Kuidas teha oma kätega vedeliku põrandat? Video ja samm-sammult juhised - Vaibad 2021\nKuidas ise tasa põrandat oma kätega teha?\nKas kavatsesite parandada? Ajakirjade ajakohastamiseks peate teadma mitte ainult pikaajaliste põrandakattematerjalide tüüpe, vaid ka selliseid uusi tooteid nagu isetasanduvad põrandad. Lõppude lõpuks on mõne ruumi tõttu lihtsalt asendamatud nende vastupidavuse, terviklikkuse, sileduse, esteetiliste omaduste tõttu. Lisaks sellele on see katet ka vastupidav, praktiline, ohutu, hügieeniline, veekindel ja talub termilisi, keemilisi ja mehaanilisi mõjusid. Niisugustel põrandatel pole kogutud tolmu ja tolmu, kuna neil ei ole õmblusi. Isetasanduvad põrandad on iseenesest head ja neid kasutatakse laminaadi või linoleumi tasanduskihina. Kuidas ise tasa põrandat oma kätega teha ja läheb edasi.\n1. etapp "Ettevalmistus"\nEnne kui hakkate midagi ette võtma, peate selle põhjalikult ette valmistama. Korralikult töödelda pinda, ladustada vajalikke materjale ja tööriistu, mõelda tulevase kujunduse üle.\nIsekandvad põrandad rakendatakse kas valmis tsemendist või betoonist vundamendist või puidust põrandale. Kui esimesel juhul piisab prügi ja tolmu vabanemisest, eemaldage põrandavigastused, kui need on olemas, siis teisel juhul tuleb kontrollida plaatide tugevust, kui mõned on lahti, tugevdada neid, hoolikalt puhastada lõtvused ja korrastada ebakorrapärasusi. Polümeerkompositsiooni valamisel tuleb see pinnale jaotuda ja mitte voolata piludesse. Seepärast on oluline nendega töödelda hermeetikuga või katta tsemendiliiva segu, mõnel juhul on põrandad paremini töödelda praimermaterjalist täiendava kihiga.\nMis konkreetne on kõik lihtsam. Kui seal on linoleum, siis see lammutatakse, kuid plaat jääb oma kohale, kontrollides selle tugevust. Kui te olete kindel (valmistatud tasanduskihiga) põrandate tasasel pinnal, piisab tolmuks tolmuimeja võimsast tolmuimejast. Kui põrandad jätavad palju soovida, siis on vaja kohalikku joondust nii, et ei oleks väljaulatuvaid osi ega süvendeid. Püssus poleeritud, pragude töödeldakse, mõnel keerulisel juhul kasutatakse klaaskiudu.\n2. etapp "Heliisolatsioon ja pragunemise vältimine"\nIsetandva põranda ehitamise ettevalmistusjärgus on seina tuleva põranda ja seina liigeste töötlemine. Selleks, et vältida pragude tekkimist põrandal võimalike ruumide deformatsioonidega, et vältida lineaarset laienemist, tuleb ruumi ümbermõõduga paigaldada libisemiskindel lint. See on ka heliisolatsioon. Selle laius ei tohiks olla väiksem kui tuleva põranda tasemel.\nTeine võimalus nõuab palju tööd ja seda nimetatakse esitamiseks. Enne põranda valamist seina ja põranda vahelisel ristmikul (ligikaudu sama kaugel, võrdne silluse laiusega, seina ja põranda tasapindade ristumisjoonega), lõigatakse need. Nende sügavus ja laius - 5 mm. Seejärel eemaldatakse see pind tolmust ja prahist, isoleeritud lindi pinnaga ja seinaga ning epoksüüdlahusega kaetud. Kui lahus on kuiv, eemaldatakse lint ja jätkatakse järgnevat tööd. Järgmine etapp - põrandale lõigatakse veel üks flaali paralleelne süvend, mis kaetakse kogu pinnaga praimeriga. Samaaegselt eraldatakse sokliga piiri ka lint, mis eemaldatakse pärast põrandate kuivamist.\n3. etapp "Parema haaramise alus"\nParema haardumisega isekandvad põrandad aluspinnaga, mis on eelnevalt kaetud praimerikihiga. Praimeri valik sõltub tulevase põranda kvaliteedist. Peale selle aitab kruntimine tihendada pragusid ja vältida põrutus turse. Enamasti kasutavad praimerid madala viskoossusega polümeerseid materjale, nagu Ceresit või Knauf. Need on üldtunnustatud kaubamärgid, mille kvaliteedi osas saate olla kindel. Kuid ehitusmaterjalide turg pakub rohkem materjali, mida saab kasutada pärast kapteni nõustamist ja juhiste järgimist.\nKui substraat on suurepärases seisundis, saab seda ainult üks kord parandada järgneva haardumisega (adhesioon). Selleks ladustage rull või pihusti. Segu lahjendatakse veega ja katke põrand. Kui praimer imendub, pead põrandama. Taasrakendamine (vajadusel) toimub alles 4 tunni pärast. On vaja tagada pinna säravus.\nLiivkattega põrandad kaetakse kruntvärviga: see parandab ka kleepumist. Liiva tarbimine: pindala on 1 ruut. m, kasutage mitte rohkem kui 150 g. Liiv teeb põrandapinna natuke töötlemata, mis on vajalik selleks, et isetasanduvad põrandad oleksid ideaalselt aluspinnaga ühenduses. Pärast 24 tunni möödumist pärast praimerikihi viimast kasutamist võite ise ise tasandada põrandad.\nPolümeerisegudega töötamisel tuleb järgida temperatuuri ja niiskuse tingimusi. Kui ruum on liiga niiske, tuleb seda veel kuivatada ja pärast plaatide paigaldamist on vaja 25-30 päeva, et see täielikult kuivaks.\n4. etapp "Alignment"\nTahked põrandad - see on külmutatud polümeeride segu, mida nimetatakse ka isetasandeks. Kuid juhtumite vältimiseks kasutavad paljud ehitajaid tuletornid. See võib olla reguleeritav jalamärgi (pin) ja tavaline kruvid. Esimesi saab hõlpsalt paigutada ja eemaldada, kuid kruvid tuleb kruvida põrandale eelnevalt peenestatud peenestusse ja seejärel pingutada nende demonteerimiseks. Paigaldage majakad üksteise kaugusele 1 meetri kaugusel. Avage need vastavalt tasemele. Selleks seinad tehakse nii tihti kui võimalik, et need vastaksid isetasanduva põranda suurimale paksusele. Keskendudes neile märkustele, pannile ja tuletornidele. Seda ei ole võimalik ilma tuletornideta, eriti neil juhtudel, kui vedeliku kiht paksus ületab 1 cm.\n5. etapp "segu valimine"\nErinevate materjalide seas, et luua isetasanduvad põrandad, peate valima mainekate tootjate segu. Need on sellised kaubamärgid nagu Ceresit, Knauf, Semin, Maxit, Henkel Bautechnik, Deitermann, Atlas, Polyrem, Polimin, Osnovit, KS. "Kaevurid". Iga kuiva materjali kaubamärgil on lahuse valmistamiseks oma proportsioonid. Neid tuleb rangelt järgida. Segu ostmisel tuleb teil ka arvutada, kui palju kotte (pakette) vajab kuiv segu. Keskmiselt on see 125 kg 12 ruutmeetri kohta. Veelgi lihtsam - 1,5 kg segu vajab 1 mm paksuse kihi täitmist 1 ruutu alal. m Kui põranda alus ei ole üsna ühtlane, on lüngad, siis vajab segu rohkem.\nSamuti on vaja arvestada, kuidas uhmrisse valatakse: käsitsi või masinipaigutusmeetodi kasutades, valatud kiht on vajalik ainult tasandamiseks või põranda viimistlemiseks. Ehitajad-prozid soovitavad valida segu lähteaine (kruntimine) täidisteks ja segudeks, et viimistlus saaks täita ühelt tootjalt.\n6. etapp "Lahuse valmistamine"\nKas olete juba ostetud? Vaatame tööriistu. Lahuse valmistamiseks peate võtma vähemalt 25 liitri mahutavusega konteineri, varustama elektrilise puuriga, millel on pihusti (mikseriga), aeratsioonirull (spetsiaalne nõelapintsel pika käepidemega), laia spaatliga või kaabitsaga.\nLahuse ettevalmistamise esimene samm on valada vett konteinerisse ja alles siis ettevalmistatud kuivsegu kogus. Kõik hoolikalt segada. Proportsioonide järgimine on edu võtmeks. Lahus peaks sarnanema keefi konsistentsiga: vedelik, ilma tükkideta ja mulli. Kontrollimaks, kas soovitud konsistents osutus lahenduseks, tehke järgmine katse. Võtke sile pind (klaas, vineer). Sellele pannakse tühi tassi jogurti või juuste jaoks ettenähtud pihusti kate, milles põhja lõigatakse. Klaase hoides valatakse sellele lahus, klaas tõuseb ja vastavalt sellele, kuidas lahus on levinud, hinnatakse selle konsistentsi järgi. Ideaalis peaks 100 g lahust levima plekki, mille läbimõõt on umbes 20 cm. Kui paksude suurus erineb märkimisväärselt, siis lisage vesi või kuiv segu ja segage uuesti uuesti.\n7. etapp "Laotuse valamine"\nPraimer lahjendatakse veega ja niisutatakse pinda. Valmis lahus valatakse nii, et üksikud osad on omavahel ühendatud. Samal ajal on vaja jälgida kaablipuudude asukoha kaarti betoonalusel.\nKuigi üks inimene valmistab lahust, valab see teine põrandale ja jagab selle ühtlaselt laia spaatliga. On oluline, et lahus voolaks hästi nurkades ja seinte lähedal. Kui plaanitud lahuse kogus valatakse välja, täitis ta ühtlaselt kogu ruumi, mille ta andis, majakadest maha võtma.\nSamal ajal on põrandapind kandunud spetsiaalselt loodud jalatsitesse - lamedad kingad (või nööridega kingad). Pärast nõelraami abil olevate märgutarvikute eemaldamist aurutatakse lahus. Selle eesmärk on tagada, et õhumullid toimuksid võimalikult kiiresti. Siis pind on sile. Kõigi kõike, mis sul on 40 minutit. Pärast nende aegumist hakkab lahendus järk-järgult paksemaks muutuma, seetõttu jääb ainult ootama aega ja laskma see täielikult tahkuda. Isetasanduva põranda optimaalne paksus ei tohi olla alla 5 mm.\nEt põrand ei kuivaks, vaid ühtlaselt ja hoolikalt tahkestumiseks peate tagama, et ruumil on normaalne temperatuur (+5... 25 ° C), niiskus (mitte üle 4%). Peate ka aknad sulgema eredast päikesevalgusest ja pärast kõvenemist põrandama põrandat fooliumiga või plastpakendiga.\nPärast esimese kihi (vähemalt 48 tunni) kõvenemist rakendatakse järgmine kiht - dekoratiivne kiibid või muud täiteained või läbipaistev polüuretaanpind.\nMõnel juhul valatakse polüuretaanpõrand kaheks etapiks. Esimene - seade, mis tasandab põrandapinda. Selle jaoks kasutage segu polüuretaanse isetasandava põranda jaoks. Samal ajal laieneb üleujutatud põrand peene liivaga (tarbimine 1,5 kg 1 m2 kohta). Pärast seda, kui põrand on liiva kaetud, pole enam soovitatav jalutada, isegi tasastel kingadel. Kui alus on polümeriseerunud (temperatuuril + 20 ° C, kulub 12 tundi), eemaldatakse liigne liiv, pind eemaldatakse põhjalikult, kaetakse õhukese polüuretaanikihiga. Teine etapp on otsene isetasanduv seade, nagu on märgitud käesoleva jaotise alguses.\n8. etapp "Lõikusõmblused"\nIsekandvad põrandad, nagu betoonis, on pärast kõvastumist lahust õmblusteta lõikamiseks olulised. Pinnal lõikur lõikab polümeerikihi paksuse kolmandasse ossa. Süvend on täidetud hermeetikuga (nöör) ja ülemine on kaetud hermeetikuga. See on tehtud pragude vältimiseks. Sellisel juhul püüavad isetasanduvad põrandad õmblustöödel teha sama mustreid, kui need olid paigaldatud betoonalusele. See on eriti oluline suurte tubade jaoks.\nPolümeeride segudega töötamisel on väga oluline järgida turvameetmeid. On vaja tagada ruumis usaldusväärne ventilatsioon (kuid vältida möödujaid) ja kasutada kaitsevahendeid, nagu kindad ja respiraator. Nii et loote kodus ilu oma tervisele kahjustamata.\nHõrgutav, peegeldav valgusküllaste põrandatega saab teha nii stiilse kui ka avarat ja ilusat ruumi.\nKuidas ise tasandada põranda teha seda ise\nKogu oma suurepärasuse ja jõuga on isetasanduv põrand täiesti lihtne. Kuidas ise tasandada põrandat teha ise, loe meie artikkel.\nMitte nii vara sai Venemaal üha populaarsemaks isetasanduvad põrandad. Selleks, et maja või korteri põrandad oleksid korrektselt täidetud, leiame kõigepealt välja, milline loom see on, ja seejärel liigume valamise tehnoloogia juurde.\nMis on isetasanduv põrand\nPaljud, alustades remondist, ei tea, milline põrandakate valida. Nüüd on suur valik erinevaid materjale: linoleum, erinevad laminaatpõrandate tüübid, plaat. Soovitame pöörata tähelepanu isetasanduvate põrandate populaarsusele. See õmbluseta kattekiht, mida nimetatakse ka vedeliks linoleumiks, koosneb polümeermaterjalidest. Üks tuleb vaadata ainult viimistletud põrandat, et seda hinnata. Sile, läikiv pind, võime valida mis tahes värvi. Sellised põrandad on soe, vastupidav, kõvasti - te ei saa karta neid kriimustada. Samal ajal on iseenesest tasane põrand korteris oma kätega üsna lihtne.\nÜhevärviline, saate valida nii läikiva kui ka mattpinna.\nFoto joonistusega, erinevate mustritega.\nSuurusruum 3d, mustri muutuse proportsioonid, perspektiivist välja sirutatud. 3D-efekt on nähtav ainult ühest punktist.\nPolümeeride mosaiik, dekoratiivkivide kasutamine.\nKasutage värvitud kvartsliiva.\nMahalaadimiskoht 3d - algne lahendus julgetele inimestele\nSelle katte peamine eelis - täitmise lihtsus. Kuidas ise tasa põrandat oma kätega teha? Töö jääb mitu etappi.\nIsetasanduvust saab valada puidust, betoonist põrandalt, tsemendiklaasist ja isegi plaatidest. Peamine nõue on tasane pind. Selle valmistamiseks tehke järgmist.\nEemaldage praht, plekid, vana värv jne.\nKõigil spetsiaalse liimiga pesadel pitseerige.\nVajadusel joondage veskiga.\nKontrollige hoone taset kasutades.\nParim on kasutada spetsiaalseid segusid mis tahes pinna tasemel. Neid nimetatakse tasanduskihiks. Selliseid segusid saab osta igal riistvara pood. Parem on valida universaalne segu. Mil määral segu lahjendamiseks vaadake juhiseid. See on meie soo alus. Sellisel juhul tagab tasanduskiht aluse jäikuse ja suurendab soojusisolatsiooni.\nEnne töö alustamist tagage täiesti lamedad pinnad koos krundi ja praimeriga.\nKui plaat on tehtud, võite jätkata praimeriga. Seda on vaja nii, et isetasanduvate põrandate valamisel ei tekitata õhumulle, segu levib pinnale paremini, alus on hea haardumisega isetasanduva põranda külge. Kui pind on kuiv, siis tuleb praimer paigaldada mitmetesse kihtidesse, iga järgnevat tuleb kasutada mitte varem kui 4 tunni pärast. Kasutage rulli, pintslit või pihustust. Mõne liiva valatakse praimeri viimsele kihile, et anda pinnale karedus veelgi paremaks põranda külge kinni võtmiseks. Pärast täielikku kuivatamist (ligikaudu 24 tundi) saate põhifaasi jätkata.\nVajalikud tööriistad põranda valamiseks\nValmistame vajalikud tööriistad:\nPuurida spetsiaalse düüsiga segamiseks.\nRull koos nõeltega segu tasandamiseks.\nIsolaat, et jõuda raskesti ligipääsetavate kohtadeni (patareid, torud).\nPinnale liikumiseks kasutage spetsiaalset taldist, millel on naelu, kassid.\nPlastmaterjalide segu mahutavus.\nSuur veepaak (barrel, vann).\nTäite segu tasandamine tuleb teha spetsiaalse spaatliga\nEsitage teatud temperatuur ruumis, kus nad ületavad põrandad. Temperatuuri soovitatakse + 15 ° kuni 25 °, kuid juhiseid on parem selgitada. Lisaks on parem koos töötada: kui üks segu valmistab, siis teine on selle levitamisega seotud.\nEsmalt valmistage segu ette. Juhiseid järgides valage veega mahutisse pulber ja segage see külma veega põhjalikult veega. Veenduge, et saadud lahuses pole ühtegi tüki- ja õhumulle. Valmistatud segu ei säilitata pikka aega, seda tuleb kasutada ühe tunni jooksul.\nNõelderull aitab vältida mullide moodustumist põrandapinnal\nKorteri põrand peab olema osaliselt sisse pandud, alustades seinast, mis asub sissepääsu vastas. Segu valatakse katkematult ribadesse, kasutades kõiki valmistatud tööriistu. Isetasanduva põranda paksus peaks olema umbes 3-5 mm. Kui pinnale on moodustunud mullid, siis peate need rullima nõelderulliga.\nPärast valamist lase pind kuivada. Ärge püüdke kohe mööblit korrastada, kuid oodake vähemalt 5 päeva: pikk kuivamisaeg suurendab teie põrandate kvaliteeti, seal pole mõjusid ja pragusid.\nPärast valamist laske põrandal kuivada 5 päeva.\nIsetasanduva põranda hooldamise reeglid\nSelleks, et teie põrandad ilusad, peate nende pinnale kandma kaitsev mastiksit. See katab põranda kaitsvate kiledega tõrjete ja kriimustuste vastu. Te peate seda uuendama umbes kaks korda aastas.\nPõrandate niiske puhastamine tuleks läbi viia, kuna need on saastunud, kasutage kerget mitteagressiivset detergenti ja selliseid pindu kujundatud lappi. Saate kasutada tolmuimejat niiske puhastamise funktsioonina.\nTänu tavapärasele hooldusele säilib teie isetasanduvad põrandad aastakümneid esteetilise välimusega ja hämmastab teie külalisi.\nAlles hiljuti leiti, et isetasanduvad põrandad on ette nähtud üksnes tööstushoonetele ja nende tootmine on võimalik ainult spetsialistidele. Kuid olukord on muutunud: isetasanduvad põrandad leiavad üha enam mitte ainult tööstusruumides, vaid ka ehitaja elukutselisi inimesi, kes teevad end ise.\nKuidas ise tasandada põrandaid\nBulk korrus - mis see on?\nIsekandvad põrandad või nn vedel linoleum on põrandakatted, mis on valmistatud polümeermaterjalidest. Tänu rakenduse (valamise) tehnoloogiale on terve ala kindel lamepind. Isetasanduva põranda paksus varieerub vahemikus 1 kuni 8 mm, sõltuvalt põranda eeldatavast töökoormusest, ruumi temperatuurist ja niiskusest.\nUSA-s 1980-ndate lõpus algas isetasanduvate põrandate ajalugu. Alguses valmistati need kips-tsemendisegudest ja need olid mõeldud ainult tööstusruumidele. Hiljem kasutati epoksü- ja polüuretaanseid aluseid ja see andis tõuke erinevate tasandite isetasanduvate põrandate laialdase leviku saavutamiseks.\nIsekujuliste kattekihtide töö-, sanitaar- ja hügieenilisuse ning esteetiliste omaduste loend muudab need hädavajalikuks ruumides, kus on suurenenud nõuded:\nusaldusväärsus, vastupidavus mehaanilistele kahjustustele;\nvõime takistada bensiini, lahustite, leeliste ja hapete agressiivset mõju;\nvähene hõõrdekiirus: töö ajal pole tolmu;\nstaatilise elektri puudumine pinnal;\nantibakteriaalsete omaduste olemasolu;\nkõrge esteetiline jõudlus.\nSõltuvalt lähtematerjalidest eristatakse järgmisi isetasanduvate põrandate rühmi:\nNeed põhinevad tsemendisegudel. Nende hind on kõige demokraatlikum. Nõutav pinnase tasandamise meetod teiste põrandate jaoks. Seda saab kasutada iseseisvalt juhtudel, kui kvaliteedi- ja kaunistuseks ei ole kõrgeid nõudeid;\nKoosneb polüuretaanist ja värvaine pigmendist. Neid kasutatakse seal, kus on dünaamiline ja vibratsiooniline vibratsioon, kuna need ühendavad tugevuse ja elastsuse. Pole tolmu moodustumist. Kompositsioon võib koosneda kahest või ühest komponendist. Orgaaniliselt kombineerituna erinevate värvide ja dekoratiivsete elementidega, viimistletud kujul, võtke ainulaadne välimus.\nNagu dekoratiivsed komponendid on kasutatud:\nkiibid - lamedad värvi tükid;\nkarjad - mitmesuguste vormide õhukesed plaadid: tärnid, kaalud jne;\nsära - säravad.\nSisaldub epoksüvaigust. Nende tugevus on kõrge, vastupidavus võimaldab teil edukalt vastu pidada agressiivsele keskkonnale ja taluda staatilist koormust, mis on suurem kui polüuretaanist kattekiht. Omama kõrgeid dekoratiivseid omadusi.\nMMA katte baasiks on metüülmetakrülaatvaigud. Kas teie seadmes on kõrgeim hind ja töö maksumus. Täielikult täidetud põrandate täitmine metüülmetakrülaadil on madalamal temperatuuril, kuid neil on kõige lühem seadistusaeg.\nEsimese tasemega tööpõhimõtetega valmistage aluspõranda alus.\nKogu töö edu sõltub sihtasutuse kvaliteedist. Ideaalne alus lahtiste põrandate valmistamiseks - betooni ühenduspesa.\nSamal ajal võite kasutada ka puidust, metallist aluseid või vana keraamikatti, tingimusel et järgite mitmeid põhinõudeid:\npind on võimalikult ühtlane: võimalik kahjustus 2x2 mm;\nõli- ja rasvaplekkide puudus;\nniiskuse puudumine: betooni niiskusesisaldus on lubatud 4-5%.\nMääratud parameetrite saavutamiseks on vajalik läbi viia kogu komplekt teoseid, mis koosnevad järgmistest etappidest:\nEbaühtluste kõrvaldamiseks tuleb pind jahvatada ja jahvatada. Mootoriõli jääke pinnalt tuleks lõigata, seejärel valada betooni, lasta kuivada ja lõpuks tasa. Kui näidatud töömahu ei ole võimalik teostada, on vaja uut betoonpinda panna.\nKui töö tehakse alumisel (esimese või kelderi) põrandal, kontrollitakse veekindla kihi olemasolu. Selle puudumisel on veekindluse korraldamine tagatud, et kaitsta põhjavee niiskuse läbitungimist. Järelejäänud niiskus määratakse lihtsa, kuid efektiivse meetodi abil: osa pinnast kaetakse polüetüleeniga, liimitakse perimeetri ümber ja jääb 24 tunniks. Kui kile all on betoonpinda kondenseerunud või tumenenud, on põrandakatete tegemine keelatud.\nTolmu eemaldamine toimub tööstusliku tolmuimeja abil.\nIsoleeritud ja kuivatatud pind kaetakse praimeriga. Enne kruntimist eemaldatakse kõik purunenud osakesed. Sügavale läbitungimise betoonile (Betonkontakt, üheosaline lakk või polümeermaterjalid Ceresit, Knauf) on soovitatav kasutada praimerit. Praimerit kasutatakse rull- või pihustuspüstoliga ning nurkades pintsliga. Mullakihi kuivatamine võtab umbes 3-5 tundi. Kui praimer muutub valgeks või ilmub mullid, tähendab see ruumis suurt niiskust. Seetõttu tuleb ruumi kuivada, pärast seda jätkab see tööd.\nOlemasolevad praod ja kiibid on pitseeritud. Peale plaastamist lihvitakse pindu klaaskiuga ja piserdatakse kvartsliivaga (fraktsioonide suurus umbes 0,4), mis aitab pinnale tasandada. 1 ruutmeetri kohta saate kasutada mitte rohkem kui 1-1,5 kg liiva. m. Putukate jaoks soovitatakse kasutada spetsiaalselt isekandvate põrandate jaoks mõeldud pahtlit.\nSee tehakse pärast putukate kuivatamist. Seejärel täidetakse pind kvartsliivaga. Kui teist kitt ei tehtud, siis teine praimer tehakse kohe peale esimese kihi kuivamist. Tulemuseks peaks olema lame ja kõva pind.\nLõpuks eemaldatakse tolm ja ülejäänud liiv uuesti.\nUkse avad tuleb kinni hoida. Kuna lahus on vedelik, voolab see teise ruumi, nii et peate tulema mingi takistusega, näiteks kleepige riba.\nRuumi ümbermõõduga tekib deformatsioonivöö.\nSelle lindistatud lüümiku lint. Selle ülesandeks on minimeerida põranda ja seina tasanduskihtide temperatuuri ja lineaarset laienemist deformatsioonide tekkimine.\nPärast isetasanduva põranda tahkumist lamineeritakse lint ja moodustunud lõtk suletakse hermeetikuga.\nAlles pärast kõigi ülalnimetatud ettevalmistustegevuse lõpuleviimist saate alustada isetasanduva põranda kasutamist.\nPärast kruntimise lõpetamist on baasist vähemalt 24 tundi vastu pidada, nii et see on lõpuks valmis isetasanduva põranda valmistamiseks.\nIsekandvate põrandate seadme tehnoloogia nõuab spetsiaalseid tööriistu:\nnõela rull vedeliku aluskihist õhumullide eemaldamiseks;\nPesurõikur on pikk käepide, mille põhikiht on levitatud ja tasandatud;\nAlusmaterjali segamise seade;\nisoleerivate põrandate tallad on hädavajalikud kõnniteel vedelal alusel.\nKuidas arvutada segu tarbimine isetasanduva põranda jaoks?\nKuivad (tasandus-, isetasanduvad) põrandisegud jagunevad kahte tüüpi:\naluskihi puhul (paksus 1 cm) * sõltub segu\nviimistluskihiks (valades paksus kuni 5 mm) * sõltub segu\nKuumad segud isekandvatele põrandatele: "Miners", "Osnovit", "Maxit", "Polirem", "Semin", "Deitermann", "Henkel Bautechnik", "Ceresit", "Knauf", "KS", "Atlas" "," Polimin ".\nSegusid müüakse paberkottides 15 kuni 30 kg. Segu tarbimine sõltub ruumi pindalast ja isetasanduva põranda paksusest. Viimane sõltub selle ühtlusest ja kaljust (arvutatud vee või lasertaseme järgi). See on joondus, mis võib nõuda kihi suurenemist ja materjali tarbimist.\nKuidas valmistada lahendus isetasanduva põranda jaoks?\nTäitematerjal valmistatakse vastavalt pakendi juhistele. Segamist soovitatakse teha teises ruumis, et vältida ettevalmistatud aluse saastumist, mille abil saab liikuda ainult puhaste jalatsite korral.\nLahus segatakse paagis (ämber, kast jne). Segu valatakse vette ja segatakse, selleks on parem kasutada segisti (puurida otsikuga).\nTulemuseks peaks olema želeesarnane vedelik, ilma mullide ja tükkideta. Liiga õhuke lahendus ei ole piisavalt tugev ja paks, et levib halvasti.\nPärast valmistamist tuleb lahust kasutada kohe, kuni see on külmutatud (hoidke seda mahutis mitte rohkem kui pool tundi).\nMaterjali optimaalne temperatuur on vahemikus +5 kuni +25 ° C. Madalamal temperatuuril segu paksub ja levib halvasti, suurendades temperatuuri, mis märgatavalt vähendab valmistatud segu tahkestumist.\nKuidas ise tasandada põrandaid - tehnoloogia täita\nMahupõhise põranda täitmine Saadud vedel lahus levib aluspinnale ribade kujul, mis on kaabitsa abil tasandatud.\nNõutav paksus on 1 cm, kasutades 10 liitrit segu ruutmeetri kohta. Sellest arvutusest on lihtne määrata liitrite arv, mis tuleb täita 1 ruutmeetri juures. alused vajaliku põranda paksuse saamiseks.\nRibade liigendid, kui neid kõiki aluseid korraga ei ole võimalik valada, tehakse ligikaudu 30-40 minutit pärast eelmise partii valamist.\nPärast õhumullide eemaldamist 10 minutit, kuid mitte rohkem kui 40 minutit, tuleks üleujutatud pind valtsida nõeleruliga. See operatsioon viiakse läbi spetsiaalselt kohandatud jalatsitel, millel on vedruga varustatud naelu tallad, nn lamedad kingad.\nKõik segud, mis muudavad lahtiselt põrandad, pole kokkutõmbuvad. Kuid põranda õmblused on vajalik element.\nLiigendid tehakse, kui temperatuurikindlad liigendid on betoonpõrandal, lagede liigestel, ruumi ümbermõõdul ja ukseavatitel.\nSummuti lint Paisumisliideste lõikamine toimub põrandakattega vahtkummist lindi abil, mis liimitakse otse betoonpõrandale, seejärel valatakse vedel kompositsioon.\nBetoontahvli valmistamisel aasta tagasi või enam, tehakse betoonpõrandas olevate paisumisvuukide kaudu üksteise suhtes õmblused.\nPärast vedeliku põranda kõvenemist lõhestatakse lint nuga.\nSel viisil saadud õmblused valatakse tasasele põrandale tihendusmaterjaliga. Ehituse silikoonihenduse kasutamine on lubatud.\nPõranda dekoreerimiseks kasutatakse kiipe, karju ja sära, mida lihtsalt kantakse üle vedeliku põranda kihi. Pinnakatte vilkumine nõela rulliga kari või sätendusega loob kogu katte paksusele tekstureeritud mustri. Kui põranda polümerisatsioon on lõpule jõudnud, lakteeritakse see kahes või kolmes kihis kulumiskindla polüuretaanlakiga. Lakikiht ettevalmistatud põrandale viiakse läbi mis tahes sobivas või kättesaadavas töövahendis (pintsli, rulli, pihustiga).\nPõrand omandab individuaalse unikaalse välimuse, kuna sellel on erinevad mustrid ja kujutised. Selleks kasutage akrüül- või polümeerivärve. Võite lihtsalt kinni põrandale trükitud tiheda materjali muster, mis seejärel lakitud. See tehnoloogia on vastuvõetav igat tüüpi põrandate jaoks.\nVideo näitab, kuidas ise tasandada põrandad.\nPinna ettevalmistamise kõikide seadete järgimine, segu ja põrandakatte ettevalmistamise soovituste range rakendamine on garantii, et tulemus on silmale meeldiv ja kestab palju aastaid.\nIsekujuliste põrandate fotod - disaini ideed\nIsekandvad isetasanduvad põrandad Isetasanduvad põrandad Kuidas ise tasandada põrandaid\nEelmine ArtikkelBetoonpõrand kohapeal: samm-sammult juhised\nPooltoodete linoleumi tehnilised omadused


