.“\n„Sellest hoolimata,“ ütles prior, „lubage loota, et meie seltskond teid sinnaminemisele suudab kallutada; kuna teed praegu nii hädaohtlikud, ei peaks sir Brian de Bois-Guilberti saatmist mitte tarvitamata jätma.“\n„Sir prior,“ vastas saksilane, „kuhu ma ka siin maal pole reisinud, peale oma hea mõõga ja oma ustavate saatjate pole ma tänini kunagi võõrast abi vajanud. Praegu aga, kui me tõepoolest Ashby-de-la-Zouche'i peaksime reisima, teen ma seda oma suursuguse naabri ja suguvenna Athelstane von Coningsburghi seltsis ning niisuguses saatkonnas, mis röövlites ja ka vaenulistes laenuhärrades aukartust äratab. — Tõstan selle karika teie terviseks, härra kloostriülem, lootes, et see teile maitseb, ja tänan teid teie lahkuse eest. Peaksite teie aga oma mungamäärustest nii kindlasti kinni pidama,“ lisas ta juurde, „et te oma piimajoogile eesõiguse annate, siis ei peaks teie sellest mulle teatades liiga oma viisakust pingutama.“\n„Ei,“ vastas prior naerdes, „ainult oma kloosterkonnas piirdume meie lac dulce'ga või lac acidum'iga. Ilmalikkudega läbi käies tarvitame ilmalikke kombeid ja sellepärast vastan teie karikale selle viina maitsmisega, kuna ma nõrgemad vedelikud oma ilmalikkudele vendadele jätan.“\n„Ja mina,“ ütles tempelrüütel oma karikat tõstes, „joon ilusa Rowena terviseks. Sest ajast saadik, mil see sõna teie nimekaimu kaudu Inglismaale tuli, pole keegi rohkem kui teie selle au vääriline olnud. Ausõna, ma võiksin õnnetute Vortigernile andeks anda, kui tal poolgi meie silmadele esinevast põhjusest oli oma au ja kuningriigi minetamiseks.“\n„Ehk oleksite oma viisakustega kokkuhoidlikum, härra rüütel,“ vastas Rowena lugupidavalt, ilma et oma loori oleks kõrvaldanud, „ja jutustaksite ennemini viimseid uudiseid Palestiinast, mis inglise kõrvale meeldivamad, kui teie prantsuse viiside pärased meelitused.“\n„Mul on vähe tähtsat jutustada, leedi,“ vastas Brian de Bois-Guilbert, „ainult teade sõjariistade-rahust Saladiniga on kinnitust leidnud.“\nTeda segas Wamba, kes oma harilikule paigale, eesli-kõrvadega ehitud tugitoolile oli asunud, mis seisis paari sammu kaugusel majaisanda selja taga, kes iseoma taldrikult narrile aeg-ajalt palasid pani, missugust lahkust ta aga ühes armualuste koertega pidi jagama, kellest, nagu juba tähendatud, nii mõnigi kohal oli. Siin istus Wamba, väike laud ees, jalad tooli alla ja paled sisse tõmmatud, nii et lõualuud paistsid pähklatangidena, silmad piluli, kuid ometi suure elavusega kõike tähele pannes, mis võiks põhjust anda narri naljadeks.\n„Need sõjariistade-rahud uskmatutega teevad mu vanaks,“ hüüdis ta, ilma et sellest oleks hoolinud, kui äkki ta tempelrüütli kõne katkestas.\n„Mine ikka, võrukael, kuidas nii?“ küsis Cedric näoilmel, mis hea meelega valmis on oodatud nalja vastu võtma.\n„Sest mina mäletan neid oma elu ajal juba kolm,“ vastas Wamba, „ja igaüks neist pidi viiskümmend aastat kestma, nõnda et mina kokku arvates juba sada ja viiskümmend aastat peaksin vana olema.“\n„Ometi oleksin mina valmis tagatist andma, et te vanadussurma ei sure,“ ütles tempelrüütel, kes nüüd oma metsas kohatud sõbra tundis; „mina kinnitan, et te ainult vägivaldsesse surma lähete, kui te reisijaile nõnda teed juhatate, nagu te seda täna tegite minule ja kloostriülemale.“\n„Mis?“ hüüdis Cedric, „reisijaid eksiteele juhatada? Sind tuleb läbi piitsutada, sest sina oled sama suur võrukael kui narrgi.“\n„Palun, onu,“ vastas narr, „luba, et mu narrus mu võrukaelsust kaitseks. Mina vahetasin ainult parema käe pahemaga ja inimene, kes narri omale nõuandjaks valib, peaks veel rohkem võima vabandada.