Ruubik toidublogi: Õuna-astelpajutartlett\nToit\t oktoober 4, 2018\nÕunahooaeg on lõpusirgel, aga veel on korvid täis oma aega ootavaid ubinaid. Kui klassikalisest õunakoogist on isu täis söödud, võta proovimiseks õuna ja astelpaju sümbioos, mis üksteist ilusti täiendavad.\nKui suvekuudel sai mulle osaks enneolematult vinge võimalus teha koostööd mu ühe lemmikajakirjaga Pere ja Kodu ning hakata nende retseptilisa Pereköögi toimetajaks, tuli esimese asjana läbi mõelda, et kust siis see aeg nüüd tuleb… Oma kindel jah-sõna sai ajakirjale öeldud kohe, sest see on ju selge, et nii ainulaadsest võimalusest tuleb kinni haarata täie entusiasmiga! Tegemisi ja päevakava üle vaadates selgus, et ajutiselt annab kokku tõmmata minu toidu-hobi erinevaid kombitsaid ja suunata tähelepanu uuele põnevale väljakutsele. Sestap jäi nüüd koogi-bisnes mõneks ajaks riiulile uusi aegu ootama ja ka blogi veergudel postituste tihedus veidi harvemaks. Selle asemel saan aga koos fantastilise fotograafi ja retseptide autori Hele-Mai Alamaaga korda mööda täita ära Pereköögi retseptiküljed uute ja mõnusate roogadega. Tundub, et päevakavas sai tehtud üsna hea vahetus 🙂\nLoodetavasti on teil kõigil olemas kodus Pere ja Kodu septembrinumber koos minu elu esimese Pereköögiga, kust siin olev uus õunakoogi retsept pärineb.\nSee on tore kook koos küpsetamiseks. Uku-Robinile meeldib näiteks väga tainast teha ja mune katki koksida. Õepoeg on parim õunakoorija ja õetütar õrn ja hoolas perenaine, kes laob õunu koogile kadestamisväärse täpsusega! Mulle jäi vaid suunamise ja juhendamise töö, et mitu lusikat jahu või siirupit kuskile panna tuli ning kogu töö tegid ära väikesed ägedad abilised vanuses 2, 4 ja 6.\nNagu üks hea vanasõna ütleb, siis head riistad on pool tööd. Nii ka õunahooajal. Kui lähikonnas on kellelgi õunapuu ja iga september uputab õuntest, siis hangi omale maailma kõige ägedam köögividin nimega õunakoorija. See koorib, eemaldab südamiku ja viilutab veel ära ka. Oh jeebus, ma armastan seda masinat!\nNii, et nüüd guugelda omale üks õunakoorija, säti lapsed ritta ja võtke nädalalõpus ette koos perega ühine koogitegu.\nRetsept (20cm koogivorm)\n75 g võid (laktoosivaba)\n100 g kohupiimapastat (laktoosivaba)\n130 g agaavisiirupit\n1. Pane jahu ja või köögikombaini ning töötle ühtlaseks puruks. Lisa muna ja agaavisiirup ning sega tainas ühtlaseks. Tõsta kaussi ja sõtku palliks ning aseta külmikusse vähemalt 30 minutiks.\n2. Koori ja viiluta õunad. Purusta astelpajumarjad saumikseriga püreeks ja pressi segu läbi sõela, eemaldades seemned ja kestad. Sega puhas astelpajupüree kokku kohupiimapasta, muna ja 100 g agaavisiirupiga. Sega eraldi kausis ülejäänud agaavisiirup kokku kaneeliga.\n3. Rulli tainas ringikujuliseks ning tõsta ettevaatlikult väiksesse, 20\ncm läbimõõduga koogivormi. Kalla tainale astelpaju-kohupiimasegu ning lao sellele õunaviilud. Kõige peale nirista lusikaga agaavisiirupi ja kaneeli segu. Küpseta kooki 190kraadises ahjus 35–40 minutit. Lase jahtuda ja serveeri koos jäätisepalliga.\nPrevious: Michelle’i mandariinikook\nNext: Toitvad grillvõikud


Rahandusministrid nihkuvad Kreeka võlakoorma kergendamise poole - Uudised - Majandus\nRahandusministrid nihkuvad Kreeka võlakoorma kergendamise poole\n23. aprill 2016, 9:17\nEurogrupi koosolek. IMFi juht Christine Lagarde Jeroen Dijsselbloemile (seljaga kaamera suunas) olukorda selgitamas.\nMinistrite teatel on aset leidnud arvestatav edasiminek, mis võimaldab viia lõpule Kreeka kolmanda abipaketi esimese kvartaliaruande, kirjutab Financial Times.\nNagu kinnitas eurogrupi president Jeroen Dijsselbloem, mängis patiseisu lahtimuukimisel rolli Kreeka lubadus «vajadusel» viia ellu majandusreforme suurusjärgus 2 protsenti sisemajanduse kogutoodangust (SKT).\n«Vajaduse» all mõistetakse olukorda, kus Kreeka hakkab oma võla- ja eelarvepuudujääkide tähtaegadega jänni jääma.\nMinistrid kirjutasid oma kalendritesse võimaluse kohtuda neljapäeval, et «jõuda poliitilise kokkuleppeni, mis oleks väga tähtis Kreeka ja euroala jaoks,» teatas Dijsselbloem.\n«Väga tähtis» kokkulepe omakorda annaks võimaluse kiita ametlikult heaks abipaketi esimene kvartaliaruanne, mis pidi tegelikult laekuma mullu oktoobris.\nAmsterdamis viibinud ja ministritele survet avaldanud Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) juht Christine Lagarde rõhutas, et nende rehkendust mööda ei tuleks Kreeka võlgu sõna otseses mõttes korstnasse kirjutada, sest aitaks ka tähtaegade pikendamisest ja «reprofileerimisest».\nJuba 2011. aastal kasutas Kreeka võlgade puhul väljendit «reprofileerimine» tolleaegne eurogrupi juht Jean-Claude Juncker. Tookord tähendas Danske panga vanemanalüütik Lars Christensen, et Junckeri kasutatud väljend Kreeka võlgade võimalikust «reprofileerimisest» oli märk sellest, et üks euroala riik on muutunud maksejõetuks.\n«Nad nimetavad seda reprofileerimiseks. See on sama hea kui arst ütleks surnu kohta, et patsient ei ole elus,» konstateeris Christensen.