“\nSiin katkestas kõneluse uksehoidja poiss teatega, et keegi võõras olevat väraval, paludes peavarju ja võõrussõprust.\n„Laske ta sisse,“ ütles Cedric, „ükskõik kes või mis ta on. Niisugune tormine öö nagu tänane sunnib isegi metsloomi ennemini taltsutatutega seltsima ja oma verivaenlase, inimese, juurest ulualust otsima, kui et nad tahaksid loodusjõudude käes hukka minna. Täitke kõik tema tarvidused, sina, Oswald, vaata järele.“\nJa majaülem lahkus söögisaalist, et majaisanda käsku täita.\n↑ Alguses kanti neid joomiseks, pärast peeti neid tõsiseks palverändamise tunnuseks. Tõlk.\n↑ Turniirid tekkisid alles XI aastasajal ja kõige pealt Prantsusmaal.\n↑ Rõõsk ja hapu piim.\n↑ Tekstis „wassail“ = waes hâel vana inglise keeli = teie tervis. Seda sõna tarvitanud praeguse Rowena nimekaim, ajalooline Rowena, Hengisti tütar, kelle isa juhatusel tulnud esimesed sakslased Briti kuningale Vortigernile appi võitlema piktide ja skottide vastu. Pidul täitnud Rowena karika ja ulatanud ta eeltähendatud sõnul kuningas Vortigernile, keda Rowena ilu sedavõrt võlunud, et ta tema omale naiseks võtnud, mille tõttu ta oma trooni kaotanud. Tõlk.\n↑ Egiptuse ja Süüria sultan 1171—93. Tõlk.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Ivanhoe/IV&oldid=16122"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 06:29, 10. juuni 2013.


Aivo Adamson lahkub maanteeameti peadirektori ametist - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n30. aprill 2015, 11:03\nMaanteeameti peadirektor Aivo Adamson esitas neljapäeval majandus- ja kommunikatsiooniministrile lahkumisavalduse.\n«Olen Maanteeametit juhtinud kolm aastat. Marika Priskelt ja Erkki Raasukeselt saadud mandaadis ettenähtud lühiajalised ülesanded on täidetud ja pikemajalised tegemisel. Minu jaoks on aeg uuteks väljakutseteks küps. Julgen väita, et Maanteeamet on kolme aastaga muutunud kaasaegseks riigiasutuseks. Meeskond, kellega koos viisin muudatusi ellu, on selgelt orienteeritud väärtusi hindavale ja tulemustele orienteeritud organisatsioonile,» ütles Adamson.\nAdamsoni sõnul on riigisektoris palju häid inimesi, kes tahavad Eestis elu paremaks muuta, kes on pühendunud oma valdkonnale ja kasvavad koos riigiga.\nAdamson sõnas, et avalikus sektoris on võimalik muudatusi teha, keskendudes võimalustele, mitte takistustele. «Asi on tahtmises. See on müüt, et riigiametnikele on tähtis ainult enese heaolu. Minu senine kogemus nii riigi- kui erasektoris näitab, et mõlemal poolel on üksteiselt veel õppida ja arenguruumi on ka edaspidiseks. Olen veendunud, et ka riigisektori inimesed võiksid saada erasektori kogemuse.» Ta lisas, et lahkub riigisektorist ainult positiivsete tunnetega.\nMajandus- ja taristuminister Kristen Michal ütles, et Aivo Adamsoni juhtimisel sai tehnilisest ja raskustes ametist kliendisõbralik organisatsioon, mida tõendavad kõrged kohad teeninduse auhindade edetabelis.\n«Tänan Aivot tehtud töö eest. Üritasime teda küll ümber veenda kuid loodan, et näeme teda ka tulevikus riigi arengusse panustamas. Mõned päevad tagasi lõppes edukalt konkurss Veeteede Ameti juhi leidmiseks. Ka selle asutuse etteotsa valiti erasektori taustaga asjatundja ja eeldan, et Aivo hea töö inspireerib ka järgmistel konkurssidel osalejaid. Tulevikus võiks olla erasektori juhtide jaoks tõsine väljakutse arendada riigis mõnda olulist valdkonda,» lausus Michal.\nAdamsoni tööleping lõpeb 31. mail. Maanteeameti peadirektori kohale kuulutatakse välja avalik konkurss.