Kommentaarid: Mis juhtus Liis Lemsalu vokaaliga?\nMis juhtus Liis Lemsalu vokaaliga?\nkahtlen/ 10. detsember 2014, 14:40\nsaara/ 9. detsember 2014, 15:08\nOMG/ 9. detsember 2014, 08:46\nMis asi see nüüd oli :D Järjekordne ebaõnnestunud MJ jäljendamine. Laske sel minna inimesed. Keegi ei suuda niikuinii isegi ligilähedast showd anda kui seda tegi popikuningas ise. Te lihtsalt failite nagu Liis hetkel.\nhelitehnik/ 8. detsember 2014, 20:26\nLaulu esitamiseks on artistil kolm võimalust:\n1. Otse (live, sünnipäev, staadionikontsert)\n2. Saatedemoga (lisatakse juurde vokaal)\n3. Salvestatud audio (kasutusel videotes)\nhelitehnik / 8. detsember 2014, 20:35\nPole ise teab mis vokalist, aga helisuhte apse on mõnikord ette tulnud (stereo läks viimati monoks). Esinejat süüdistada on selles küll kõige viimane kius, vabandan.\nno kuulge/ 8. detsember 2014, 18:37\nselge see, et kui kõik nad suudaksid samamoodi nagu maailmakuulsused üheagselt tantsida ja laulda siis oleksid ka nemad maailmakuulsused. Saate mõnusa vaadatavuse huvides peabki pisut helitehnikute oskusi kasutama. Seekord läks vaataja petmine lati alt aga pole hullu. Ju siis sate formaat lubab!\nKuula ise/ 9. detsember 2014, 09:43\nKui sa nüüd enda kuulamise asemel natukegi mõtled, siis saad aru, et need sinu maailmakuulsused on selle, mida sina telekast näed, kõiki salvestustehnika võimalusi kasutades päevi kestnud võtetel üles võtnud ja kindlasti ei laula nad neil videotel otse. See, et meil sellised tegijad on, kes seda selliselgi tasemel suudavad on ausalt öeldes väike ime ja müts maha nende ees. Siin ilkujad aga paraku on sellised, kes ise mitte midagi ei suuda, aga seda kah ei kannata, et teised suudavad. Kui te muidu oma alaväärsuskompleksist üle ei sss, minge ravile.\nRaha./ 8. detsember 2014, 18:22\nRaha eest ei saa kõike. Ehk tuleb nüüd tüdrukul mõistus koju.\nasd/ 8. detsember 2014, 17:56\nHelitehnikud panid korralikult metsa, jep. Liis muidu hooaja jooksul ei olnud nii hea, kui mõned seal, aga oleks ta heliga asjad korras olnud, siis minu arust oli tema etteaste finaalis kõige parem.\nRM/ 9. detsember 2014, 17:33\nÄra jama. Isegi Getter Jaani mittefinaalis tehtud Jackson oli Liisi esitusest kõrgelt üle. Mina pigem ütleks, et Liis oli finaalis ainus, kes iseenda poolt valitud tegelaskujuga toime ei suutnud tulla...\nArvamus/ 8. detsember 2014, 16:52\nJacksonile omast tantsu ei olnud. See oligi kõige suurem eksimus. Laulmine ei olnudki oluline.\nliisu/ 8. detsember 2014, 16:24\nväsis tantsust lihtsalt ära ja viimase laulu ajal kepsutas niisama,oodates kannatamatult lõppu,et pääseks pingile. Meie lauljad pole ju harjunud end laval liigutama,seisavad kui postid. Parim liikumine on jalalt jalale tammumine ja käte ringutamine. Enamasti tuleb hääkl k afonogrammilt ja suur koormus neile on suu liigutaminegi. Aga õiglus siiski võitis viimaks ja Lemsalu jäi rahvahääletusel viimaseks. Kui rahvas oleks oma sõna varem öelda saanud,poleks ta üldse finaali jõudnudki. Kindel finalist oleks pidanud olema Uku Suviste! Lemsalul tasuks tõesti oma neegriinin lõpetada . Laulgu või kantrit.\nLaulja/ 8. detsember 2014, 16:53\nSa ikka mõistad, kui raske on nii tantsida ja laulda samalajal?\nSuurem osa tänapäeva lauljatest liigutavad huuli loole kaasa.\nKuigi Lemsalu on suhteliselt eba sümpaatne laulja.\nKuulja/ 8. detsember 2014, 18:12\nRahva nimel rääkimine ei ole hea toon. Isegi presidendi valimisel on eelistusi erinevaid. Omalt poolt ütleksin, et Jacksoni esitust pole ma veel näinud (kui seal moonwalk puudus, siis on paha). Aga väikse Oti paroodia oli küll sexy. Minu meelest on Liis Lemsalu krutskeid täis. Peale selle väga ilus tüdruk. See on minu isiklik arvamus.\nkati/ 8. detsember 2014, 15:38\nMa üldse imestasin, kuidas Liis finaali pääses, aga nuh.. nüüd siis finaalis oli näha, et see oli tänu žüriile. Kahju, Uku oleks võinud olla tema asemel!\nRadist/ 8. detsember 2014, 21:31\nKui ma Uku Suvistet esimest korda kuulsin, laulis ta vene keeles (Jūrmala 2010), Poiss tõmbas hea hääleulatusega kohe tähelepanu. Kas tõesti saab temast Joala mantlipärija? Igatahes "paroodia"-saatesse see vend lörtsida ei sobi.\nMis siis juhtus vokaaliga?/ 8. detsember 2014, 14:32\nVastus - seda lihtsalt ei olnudki! Tantsunumber oli hoopis!\nMiki/ 8. detsember 2014, 14:16\nGetter Jaani Jackson oli selle esituse kõrval ikka väga hea, arvan, et Liisi üks viletsamaid numbreid.\n-/ 8. detsember 2014, 14:05\n-/ 8. detsember 2014, 13:59\nvastus:/ 8. detsember 2014, 13:49\nJuhtus see,et lemsule näidati õige(viimane)koht kätte!\nehk oli vale valik/ 8. detsember 2014, 13:26\nTantsis, mis ta tantsis, imiteeris, mis ta imiteeris, aga laulu LIHTSALT ei olnud!\ndon/ 8. detsember 2014, 12:37\nEga iga mees ikka Saku Suurhallist tehtava ülekande heli paika ei saagi. See on paras pähkel. Saku hallist head heli teha on paras katsumas ka väga heale helimehele. Äärm\nraaL/ 8. detsember 2014, 11:41\nVeits kahtlane on, et artistid, kes muidu laulavad oma häälega, hakkavad selles saates lõdvalt ja väga veenvalt hoopis teise häälega laulma. Inimvõimetel on ikka piirid ka, kui pead intensiivselt tantsima, siis pead ka hingama.\nÜhiskonnasõbralik/ 8. detsember 2014, 11:35\ntillikas/ 8. detsember 2014, 11:01\nJutt sellest otselaulmisest osutus farsiks! Labane pettus, ei enamat, see saade on ennast plameerinud.\nAnna abi/ 8. detsember 2014, 10:47\nisegi ajalehest sunnivad telekareklaami vaatama. Reklaamide pärast põhisaadet ei vaadanud aga paistab, et ei tasu lootagi, et pääsed.\nlaulmisest/ 8. detsember 2014, 10:12\nTavalised lauljad (meelelahutus) laulavad harva "otse". Neil on eelnevalt laulud salvestatud. Vähesed on eestis need ,kes laulavad nn.otse. Üks neist oli Jaak Joala. Ooperilauljad ei saa endale kunagi seda "luksust" lubada. Nemad laulavad nn. otse. Ehk siis ühtegi eksimust endale lubada nad ei saa. Aga ,mis te kurdate. Meelelahutus on meelelahutus. Ise ma seda saadet kunagi vaadanud ei ole. Kui ainult vilksamisi,minu neljaastane lapselaps vaatab aegajalt seda saadet. Üks kuulus kergemuusika produtsent on õelnud: hea on (laulja )kui viisi peab,aga see ei ole oluline. Kindlasti on eestis ka teisi meelelahutus lauljaid ,kes ka otse laulavad,aga kahjuks ei tea neid.\nups/ 8. detsember 2014, 00:09\nSõnad läksid meelest. Sama juhtus ka Evanescence Bring me to life loo ajal. Vaadake järele, kui ei usu.\nJu/ 7. detsember 2014, 23:45\npolnud ette määratud ,teised etteasted ,sh OTTolid punnitatud viimaseni jaei miskit väärt\nmhh/ 7. detsember 2014, 23:27\nmillistes jacksoni lugudes on tuntav vokaal? nendes lõikudes mis ette kanti seda originaalis igatahes pole. pooleldi räpi moodi asi.\n!/ 7. detsember 2014, 23:06\nNärvi ajab! / 7. detsember 2014, 22:49\nMiks te halvustate niimoodi teist inimest? Mis teil arus oli? Mõni äkki nutab teie kommentaaride peale!? Vaadake ennem kuidas ise laulate ja siis hakake halvustama!\narvan kah/ 8. detsember 2014, 05:53\nKullakene, kui tema l2heb LAULUV6ISTLUSELE, siis paneb ta end olukorda, kus teda v6ib nimetatud tegevuse eest arvustada. See ei t2henda, et arvustajad peaksid paremini laulma. Iga kingsepp on oma liistude juures. Kui mina oleksin pagar ja karaskit saia p2he myyks, siis ma arvan, et tarbija oleks t2pselt samamoodi l88dud. Inimesed, kes Saku Suurhallis kohapeal olid maksid show eest..Seega peaks artist selle neile ka tagama. 2ra ole nii tundlik, tiburull, see on showbusiness ja siinsed kommentaarid on isegi leebed, arvestades seda kvaliteeti (?), mis eile neile kodudesse k2tte tuli.\nma arvan kah/ 9. detsember 2014, 01:25\nC'mon of keegi l2hep olukorda et tema lauluv6istlus busines l2hep sisi ma tema mahha l88b ku mulle tema show ei meeldi arvan kangesti.\nmmmm/ 7. detsember 2014, 22:13\nmille eest sellisele 4koht?oi kui närvi ajab!\n7. detsember 2014, 21:44\nLiis arvas, et tantsuga lööb-valesti arvas, laulmine ununes ära. Mis puutub saate heli kvaliteeti, siis on see tõesti kehv, nii edastuse poolelt, kui ka selle poolest, et tausta heli ongi tegelikult kehv ja haltuura.\nmnjah/ 8. detsember 2014, 12:20\nMa küll ei tea mis krapiga te seda saadet kuulasite aga saate helil ei olnud küll mitte midagi viga.\nvaataja/ 7. detsember 2014, 21:26\nVanasti edastasid uudised teate, nüüd küsitakse rahvalt mis juhtus\nfänn/ 7. detsember 2014, 21:16\nMul savi kas lemsalu laulis või ei Mart võidab\nHääl keerati ära ja kohtunikud olid mök-mok/ 7. detsember 2014, 21:10\nMis seemneid helimehed tarbivad?\nõhtuleht/ 7. detsember 2014, 21:07\nkallis õhtuleht, palun võtke minu tweet ära sealt - aitäh teile.\nma olen mid***** suured tänud\nsults/ 7. detsember 2014, 22:14\nVot nüüd siis tead, mida tähendab ja toob endaga kaasa netis avalikult postitamine.\nlol/ 7. detsember 2014, 22:34\nei ma tean juba seda ammu aga ma ei uskunud, et nad nii paljude tweetide seast võtavad minu oma\nsults/ 7. detsember 2014, 22:36\nÄra muretse, homseks on juba kõik selle unustanud ;)\nÜks vanaema./ 7. detsember 2014, 23:05\nMis tweet tähendab?\n8. detsember 2014, 18:23\naahnii/ 7. detsember 2014, 21:00\nmasendav! reklaamid ajavad nii närvi ma viskat teleka aknast välja\nHmm../ 7. detsember 2014, 20:32\n..kuidas te aru ei saa,et viga polnud Liisis vaid helipuldis.Kahju kohe,et nii läks\n7. detsember 2014, 20:30\ntuleb välja, et otse see tibi ei saagi lauldud/ 7. detsember 2014, 20:23\nvõi oligi see eesmärk, et ei laula vaid tantsib. seekord vist oligi see eesmärk. pärast kohtunikud ka ütlesid, et kõike oleme juba varem näinud aga tantsu mitte.\npeeter / 7. detsember 2014, 20:21\nPäris halvasti tehtud ! :(\nHelitehnikud/ 7. detsember 2014, 20:18\nhüperkäpardid. Profi asemel sai pulti lehma-lellepoeg ilmselt.\ntola/ 7. detsember 2014, 20:14\nnu seel oli hirmus , tal pole ju häält ollagi !!!


Kontakt: Külli Teetamm ja Andero Ermel | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Meelelahutus → Kontakt → Kontakt: Külli Teetamm ja Andero Ermel\nKontakt: Külli Teetamm ja Andero Ermel\nÜles astuvad mitmenäoline Andero Ermel ja mitmekordne teatriauhinnanominent Külli Teetamm, kes lisaks teatrile jagavad ka kodu. Saatejuhid Henrik Kalmet ja Veiko Tubin, dramaturg Paavo Piik.\n00:00:00 (sünkr) Külli Teetamm ja Andero Ermel esitavad stseeni lavastusest "Godot“d oodates"\n00:01:31 "Kontakt" saatepea graafika\n00:02:00 (sünkr) Saatejuhid Henrik Kalmet ja Veiko Tubin - sissejuhatus saatele. (subt) Henrik Kalmet (subt) Veiko Tubin\n00:02:42 STUUDIO int (sünkr) Saatejuhid küsivad Külli Teetammelt, kuidas tänane "Godot“d oodates" erineb sellest, mida te omal ajal mängisite? Külli ja Andero räägivad toonasest lavastusest.\n00:04:27 STUUDIO int (sünkr) Saatejuhid küsivad publiku küsimusi - Kas on olnud laval, kui tekst ei tule meelde? Külli ja Andero meenutavad neid kordi.\n00:08:11 STUUDIO int (sünkr) Saatejuhid küsivad, kuidas on lood laval naermisega?\n00:09:03 STUUDIO int (sünkr) Küsimus Küllile, kas kassnaise mängimiseks on vaja sisee elada naise või kassi hingeellu? Kas kogud veel mingiteks rollideks kusagilt inspiratsiooni? Andero räägib , kuidas Külli valmistas ette rolli "Kuritöös ja karistuses". Külli räägib oma rollist etenduses "Armastus ja raha"\n00:12:15 Külli ja Andero räägivad ühe minuti jooksul oma eluloo\n00:16:31 STUUDIO int (sünkr) Saatejuhid küsivad, milline tundus Küllile ja Anderole Tallinn, kui nad tulid väljastpoolt Tallinna tetrikooli?\n00:18:26 VIDEO: Tiit Sukk ja Taavi Teplenkov räägivad Andero Ermelist\n00:20:45 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid küsivad, millised on esimesed mälestused teatrikoolist, õpetajatest, kursusekaaslastest? Külli ja Andero räägivad esimese etüüdi tegemisest, kursusekaaslastest, õppejõud Priit Pedajasest, koolielust, esimesest mobiiltelefonist.\n00:27:54 Saatejuhid ärgitavad Külli ja Andero tantsima\n00:28:31 Külli ja Andero tantsivad\n00:30:19 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid küsivad, kuidas oli tulla Pedajase õpilastena Nüganeni teatrisse tööle? Külli räägin esimesest tööst etenduses "Pianoola" ja Andero räägib etendusest "Kolme krossi ooper" ning sellest, kuidas Jaan Tätte aitas tal rolli sisse elada\n00:36:46 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid küsivad, kuidas toimub rollidesse sisseelamine versus ise rolli loomine. Anerole ei sobi olla nn "püstolnäitleja", Küllile räägib, et talle sobib.\n00:38:36 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid: Kes kolleegidest on kõige rohkem mõjutanud teid teatrisse tulekust alates. Külli räägib Katariina Undi abist oma esimeste rollide juures\n00:40:12 Katariina Unt räägib Külli Teetammest\n00:42:18 Külli ja Andero räägivad partnerlusest laval, oma näitlejatee algusest\n00:43:37 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid küsivad, kas Külli ja Anedero võtavad ka tööd koju kaasa, kas nad annavad teineteisele nõu. Kuidas te omavahel kriitikat talute ja kas ka üllatate?\n00:46:10 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid: Kas Anderol ja Küllil on mingi omadus, mida nad tahaksid endale?\n00:47:46 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid: videod rollidest\n00:48:24 Katkend etendusest " Karin.Indrek. Tõde ja õigus.4." (lavastaja Elmo Nüganen)\n00:49:52 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid: See oli Rene roll "Karinist ja Indrekust". Miks Külli valis Anderole selle rolli. Kuidas Anderole endale see roll meelidib?\n00:51:33 Katkend etendusest "Ohvrit mängides" (lavastaja Mart Koldits)\n00:52:54 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid: Kas selles rollis tundsid end kindlana? Räägivad lavastusest "Prints ja kerjus", kus Andero laulab ja kus Andero astub "Piuside jälgedes". Andero laulab sellest etendusest laulu.\n00:56:33 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid: Andero valitud Külli kõige üllatavamad rollid.\n00:56:47 Katkend lavastusest "Ma armastasin sakslast" (lavastaja Elmo Nüganen)\n00:58:03 STUUDIO int. (sünkr) Andero arvates on see Külli kõige suurepärsem roll. Külli räägib selle rolli tegemisest.\n01:00:07 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid küsivad, kas on ka mingi seos õnnestunud rolli ja raske töö vahel?\n01:00:46 Katkend etendusest "Armastus ja raha" (lavastaja Sander Pukk)\n01:01:50 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid küsivad, kas tuleb tihti ette, et Külli peab lavastustes laulma? Andero räägib Külli rollist etenduses "Armastus ja raha". See roll on nomineeritud teatri auhindadele. Külli räägib, kui tähtsad on tema jaoks preemiad.\n01:04:10 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid teevad Küllile ja Anderole mängu sotsiaalsetel teemadel. Räägitakse ka poliitilistel ja julgeoleku teemadel, filmi "1044" tegemisest. Andero räägib ka mõttest liituda Kaitseliiduga ja ajateenistusest.\n01:11:27 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid küsivad, kas teil on hobisid? Külli räägib prantsuse keele õppimisest, Andero räägib oma hobidest - jahindusest ja kalandusest.\n01:13:44 STUUDIO int. (sünkr) Saatejuhid: millisena kujutate end vastamisi 10 aasta pärast?\n01:15:49 Saatejuhid tänavad külalisi ja lausuvad lõpusõnad


Noorteliigades võidutsesid Roland Lõuke, Robert Lehiste ja Ketlin Mutso – TENNISNET.EE\nEesti Noorteliiga turniirid nädalavahetusel meelitasid kohale suure hulga tennisiste.\nNoorteliiga I grupi mängijad kogunesid Tabasalu Airok Tennisehalli. Veidi üle 16 osavõtjaga turniiril tuli esikohale Roland Lõuke.\nRoland Lõukele (1) oligi finaal raskeimaks mänguks, olles seal 6:4 parem William Lõhmusest (2). Nelja tugevama hulgas kaotasid neile vastavalt Kaspar Helm ja Tanel Palmsaar. Lohutusturniiril osutus parimaks Ruudo Herman.\nNoorteliiga II turniiril löödi suure osalejate arvu tõttu poisid ja tüdrukud eraldi turniiritabelitesse. Poiste seas võidutses Robert Lehiste. Finaalis oli ta parem Patrik Rainer Kaljulast (6) 6:3. Teel finaali alistas Lehiste esimesena asetatud Kaspar Lustit 6:2. Lohutuse esikoht kuulus Oliver Parikule.\nTüdrukute turniiril saavutas esikoha Ketlin Mutso (8), kes sai otsustavas mängus jagu Rebecca Toomesoost 6:1. Lohutuse võit kuulus seekord Sandra Tollile.\nNoorteliiga I turniiritabelid.\nNoorteliiga II turniiritabelid.\nJelgava Openil said Eesti tennisistid kaks võitu\nNoorteliiga II turniiri võitis Luukas Raudkivi\nPrevious Post U18 Eesti GP etapil olid võidukad Oskar Irdoja ja Liisa Varul\nNext PostSaara Orav alustas Vrsari turniiri võiduga mõlemas mänguliigis


Salakaval puugihaigus külvab mõistmatust ja kannatusi - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees Valus liigesed, kellele poorduvad\nValus liigesed, kellele poorduvad.\nRavi Kui liigesevaluga kaasneb turse, punetus, valulikkus ja paikne temperatuuri tõus, peate pöörduma arsti poole. Õigel ajal ravimata borrelioos on väga raske haigus. Lõpuks ei viitsinud arsti juurde minna, sest teadsin, et niikuinii midagi ei tehta. Kokku umbes 40 tohtrit, kellest pooled Soomes, pooled Eestis. Öeldi, et pöördugu psühhiaatri poole.\nPuberteedieas on sagedasem siiski hiiliv algus valus liigesed kaebuste ja tagasihoidliku kliinilise leiuga, mistõttu reumatoloogi juurde pöördumine võib viibida ja liigesed võivad jämeneda ja deformeeruda. Nakkuslikku artriiti põhjustavad bakterid, viirused ja seened. Sel puhul on liiges tavaliselt turses, väga valus, punetav ja soe. Kiirabiga viidi haiglasse, kolm päeva uuriti. Alguses kahtlustati, et insult. Selgitati välja, et ei ole, aga samas ei teatud, mis on.\nKuid ta ütles selle peale, et kui mina tema kirjutatud antibiootikumide tagajärjel suren, on ju tema süüdi. Haiguse põhjustaja avastas Selleks oli bakter, mis nüüd kannab avastaja järgi nime Borrelia burgdorferi. Haiguse vastu pole hetkel saada vaktsiini ja selle põdemine ei tekita tulevikuks valus liigesed. Puukborrelioosi tekitajateks on Euroopas peamiselt Borrelia burgdorferi sensu lato gruppi kuuluvad spiroheedid B.\nPuukborrelioosi nakkusallikateks ja pärisperemeesteks on närilised, veised, kitsed, hobused, põdrad, hirved ja muud loomad, kelle verest puugid toituvad. Mõnel pool levinud, näiteks ka Soome meediast läbi käinud väited, nagu haigust kellele poorduvad ka sääsed ja parmud, pole TÜ kliinikumi infektsioonikontrolliteenistuse sõnul tõesed.\nTekkida võib ka peaaju- ja selgroopõletik ning kihelus jäsemetes. Novembris-detsembris läks olukord nii hulluks, et naine ei suutnud enam tööl käia. Valud olid meeletud. Ärkasin selle peale, et ei saanud hingata, liigutada, rääkida — nagu täielik halvatus. Olin kindel, et valus liigesed on suremine. Mingitmoodi sain küüne suruda mehe kätte, kes selle peale ärkas ja mind raputas. Öeldi, et pöördugu psühhiaatri poole.\nKui kommi söön või muidu patustan, annab kohe tunda. Psühhiaater ütles, et tema arust olen valus liigesed täiesti terve — mingu arsti juurde tagasi,» ütles Indrek. Teda on nimetatud ka hüpohondrikuks: inimeseks, kes endale haigusi ette kujutab.\nPrantsuse arstiteadlased märgivad oma artiklis, et paljud patsiendid ja kellele poorduvad ühendused ning mõned arstid jagavad arvamust, et Euroopa riikides tehtavad proovid pole usaldusväärsed ja proove teha tasuks pigem eelkõige Saksamaal. See fenomen toob kaasa arstide usaldamise languse. Samuti lisatakse, et paljusid patsiente ei diagnoosita õigel ajal ja neile pole kättesaadav sobiv ravi. Eelnevale üleskutsele vastas omakorda Euroopa mikrobiolooge ja nakkushaiguste arste ühendav organisatsioon ESCMID, et see põhineb liialdatud kuulujuttudel.\nSeega on osa eesnäärmevähkidest varjatud kellele poorduvad ja ei ohusta otseselt mehe elu, samas kui osa, eriti noorematel meestel, vähijuhte võivad olla väga agressiivsed.\nAgressiivsemate haigusvormide korral kasvab eesnäärmevähk aja jooksul siiski läbi eesnäärme kapsli ümbritsevatesse kudedesse. Samuti annab kellele poorduvad siirdeid mööda lümfiteid ja ka kaugemale, sagedamini luudesse. Haiguse algfaasis on eesnäärmevähk edukalt ravitav. Kui vähk piirdub vaid eesnäärmega, on haigusega meeste keskmine elunemus 5 ja ka 10 aastat pärast diagnoosi võrdne meestega, kel vähki diagnoositud ei ole.\nMehe tervisele mõjub eelkõige kudedele kättesaadava testosterooni taseme langus. Seetõttu ei oma isoleeritult madala testosterooni taseme tuvastamine olulist väärtust ning valus liigesed ja ka terviseriskide olemasolu otsused tehakse peamiselt just vaba testosterooni fraktsiooni alusel.\nPärast puberteeti on günekomastia teke enamasti seotud hüpogonadismi madal meessuguhormooni taseanaboolsete steroidide kasutamise kellele poorduvad ülekaalulisuse ja rasvkoe mahu tõusuga. Põhjuseks siis suguhormoonide tasakaalunihe organismis. Günekomastia meestel võib olla raske üldhaiguse näiteks munandikasvaja esmane tunnus, mistõttu vajavad kõik pärast puberteediiga esinevad günekomastia juhud väga põhjalikku arstipoolset uurimist. Haigus diagnoositakse läbivaatuse ja hormoonuuringute põhjal.\nErektsioonihäireks nimetatakse mehe võimetust saavutada ja säilitada seksuaalaktiks vajalikku peenise jäikust. Erektsioonihäireid peaks jagama ajutisteks ja püsivateks. Ajutisi häireid võib esineda peaaegu kõigil meestel.\nPõhjuseks on sageli füüsiline või vaimne üleväsimus, ülemäärane alkoholi tarvitamine, probleemid partnersuhetes jne. Põhjuse lahenedes erektsioonivõime taastub. Mida vanemaks saab mees, seda enam hakkavad erektsioonivõimet mõjutama pikemad pausid seksuaalelus. Samas on ka see erektsioonihäire vorm enamasti kergesti ja püsiva tulemusega ravitav. Püsiv erektsioonihäire kujuneb tavaliselt välja järk-järgult. Varem arvati, et erektsioonihäire põhjused on põhiosas psühholoogilist laadi.\nTänapäeval on aga tõestatud, et enamik püsivaid häireid on seotud mehe üldtervisliku seisundiga ja eelkõige muutustega veresoontes.