Täname! | Tavid Kuld ja Valuuta\nSinu kiri jõudis meieni\nja me vastame Sulle\nTavid on Tavexi kontserni kuuluv finantsettevõte. Meie peamised tegevusvaldkonnad on väärismetallidega kauplemine, valuutavahetus ning makseteenuse osutamine. Meie klientide ring on väga lai, siia kuuluvad nii eraisikud, eri suurusega ettevõtted kui ka finantseerimisasutused. Tavexi kontsern sai alguse 1991. aastal, mil asutati aktsiaselts Tavid, ning alates sellest ajast oleme kujunenud juhtivaks väärismetallide ning välisvaluutaga kauplejaks Põhja-Euroopas. Tavexi kontsern ei kasuta laenukapitali, tänu sellele on meie finantspositsioon stabiilne ja tugev.\nTavex kaupleb enam kui 4000 kg füüsilise kullaga aastas ning meie valuutade loetelu on väga mitmekesine.\nTeeme asjad sinu jaoks lihtsaks\nSoovid teha tehinguid kulla või hõbedaga, vahetada valuutat või kasutada muid makseteenuseid? Tavidis on see lihtne ja mugav. Meie usaldusväärseid teenuseid saad kasutada 7 päeva nädalas, 364 päeva aastas. Pöördu meie poole telefonil +372 627 9900, veebilehe www.tavid.ee vahendusel, meili teel tavid@tavid.ee või külasta mõnda meie paljudest kontoritest.\nPakume erinevaid teenuseid\nMeie kontorites osutatakse mitmeid mugavaid ning paindlikke finants- ja makseteenuseid:\npakume võimalust investeerida väärismetallidesse\nteeme rahvusvahelisi pangaülekandeid, Euroopa Liidu riikide vahelisi ekspressülekandeid ning sularahasiirdeid välismaale\npakume sularaha väljavõtmise ning pangakontole sissemaksmise teenust\nostame romukulda ja -hõbedat\npakume vaid kõrgeima kvaliteediga tooteid\nkaupleme eranditult vaid kõige kvaliteetsemate kuld- ja hõbetoodetega, mis pärinevad maailma suurimatest ja kuulsaimatest väärismetallide rafineerimistehastest, väärismetallide tootjatelt ja riiklikest rahapadadest.\nMeil on teadmised ja kirg\nTavidi meeskonda kuulub üle 200 andeka ja pühendunud töötaja, kelle ühine soov on pakkuda parimat võimalikku klienditeenindust. Seega, kui teil on küsimusi või erisoove, on meie väärismetallide ja valuutaspetsialistid alati valmis teid aitama.\nProovi meie teenuseid ning veendu ise, miks oleme miljonite rahulolevate klientide silmis kõige usaldusväärsem finants- ja makseteenuste osutaja.