Kas nii pisikeste mootorite puhul diisel üldse mingit eelist omab? Eriti kui harva kasutatakse. Vaevalt need külataadid iga päev hommikust õhtuni oma motoblokkidega ringi vuristavad. Mootori vahetamise põhjus on vast pigem vene mootori kapriissus, sage remondivajadus ja sant käivitumine kui suur kütusekulu. Kütust võtab venelane muidugi ka ahnelt, ei saa salata.\nHiinlase korralikum diisel hakkab 600eurost odavamad viletsa käivitusega alates 450eur, korralik hiina bensiinimootor 13hj algab 300eur. Kütusekulu vahe on bensiinil ja diislil väga väike kui mitte olematu, ainus eelis diislil on pöördemoment ja annab 20kg sohkem kaalu motoplokile kui bensiini mootor. Samas talvel hiina mootoreid võimatu käima saada, kui just toas ei käivita ja siis välje ei lähe. Kaalusin oma saele ka diislit, kuid liiga palju plusse jäi bensiini mootorile, näiteks see, et juppe saab mootorile honda gx390 mootorilt sellel teenindus eestis olemas.\n13hj bensiini mootor kulutab 375g/kw kohta tunnis- saab eestist 275euroga\n13hj diisel kulutab 280g/kw kohta tunnis- saab e-bayst alates 600eur\nEhk siis diisel mootor teenib kütusekuluga 300 tunniga tagasi.\nKoduses majapidamises kui kiiresti tuleb 300 tundi? Kui tihti teil on vaja mootorit kasutda talvel? Kui peamiselt aiamaa harimisel kasutate, siis on ainult suvel kasutuses, sobib diisel, kuid kütusekulu pealt teenite hinnavahe tagasi 10-15 aasta jooksul. Peale selle on udupeen pihusti-pumba süsteem, mis diislitel kipub nässu minema, hiinlaste töökvaliteet on meil teada tundud.\n09-04-2014, 21:34 PM\n(09-04-2014, 11:00 AM)maisalup Kirjutas: Hiinlase korralikum diisel hakkab 600eurost odavamad viletsa käivitusega alates 450eur, korralik hiina bensiinimootor 13hj algab 300eur. Kütusekulu vahe on bensiinil ja diislil väga väike kui mitte olematu, ainus eelis diislil on pöördemoment ja annab 20kg sohkem kaalu motoplokile kui bensiini mootor. Samas talvel hiina mootoreid võimatu käima saada, kui just toas ei käivita ja siis välje ei lähe. Kaalusin oma saele ka diislit, kuid liiga palju plusse jäi bensiini mootorile, näiteks see, et juppe saab mootorile honda gx390 mootorilt sellel teenindus eestis olemas.\nEestis kahjuks mingil minu jaoks müstilisel põhjusel puudub kasutatud väikediisli alternatiiv. Uusi masinaid kus on korralik Lääne diisel peal müüakse ikka päris suurtes numbrites.Ehitustehnika peamiselt. Aga vanad masinad kaovad kuskile ju siis müüakse edasi Venemaale või tõesti lükatakse vanarauda. Vanade masinate all pean silmas üle 6-10a vanad.\nInimesed on sunnitud ostma uusi asju ainult.\nParematel lääne õhkjahutusega väikediislitel on kütuseerikulu 235-240g juba. Kindlasti teatav vahe tuleb sisse kui tööd on rohkem.Ärme unusta ka sinise diisli ja bensiini hinnavahet. Kuid paari lumehange lükkamisega seda tasa ei tee\nAlla -15 pole proovinud aga heas korras diisli,mis pole varustatud eelsüüte küünaldega saab starteris käima küll.Nööristarteri puhul -5 on siuke piir juba kus peab end ahviks sikutama.\nIgal juhul väikediisel ja säästuvärk ei käi kokku. Võin teile vihjeks öelda,et see Hiina klooni saab parandada Yanmari varuosadega. Kütusepump on ligi 300eurot,pihusti ots 150 eurot. Spets seib/puks pihusti alla 12 eurot. Pole veel kuulnud,et keegi oleks saanud Hiina kloonile varuosana osta odavat Hiina pumpa. Kindlasti kuskilt leiab aga Eestist?\nSee raha eest mida inimesed on nõus kulutama midagi peale bensumootori ei saa. Pealegi benuskal hooldus väga odav ning ise kergesti tehtav,käivitub iga ilmaga ka ilma elektristarterita,varuosad soodsad kuna B tootjaid on palju.\nKas keegi teab MB-1 rihmade , ma mõtlen originaalrihmade pikkuseid?\nJa veel - edaspidi vedava rihma pingutusrullik (nii vast seda nimetatakse) omab ühte vedru ümber hoova võlli. Üks ots läheb kõverikuga rulliku õla taha, teine, sirge ots peaks kuhugi vastu toetuma. Kuhu? No ei suuda välja mõistatada !\n03-07-2014, 13:30 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 03-07-2014, 13:34 PM ja muutjaks oli nunu.)\nMB-1 edasikäik – A–1213\nMB-1 tagasikäik –\tZ–1400\nSiin samas lõimes peaks olema pildid, mis võivad aidata vt siit\n03-07-2014, 14:07 PM\n(03-07-2014, 13:30 PM)nunu Kirjutas: MB-1 edasikäik – A–1213\nRihmamõõdud on väga abiks. Aga kuskilt ei ole näha, kus või mille taha tuleb torgata selle väiksema pingutusratta vedru sirgem ots. Teema varasemates postitustes olevad osad lingid ei tööta enam ja piltidelt ei ole sead vedru ka näha...või ei oska ma näha..see võib ka olla .\n03-07-2014, 14:37 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 03-07-2014, 14:50 PM ja muutjaks oli Basilio.)\nÕhtul on plaanis põkats puudeveoks välja ajada. Siis võtan kaane maha ja teen pilti. Seniks kannatust!\nKas isand Tiftil MB-1 raamat on? Kui ei, siis otsin enda oma üles ja skaneerin arvutisse. Abiks ikka.\n03-07-2014, 17:43 PM\n(03-07-2014, 14:37 PM)Basilio Kirjutas: Õhtul on plaanis põkats puudeveoks välja ajada. Siis võtan kaane maha ja teen pilti. Seniks kannatust!\n(03-07-2014, 14:37 PM)Basilio Kirjutas: Kas isand Tiftil MB-1 raamat on? Kui ei, siis otsin enda oma üles ja skaneerin arvutisse. Abiks ikka.\nMinu pärast pole nagu mõtet, ma siin remontisin sõbra massinat, nüüd sätin kokku, aga mälu on haugi oma .. Hää, kui ta sul arvutis on, siis minul kah koht, kust küsida ! Rihmad muretsesin ära.\n03-07-2014, 19:09 PM\nMeenus et lumepuhuri teemas on minu põka pilte küllalt. Kate on neil eemaldatud, nii et rullikud ilusti näha ja nimetatud vedru ka. http://forum.automoto.ee/showthread.php?...578&page=9\n03-07-2014, 22:56 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 03-07-2014, 22:57 PM ja muutjaks oli Tift.)\n(03-07-2014, 19:09 PM)Basilio Kirjutas: Meenus et lumepuhuri teemas on minu põka pilte küllalt. Kate on neil eemaldatud, nii et rullikud ilusti näha ja nimetatud vedru ka. http://forum.automoto.ee/showthread.php?...578&page=9\nVaata, sõber Basilio, siin on aint kaks varianti - olen mina loll või ei saa sina jutust aru . Sest ma räägin kogu aeg sellest tagumisest, alumisest, edaspidikäigu rihma pingutajast rullist ja tema tagasitõmbevedrust. See raisk on ju kõikse taga ja selle vedru alumine ots toetub millegi vastu. Mille vastu? Põhja vastu ta ei toetu, sest ei ulatu. SInu pildid on ilusad küll, aga SEDA vedru on näha ainult ühe väikse jupikese jagu.\n03-07-2014, 23:28 PM\nKas jutt sellest vedrust?\n03-07-2014, 23:37 PM\n(03-07-2014, 23:28 PM)aavu Kirjutas: http://forum.automoto.ee/attachment.php?aid=35820\n.....qa§§ˇ~<&%#¤%/&(/&%fg aru ma ei saa, kas ma kirjutan midagi valesti? See on eesmine vedru ja minu meelest vist tagurpidikäigu rihma oma.\nSama võlli peal on veel üks hoob, pisut tagapool ja....krt mitut moodi saab ühte ja sama asja selgitada .\n04-07-2014, 00:15 AM\nNo aga siin?\nLeitud http://forum.automoto.ee/showthread.php?...#pid283037 abil.\n04-07-2014, 00:16 AM\nPilte pole küll millestki teha enam. Aga üks vedru aas lähebki selle rulliku õla taha ja teine kõver ots läheb lattraua jupi taha. See on see sama lattraud, mis on keevitatud motobloki raami külge. Ja mille küljes on siis võll, millel pingutusrullid pöörlevad.\nKole raske seletada, aga vast arusaadav.\nKui nüüd vedru ots teiseltpoolt sirge, siis on ilmselt ots maha murdunud või keegi juba juures ennem miskit askeldanud.\nMinu ühel põkal oli see vedru üldse keskelt pooleks. Ega teda väga vajagi pole. Juhtraualt kangi lahti lastes kukub pingutusrull ju ise juba raskusjõu abil niiöelda maha ja ongi rihm lõtv. Pealegi on tõmbevarraste otstes nagunii ketijupid ka olemas, millest saab seda rulliku kukkumise käiku reguleerida.\nAga kui hirmus soov ikka see vedru sinna asetada, siis peaks nii saama. See konksuga ots sinna raami küljes oleva lattraua taha ja teine sirge ots pingutusrulli keskele kinnituva poldi taha näiteks äkki. Oleneb nüüd, mispidi see vedru keerd on.\nÜldiselt on selline mõiste nagu kombineerimine olemas ja saab kõik tehtud .\nAga vot see piltidel näha olev tagurpidikäigu pingutusrulli tagastusvedru peab küll kindlalt olema. Muidu jääb tagurpidikäik õrnalt peale ja rihma tervisele see hea ei ole.\nEdaspidikäigu rihm mäletamist mööda oli A-1210. See oli küll Rubena toodang. Ja eks eri rihmatootjatel olie veidi erinev märgistamine ka.\n(04-07-2014, 00:16 AM)meli666 Kirjutas: Aga üks vedru aas lähebki selle rulliku õla taha ja teine kõver ots läheb lattraua jupi taha. See on see sama lattraud, mis on keevitatud motobloki raami külge. Ja mille küljes on siis võll, millel pingutusrullid pöörlevad.\nEdaspidikäigu rihm mäletamist mööda oli A-1210. See oli küll Rubena toodang. Ja eks eri rihmatootjatel olie veidi erinev märgistamine ka\nTänud herr aavule ja meli666-le - pilt selge! Vedru ots on irdunud! see kõver ots, mis lattrauajupi taha peaks käima. Ja vabandust, et ajasin ise segamini edasi ja tagasi käikude pingutusrullikud. Aavu näidatud joonise pealt pole ka ju "selgelt näha", et üks on see ja teine too, aga numbrid ja seletused ajavad asja paika. Ega muu aiata, teen lattrauale või siis vedrule miskise lisa külge. Pole selle massina hingeeluga nii lähedalt tuttav ka, nüüd saan natuke proovida, kui käima saab. Põhiprobleemid olid erinevad õlilekked reduktorist ja lõtkud käru ühenduses.\n04-07-2014, 20:45 PM\n(04-07-2014, 06:51 AM)Tift Kirjutas: ... erinevad õlilekked reduktorist...\nReduktori õlilekete vastu aitab rõhutasandi tegemine. Originaalis pole ju ühtegi asja, kust üleliigne vurts saaks välja tulla.\nEndalgi oli probleemiks, et eriti just kevadel suurte temperatuurivahede korral kippus alumiste rattavõllide juurest higistama. Sai puuritud reduktori ülemisse ossa üks väike auk ja sinna toru keevitatud. Mille otsa läks omakorda plastvoolik.\nPeale seda jäi võllide ümbrus igal ajal kuivaks.\n04-07-2014, 23:48 PM\nMõtlesin, et võiks panna sellise tuulutuse nipli, nagu tehnikal ikka kasutatakse - keermega sisse ja peal on kübar.\nAga asjast - sain sellelt riistapuult paar pikemat köhatust ka kätte. Enne valasin paagist välja mingi soga - see oli pikast seismisest vääga haisema läinud bensiin. Aga pikemalt käia ei tahtnud. Võtsin karbussi maha. Avades avanes ...no ma ei tea.. kollane kaka igal pool. Kaanealune tihend oli laial voolanud ja ... igatahes tuleb puhastama hakata. Küsimus laiale ringile - kas seda kaanealust tihendit ka kuskilt võtta oleks? Või olete karbussi hoopis ära vahetanud? Olemasolev on, kui ma õieti mäletan, siis KMБ-5 .\nMootori hääl oli igatahes suhteliselt meeldiv .\n05-07-2014, 15:58 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 05-07-2014, 16:21 PM ja muutjaks oli Basilio.)\nSain täna lõpuks mahti oma lubadus täita ja võtsin põkal kaane maha.\nTegin pilte mõlema rulliku vedrudest. Edasiveo oma asub parajas p**** augus ja normaalset pilti väga raske saada. No ehk midagi on näha.\nTegin ka "vidjo" kuidas need asjad töötavad.\nRullikute liikumine seistes: https://www.youtube.com/watch?v=Id7TIfskJ40\n... ja töötades: https://www.youtube.com/watch?v=bBzXeuO_kQI\nVõtsin vigase vedru välja, ajasin murdunud otsa punaseks, näpitsatega kaks pööret ja valmis ta ongi! Töötab hästi! Tänud kaasmõtlejatele!\nNüüd oleks hea, kui saaks ideid bessiinikarburaatori korrastamiseks. Peaprobleem on olematu kaanetihend. Seda peensust papist välja lõigata... hmm, ei ole just kõikse meeldivam tegevus. Ideid?\n07-07-2014, 23:45 PM\nLugupeetud Basilio, kas oleks võimalik, et sa riputaksid seie üles informatsiooni, kuidas reguleerida MB-1 originaalkrbussi ja tema kütusetaset. See asi on lihtsus ise, aga liiga lihtsad asjad tahavad väga täpset lähenemist.


Vooremaa Keskkonnavaenuliku teo tiitel eelmisele valitsusele ja riigikogule\nKeskkonnavaenuliku teo tiitel eelmisele valitsusele ja riigikogule\nEesti Keskkonnaühenduste Koda (EKO) andis 2016. aasta keskkonnavaenulikema teo tiitli ehk keskkonnakirve valitsusele ja riigikogule põlevkivi ressursitasude alandamise eest, teatas EKO koordinaator.\nMöödunud aasta kõige tähendusrikkamaks keskkonnateoks valiti kolm pakendite kasutamist vähendavat algatust, mille eestvedajateks on Eesti Kaupmeeste Liit, MTÜ Tervikring ning Johanna Maria Tõugu ja Silver Smeljanski.\nEelmise aasta keskkonnakirve said üksmeelselt valitsuse eelmine koosseis ja riigikogu otsusega alandada põlevkivi kaevandamise keskkonnatasusid. “Riik peaks toetama põlevkivitööstuse negatiivse mõju vähendamist keskkonnale ja kliimale, seda iseäranis värskelt jõustunud Pariisi kliimaleppe valguses. Väga kahetsusväärne, et selle asemel võeti vastu otsus, mis vähendab veelgi ettevõtete vastutust meie elukeskkonna saastamisel. Aasta lõpuks tõusis nafta hind talvisest madalseisust pea kahekordseks, ent tasude taastamisest millegipärast ei räägita,” ütles EKO koordinaator Riho Kinks.


Vaid ühe ässa löönud maailma esinumber krooniti USA lahtiste kuningaks - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVaid ühe ässa löönud maailma esinumber krooniti USA lahtiste kuningaks\n11. september 2017, 7:24\nUSA lahtiste tennisemeistrivõistluste meesüksikmängu finaalis võidutses maailma esireket Rafael Nadal, kes alistas kolmesetilises mängus Lõuna-Aafrika Vabariigi tennisisti Kevin Andersoni (ATP 32.) 6:3, 6:3, 6:4.\n«Uskumatu, mis tänavusel aastal juhtunud on,» ütles 31-aastane tennisekuningas, kes võitis juunikuus ka Prantsusmaa lahtised. «Pärast raskeid aastaid, erinevaid probleeme ja vigastusi, on käimasolev hooaeg olnud väga emotsionaalne.»\nNadal lõi kaks tundi ja 27 minutit kestnud kohtumises vaid ühe ässa Andersoni kümne vastu, kuid tegi kolm topeltviga vähem vastavalt üks ja neli.\nKarjääri 16. suure slämmi turniiri (Prantsusmaa lahtised 10, USA 3, Wimbledon 2 ja Austraalia 1) võitnud hispaanlast kiitis ka tema finaalivastane. «Sa oled üks raskemaid vastaseid ja meie spordi üks suurimaid nimesid. See ei olnud tulemus, mida ma soovisin, aga jätkan võitlemist ja olen peagi tagasi,» sõnas Nadali eakaaslane Anderson.\nMeistri teekond USA lahtistel:\n1. ring: Dusan Lajovic (Serbia) 7:6(6) 6:2 6:2\n2. ring: Taro Daniel (Jaapan) 4:6 6:3 6:2 6:2\n3. ring: Leonardo Mayer (Argentina) 6:7(3) 6:3 6:1 6:4\n4. ring: Alexandr Dolgopolov (Ukraine) 6:2 6:4 6:1\nVeerandfinaal: Andrey Rublev (Venemaa) 6:1 6:2 6:2\nPoolfinaal: Juan Martin del Potro (Argentina) 4:6 6:0 6:3 6:2\nFinaal: Kevin Anderson (LAV) 6:3 6:3 6:4\nTennis Vaata tennisesaadet: kuidas Ostapenko tähelepanu keskpunktis hakkama saab? Loe artiklit Vaata videot\nTennis Kontaveiti peetakse Prantsusmaal mustaks hobuseks Loe artiklit\nTennis Prantsusmaa lahtiste põhitabelisse pääses ka kolmas Eesti tennisist 1 Loe artiklit\nTennis Eesti noortennisist võitis koduse turniiri Loe artiklit\nTennis Tenniseekspert: Kontaveit võib Pariisis vägevalt üllatada 1 Loe artiklit\nTennis Prantsusmaa lahtiste põhitabel: mis ringis saavad omavahel kohtuda Kontaveit ja Kanepi? Loe artiklit\nTennis Prantsuse lahtised: Kanepile loos ei naeratanud, Kontaveit kohtub ameeriklannaga Loe artiklit\nTennis Blogi: Zoppi teekond Prantsusmaa lahtistel lõppes kolmandas eelringis Loe artiklit\nTennis Blogi: Zopp jõudis Prantsusmaa lahtistel põhiturniirist ühe võidu kaugusele Loe artiklit\nTennis Video: märatsenud Pliškovale määrati neljakohaline trahv 3 Loe artiklit\nSport Williams jääb Prantsusmaa lahtistel asetuseta Loe artiklit\nTennis Zopp alistas Prantsusmaa lahtistel kohaliku tulevikulootuse Loe artiklit\nTennis Avaseti võitnud Kanepi langes Strasbourgi turniirilt välja Loe artiklit\nSport Kontaveit tõusis karjääri parimale kohale, Kanepi kerkis kaheksa kohta Loe artiklit\nTennis Anett Kontaveidi turniir lõppes kolmandat korda järjest täpselt samal põhjusel Loe artiklit\nTennis Nadal võitis järjekordse turniiri ja tõuseb taas esireketiks Loe artiklit\nTennis Kontaveidi alistanud Svitolina võitis Rooma turniiri Loe artiklit\nTennis Kontaveit: oli väga hea nädal, emotsioonid on ainult positiivsed Loe artiklit\nTennis Video: Rooma tenniseturniiri segas ootamatu külaline Loe artiklit


Bitmaini endine tegevjuht Jihan Wu kaasab uut kapitali uhiuuele krüpto -ükssarvikule - CryptoPumpUudised - krüptoraha uudised\nAvaleht » bitcoini uudised » Bitmaini endine tegevjuht Jihan Wu kaasab uut kapitali uhiuue krüpto-ükssarviku jaoks\nBitmaini endine tegevjuht Jihan Wu kaasab uut kapitali uhiuue krüpto-ükssarviku jaoks\nMatrixporti, mis on osa Jihan Wu Bitmaini väljumismeetodist, hinnatakse nüüd lihtsalt kahe aastaga üle miljardi dollari.\nJihan Wu sai pärast Bitmain Technologies kaasasutajat 2013. aastal ja 2018. aastal avalikuks saamist populaarseks krüpteerimisnimeks. Tema kõige praegune ettevõtmine Matrixport tõstis uhiuue kapitali, et olla ükssarviku tasemel 1 miljard dollarit.\nSuurte aktsiakapitaliettevõtete, sealhulgas Tiger Global, DST Global, C Ventures ja K3 Ventures, kaasamisega kaasnes Matrixporti C -seeria rahastamisel üle 100 miljoni dollari. Krüpto-finantsteenuste ettevõttena üritab Matrixport teostada Wall Streeti sarnast struktuuri tohutule krüptoraha kogukonnale.\nMatrixporti tegevjuhi ja varasema Bitmaini finantseerija Ge Yueshengi sõnul on see ettevõte praegu mõeldud kõrge netoväärtusega inimestele, kellel on suur hulk riski- ja tuluootusi. Ettevõte teatas, et tal on alates 10. aasta märtsist üle 2021 miljardi dollari väärtuses klientide omandit ja see tähendab finantseerijate lahkumismeetodina börsile minekut „kolme kuni viie aasta pärast”.\nNagu varem Crypto teatasPumpUudised, Wu asutas Matrixporti pärast valitsuse vastupanu ja Bitmaini avalikku turuletoomist tagasi 2019. aastal. Eelmisel aastal saavutas idufirma tulu 7–8 miljonit dollarit ja oli ilmselt kahekordistanud rahastaja raha 2020. aastaks kogu oma viimase aasta jooksul finantsinvesteeringute tsükkel.\nSeotud: Bitmaini endine tegevjuht Jihan Wu: regulatiivsed mahasurumised võivad krüptole kasuks tulla\nTsiteerides jäika poliitikat versus krüptoarendus, CryptoPumpUudised olid tegelikult teatanud Wu vaatenurgast "halbade tegijate tööstuse väljajätmisele" ja turu edukuse taastamisele. Enne Wu lahkumist Bitmainist hinnati 12. aasta augustis ettevõtte väärtuseks 2019 miljardit dollarit.\nMatrixport toetab praegu kõige populaarsemaid krüptovaluutasid, sealhulgas Bitcoin (BTC), Ether (ETH), XRP, Bitcoin Cash (BCH), Litecoin (LTC) ja Tether (USDT) versus fiat valuuta.\nJP Morgani tegevjuht ütleb, et Bitcoin ($ BTC) on "väärtusetu", siin on põhjus, miks ta jälle eksib\nMatrixporti, mis on osa Jihan Wu Bitmaini väljumismeetodist, hinnatakse nüüd üle


Uuring näitab, et talentide rakendamine on tähtsam, kui talentide arv ettevõttes. Üks tõhus strateegia on soodustada talentide võrgustikke sotsiaalse tunnustuse abil. Sotsiaalne tunnustamine tähendab, et töötajatel on võimalik ja neid innustatakse andma üksteisele positiivset tagasisidet. Tänapäeval kasutatakse selleks sageli kas ettevõtte intranetis spetsiaalset keskkonda, ettevõttesiseseid sotsiaalmeedia gruppe jms.\nSõda talentide pärast on sageli kirjeldatud kui ettevõtte võimet ligi meelitada ning ettevõttes hoida töötajaid, kes on kõige tulemuslikumad ja/või kõrge potentsiaaliga. Selle “sõja” eelduseks on, et talendid on piiratud ressurss ja ettevõte, kus töötab kõige enam talente, on ka kõige edukam.\nHiljutine uuring on osaliselt seda arvamust muutnud, võttes luubi alla selle, kuidas talendid tegelikult suhestuvad ettevõtte eduga. Väga edukad ettevõtted erinevad keskmistest selle poolest, et nad koondavad parimad töötajad kõige olulisemate funktsioonide ja rollide ümber. Üks selgitus sellele on:\nTalentide meeskonnad ja võrgustikud on ettevõtte edu alused. Kui andekad töötajad on koondatud tähtsate valdkondade juurde, siis neil võrgustikel on suuremad võimalused kasvada, kui koostöö areneb ja suhted tugevnevad. Kui üks andekas töötaja võib omada suurt mõju põhitegevusele, siis meeskond talentidest võib seda mõju hüppeliselt suurendada.\nSellised sisemised talentide võrgustikud võivad olla kriitiliseks teguriks ettevõtte edu saavutamisel. Seda eriti, kui neid toetatakse ja arendatakse vastava tehnoloogia poolt.\nSotsiaalne tunnustus on üks selline lahendus, mis võib aidata organisatsiooni talente võrgustikus rakendada. Hea on sellega liita ka täiendavaid meetmeid, nagu näiteks arutelud, juhendamine ja tagasisidestamine.\nTunnustus tugevdab omavahelisi suhteid ja koostööd, kui talendid töötavad funktsioonide ja valdkondade üleselt, et saavutada olulisi tulemusi ettevõtte jaoks. Info ja analüütika, mida pakuvad näiteks sotsiaalse tunnustamise tehnoloogilised platvormid, aitavad juhtidel näha neid võrgustikke reaalajas. Nad saavad esile tuua, kui olemasolevate meeskondade või vähem formaalsete gruppide vestlused ja koostöö omavad olulist mõju ettevõtte tegevusele ja tulemustele.\nKuidas teie ettevõte innustab andekaid töötajaid koostööle ja edule?


Örreke lihtsad õpitoad jõuluüritustele - Sekretar\nAutor: Sekretär.ee • 14. oktoober 2016\nÖrreke lihtsad õpitoad jõuluüritustele\nJõulusoovidega trühvlid, salapärane mosaiik või puhas kodune kosmeetika – need on Örrekese populaarsemad jõuluõpitoad.\nÜks võimalus oma ettevõtte jõulupidu sisukamaks muuta on kutsuda kohale Örrekese õpituba. Õpituba sobib loomingulise tegevusena nii suurfirma jõulupeole kui ka väikeettevõtte pidulikule jõululõunale. Lapsed aga on jõuluõpitubadest alati põnevil ja uhked oma meisterdatud esemete üle.\n„Oleme õpitube läbi viinud juba 5 aastat ja seda nii suurtele kui väikestele ettevõtetele. Vahel on näha, et õpituba on kui „väike päästeingel“, et saaks piduliku õhtusöögi ajal ennast sirutada ja igavuse peletamiseks natuke „nokitseda“. Õpitoast lahkutakse väikese omavalmistatud esemega, mis paljudel juhtudel leiab tee päkapikukotti või ka juba päris jõulukingiks. Omavalmistatud huulepalsam, õnnekivi, seep või mosaiiktehnikas küünlaklaas on ju suurepärane jõulukink,“ ütleb Örrekese tegevjuht ja koolitaja Kadrin Pintson.\nOmavalmistatud huulepalsam on suurepärane jõulukink.\nÖrrekese õpitoad sobivad igas vanuses meisterdajatele. Ajaliselt on õpitoad lühikesed, mistõttu sobivad nad just erinevate ürituste ajatäiteks. Kasutatakse lihtsaid töövõtteid ja hoolitsetud on ka selle eest, et meisterdamine peoriideid ei rikuks.\nOma kogemusest Örrekesega räägib Tiina- Katariina Kaber firmast Catalyst Teambuilding Estonia. "Nagu elus ikka, ilmuvad head pakkumised sageli väga viimasel hetkel. Sellistel puhkudel on eriti tore, kui on partnereid, kes lühikese etteteatamisega valmis appi tulema. Nii juhtus meil Catalyst Balticus, kus lisaks meie meeskonnamängule küsiti meisterdamise töötuba vaid paar päeva enne üritust. Örreke oli meie esimene mõte ja saimegi kliendil jaoks päeva sisustada oma seiklusliku meeskonnamängu ja arendava siidimaali töötoaga."\nÕpitubade suurus algab 10 osalejast ja piiri osalejate arvul ei ole. Suurtele seltskondadele saab õpituba korraldada nn vabas vormis, kus juhendajad on kohal näiteks kolm tundi ning osalejad tulevad meisterdama täpselt siis, kui soovivad.\nKadrini sõnul on jõulupidudel populaarsed maiustuste valmistamine, küünalde valamine ja koduse kosmeetika tegemine. Lastel lähevad silmad särama võluklaasi õpitoas võtmehoidjaid meisterdades, martsipanist päkapikke voolides või mosaiigi õpitoas küünlaklaase valmistades.\nJõulupidudel on populaarne trühvlite valmistamine.\nÖrrekese tegevjuht lisab, et nad tulevad õpitubadega kohale, kuhu vaja – õpituba saab korraldada ka näiteks peenes restoranis. Vaja on ainult meisterdamiseks sobilikku lauda ja toole, et kõik osalejad ümber laua istuma mahuksid. Nii toimus see näiteks vanalinna südames asuvas restoranis Peppersack. Restorani telliti Angelika Randmaa eestvedamisel huulepalsami õpituba ühele kolleegile sünnipäevaks.\n„Tellisime Örrekeselt koduse kosmeetika õpitoa, et üllatada kolleegist sünnipäevalast. Õpituba tekitas seltskonnas suure elevuse. Saime teada, kui lihtne on kodust kosmeetikat ise valmistada. Õpituba toimus restorani ühes väikestest saalidest. Örrekese korraldus oli ladus ja meeldiv. Soovitame Örrekest soojalt,“ jagab Angeelika Randmaa oma muljeid.\nPõnevaks projektiks on sellised õpitoad, kus meisterdatakse ühiselt meeneid koostööpartneritele. Nii toimus see paar aastat tagasi Teeme Ära meeskonnas, kus koostööpartneritele tehti kingitusteks mitukümmend jõuluseepi.\nÕpituba saab kasutada ka heategevuseks, minnes Örrekese õpitoaga meisterdama mõnda lastekodusse või sotsiaalkeskusesse.\nE-post: [email protected] www.orreke.ee\nSeltskond Kuninga Kojas


Akadeemiline võrguühendus muutus 10 korda kiiremaks - ITuudised\nAkadeemiline võrguühendus muutus 10 korda kiiremaks\nUrmas Lett ja Kristina Lillemets.\nTeaduse ja hariduse andmeside optiline magistraalvõrk on alustaristu kõikidele teadus- ja arendusasutustele, mis vajavad piiriülest koostööd, kiiret andmeedastust ja suurte andmemahtude ülekandmist.\n"Tallinna ja Tartu vahel on tänu sellele projektile võrguühenduse kiirus 100 Gbit/s. See tähendab, et teadusandmed liiguvad nüüd kümme korda kiiremini kui enne," rääkis HITSA taristu juht Kristina Lillemets.\n"Tänu võrgule saavad toimida ülikoolidevahelised koostööprojektid. Näiteks Eesti muusika- ja teatriakadeemia pidas viitevaba heli ja video ülekandetehnoloogia LoLa (low latency) abil kontserdi, kus ooperilaulja oli Minskis ja klaverimängija Eestis," tõdes HITSA taristu juht.\nMagistraalvõrgu kaasajastamise projektijuhi Urmas Leti sõnul on Eesti suurim võrgutarbimine seotud just uurimiskeskusega CERN. "Suure osa andmevoost moodustab keemilise bioloogia ja füüsika instituudi ning CERNi andmevahetus ja see kasvab stabiilselt," ütles ta.\n"Peame käima ajast ees, et hoida ühenduses varu. Kui nõudlus peaks kiirelt kasvama, siis meil ei ole võimalik kiiresti kasutajate vajadustele reageerida. Sellepärast me peamegi oma võrku pidevalt kaasajastama ja kiirendama," lisas Lett.\nEesti teaduse ja hariduse andmeside optilise magistraalvõrgu kaasajastamise projekti rahastas sihtasutus Archimedes 546 250 euroga Euroopa Liidu regionaalarengu fondist riikliku tähtsusega teaduse infrastruktuuri toetamise teekaardi alusel.


Kas pärast lahutust saab ühisdeklaratsiooni esitada? - Raamatupidaja\nAutor: Lemmi Kann • 8. veebruar 2011\nKas pärast lahutust saab ühisdeklaratsiooni esitada?\nKüsimus: Kas on võimalik esitada ühisdeklaratsioon ka pärast ametlikku lahutust?\nKüsimus tuleneb eelkõige eluaseme intresside tagastusest - kuna eluasemelaen pangaga on vormistatud ainult ühele isikule, kuid eluaseme tegelikud omanikud olid mõlemad abikaasad 50% ulatuses võrdselt, ja seda kogu 2010. aasta jooksul.\nKas sellisel juhul on võimalik esitada ikkagi ühisdeklaratsioon, kuna tulude perioodil, mille eest deklaratsioon esitatakse, oldi veel abielus, aga 2011. a veebruariks enam mitte?\nLahutus on vormistatud 2010. aasta lõpus 30. detsembril. Aga kogu 2010. aasta jooksul omasid mõlemad abikaasad 50% omandist. 30 detsembril vormistati ringi ühele abikaasale vara 100%liselt. Aga laenu võtja oli 100%liselt teine abikaasa.\nVastus: 2010. aasta kohta ei saa te abikaasade ühist tuludeklaratsiooni esitada, sest 31. detsembriks oli teie abielu lahutatud. Intressi soodustust ei saa deklareerida alates kuupäevast, mil omand läks üle isikule, kes ei ole laenuvõtja. Sellele kuupäevale eelneval perioodil tasutud intressi võib deklareerida laenuvõtjast abikaasa.\nKui eluase oli kaasomandis, võib laenuvõtjast abikaasa 50% abielulahutusele eelneval perioodil tasutud intressi deklareerida. Kui aga eluase osteti abielu kehtimise ajal ning see oli abikaasade ühisvara, siis võib laenuvõtjast abikaasa 100% abielulahutusele eelneval perioodil tasutud intressi deklareerida .\nMaksu- ja tolliameti foorumis vastavad küsimustele MTA spetsialistid.


operatsioonieelik 17. jaanuar 2011, kl 18.35\nKas kellelgi on selle rohuga kogemusi?\nSattusin vaatama reedel ETV-s Ringvaadet, kus seda rohtu kiideti.\nKolasin ka internetis\nÄkki saab sellest rohust abi ja op jääb ära!\nsee 17. jaanuar 2011, kl 18.44\nei ole rohi, isegi mitte toidulisand. Nanohapi ei ole registreeritud ei Ravimiametis, ega ka Veterinaar ja Toiduametis. Söö caltsiumi, mõju on sama,\nsa 17. jaanuar 2011, kl 18.50\npead seda ISE ja veelkord ISE otsustama, miks sa arvad, et meie, kes me siin peamiselt "põhulõugadena" esineme, äkki su tervise oma südametunnistusele peaksime võtma... Kui see aine pole veel tootmises nagu artiklist selgub, kust need kogemused siis\noperatsioonieelik 17. jaanuar 2011, kl 21.40\nSiin näiteks kirjutatakse, et Eestis liigesevaevustes inimesi üksjagu, kes selle rohu abil taas normaalses elukvaliteedis.\nEhk satub mõni neist siia ja jagab oma kogemusi.\nlevis 18. jaanuar 2011, kl 00.35\nMa kirjutasin lühidalt sellest http://www.para-web.org/showthread.php?tid=5483\nJa kui saan tagasiside ühelt inimeselt, kes hakkab seda kasutama, siis kirjutan sinna ka tulemused, olgu need siis positiivsed või negatiivsed.\nivlute 22. märts 2011, kl 11.56\nTere. Hakkasin Nanohapi kasutama 21.03.2011.Minu mure ja painaja on puusavalu mida olen kannatunud juba aastaid.Arstid väidavad,et kõik on nagu ok aga mis pagan see teeb mulle sellist valu,et ei saa istuda ega pikaligi olla.Proovin siis selle kapslikuuri läbi teha.Kahju ,et ei ole lugeda kuskilt tagasisidet inimestelt kes on seda kasutanud.\nann 27. märts 2011, kl 14.29\nkui ta parandab rakutasandil, siis mind huvitaks, et kas ta paneb valimatult kõik rakud kasvama, vähirakud ka või? Et kui inimesel vähk polnud veel avaldunud, siis seda imekapslit neelates kaob ära jalavalu ja boonuseks avastab rinnast tükid?\nL. 15. november 2015, kl 11.12\nLeidsin endal sedelinselle nimetusega ja hakkasin uurima. JUskui IMERAVIM.Tegelikult pole ravimite nimekirjas.\nNüüd aastaid möödunud selle toote tulekust ja tahaks teada, kes on kasutanud, kuidas on toiminud.\nviimasele 15. november 2015, kl 13.23\nMine apteeki ja küsi sealt paksude jalaküünte salvi kohta.\nTo viimasele 15. november 2015, kl 14.00\nKui teid vaevad paksud jalaküüned, eks minge apteeki ja küsige. Küsimus oli milleski muus.\ntere 15. november 2015, kl 17.13\nMul üks tuttav proovis seda imeravimit,et oma liigesevaludele leevendust saada.Halvemaks ei teinud ja paremaks ka midagi ei muutunud.Lõpuks ta arvas,et neis kapslite oli vist karulijahu.Ilmselt on kõik mõtlemises kinni.Aga kõige kindlam on siiski oma arstilt ja apteegist abi küsida.\nja veel 15. november 2015, kl 18.24\nAga pasan....eeria puhul paneb kinni nagu kartulijahu.Muidugi kui tegu on kroonilise kiilaspäisusega, siis on hea toiduõli koos sidruniga pähe määrida. Milleski muus ei saa asi olla kui madalas enesehinnangus ja räpatanud jalakandades.\nJah 18. november 2015, kl 09.13\nMina kasutan ja mind on aidanud. Ei tarvita pidevalt, vaid siis kui põlvevalu liikumist hakkab takistama. Igal juhul olen siiani saanud põlveliigese operatsiooni edasi lükata.\npunapea 27. november 2015, kl 16.10\nhakkasin kasutama eelkõige istmikunärvi põletiku ja põlveliigese tsüsti tõttu. kaks kuud saab täis. istmikunärvi krampi pole sellest hetkest alates olnud (septembri lõpust). mina võin öelda, et see mõjus mulle KOHE!tarvitan edasi ja olen väga lootusrikas!!! tänu J.Saarele!\njazzike 02. detsember 2015, kl 12.03\nKirjutage palun kust seda Nanohapi saab osta,apteegis ei ole ,kas internetist?\n:))) 02. detsember 2015, kl 13.29\nIstmikunärv hakkab igal juhul tõmblema, kui istud liiga kaua ühe koha peal ja eriti hakkab tõmblema sel juhul kui sa ei hoia kehakaalu tasakaalus oma pikkusega.Mida solki te siin sööe ja soovitate, peast segi või mis lollusega tegeletakse.Kas need solgi müüjad ei karda seadusesilma?\nViimasele, tee leivatükikesi keefiri sisse ja söö.\nviimasele :))) 03. detsember 2015, kl 21.35\nSöö sitta lusikaga,\nkui vaja võta juurde :)\nvon Freen 04. detsember 2015, kl 01.06\nlugudegapeetud kallisarmsad kliendid!\nunustage NANO HAP.\nsee on nüüd juba aja lugu!!\nmeie kliinikumil on hiameel pakkuda Teile täiesti võrratut ja täiesti uut ja täiesti enneolematut toodet PANO HAPP !\npraega saadaval supper innaga 248€ 10gr + tasuta kaasa manustamistoru ja klistiiripump\nSEALSAMAS saadaval kohe kõikidele PANO HAPPi tellijatele skisokliinikumi logoga poolehinnaga auakivid, pärjad, erimõõdus kirstud ja tuhaurnid koos ilusa kollase kiirituse kleepsuga\nmeilt saavad PANO HAPPi tellijad kiirkorras osta ka auaplatsi ja rentida soodukaga omakseid\nära mõtle kaua\nvõta KOHE TÄISPAKETT !\n:)))) 04. detsember 2015, kl 12.38\nJa siis ongi HÄPPid.:)\nkuldkalakese exomanik 06. detsember 2015, kl 05.19\nmina võtaks selle kleepsuga tuhaurni. vaene kalake hakkas köhima ja peale MMS-i tilgutamist akvaariumisse hulpis lausa kõht ülespidi.\npunapea 08. detsember 2015, kl 16.46\nsaab internetist, lähed kodulehele ja seal ta ongi, tellimine on lihtne ja kiire\nLeade 12. märts 2016, kl 04.20\nAvastasin selle NANOHAPi toote paar nädalat tagasi.Praegu tarbin-olen vaeg-liikuja.Olen tundnud oma jalgades kummalisi aistinguid,kuid kasutusperiood on veel lühike ja ega need imed ikka üle-öö ka sünni.Palju on meil ka nö.kahe kõrva vahel kinni.Kui me suudame oma terviseprobleemide alguses jääda positiivseks ja oskame oma tundeid ja soove delegreerida õieti,siis võib inimene ennast ka platseeboga terveks ravida.\nJa kohe kindlasti ei tule tervis teisele sitasti üteldes.\nvon Freen 12. märts 2016, kl 11.33\nLeade 12. märts 2016, kl 04.20 joonistas meile:\n> Palju on meil ka nö.kahe kõrva vahel kinni.\nja seda asja, mis seal kõrvude vahel kinni on, nimetatakse platseeboks ja notseeboks\nkõikselihtsam on platseebotajatest kiiruskujatel\nnemad võivad näituseks iseäranis sügavuti ära uskuda, et sihvka kasvatab ajumahtu ja sis kui ta neid sihvkasid ilusasti sihtotstarbeliselt tarbib, sis tema ajumaht kasvabki.\nkõikseraskem on aga notseebotajatest vaeguskujatel.\nnendele võidsa sisse sööta togututes kogustes midaiganes a tulemusi ei akka kuskilt otsast tulema.\nsee tähendab, et tulemuste saamiseks oleks ädasti esimeses etapis vaja ennast notseebotajast platseebotajaks ravida. seda aitavad (ökolooduslikestpreparaatidest näituseks rääkides) teha juba meile ammu teadatuntud pädevad kanepitaimed, seened jms lillelaste praktikumid.\nNanny Happy 10. august 2017, kl 21.58\nOlevat ravimiregistris registreeritud sügisest pidi apteekidesse ka tulema\negiptuse ohakavann 16. august 2017, kl 03.21\npidavat kõigi hädade vastu aitama, alates väärhambumisest kuni kõhupuhitisteni välja. tasuta ära anda pool hektarit ohakaid ja väga antiikse välimusega roostes malmvann.\nHappy Nanny 18. august 2017, kl 17.24\nSee Ringvaate link ei tööta\nvon Freen 26. august 2017, kl 19.21\nmeiel on veel natukene järel Pano Happi!\njulge Unt küsib julgesti ja saab rinna rasvaseks\nFlexx 29. august 2017, kl 20.37\nKui palju sellest abi on olnud\nFlexa Plus 07. november 2017, kl 21.42\nPureactivi 07. november 2017, kl 21.59\nÕhtulehes oli reklaam et asjaga tegeles James D Reinolds Chicago ülikoolist ja tema telefon on 6347353


Igor Tõnu Tassi imepärane elu Tartu kunstikoolis : Õpetajate Leht\n28. dets. 2015 Sirje Pärismaa Õpetajate Leht - Kommenteeri artiklit\nTartu kunstikooli Igor Tõnu Tassile külla minnes toimin ajakirjanikueetika vastaselt ja võtan kaasa väikse meelehea. Kuigi käes on keskpäev, mil Igorit tabab tavaliselt rammestus, kohtan kooli koridoris esimesena just teda. Ta puurib mind oma rohekate silmadega, justkui uurides, mis talle kingiks toodi.\n„Eriti meeldivad Igorile söödavad kingitused, aga tähelepanu leiavad ka mänguasjad,” muigab Igori „pressiesindaja”, kunstikooli avalike suhete koordinaator Piret Paluteder.\nIgor Tõnu Tass on elanud Tartu kunstikoolis oma imepärast elu juba viis aastat.\n„Igor oli koduta kiisu, liikus siin ja toonane administraator Jaanus, hea südamega inimene, lasi ta sisse ja andis süüa,” meenutab Paluteder. Aga kass hakkas fuajeest end vähehaaval järgmistele korrustele sättima ja märgistas laoruumi. Kuna koolipere oli varem fantaseerinud, et loomingulises kollektiivis võiks oma loom olla, oligi kassi saatus otsustatud.\nLoomaarsti juures tehti vajalikud toimingud – steriliseerimine ja vaktsineerimised. Pandi paika liivakasti- ja söögikohad, otsustati, kes koolivaheaegadel kassile elukohta pakub. Et ta tunneks end hästi.\nAlgselt pandud slaavipärasele nimele Igor lisati eesti Tõnu ja perenimeks sai Tass. Kutsutakse teda siiski Igoriks.\nÜhel hetkel tegid õpilased Igorile oma Facebooki konto ja sealt alates hakkas tema tuntus kasvama. Siis aga lend lõpetas kooli ja postitused lõppesid. Direktor Kadi Kreis ja Piret Paluteder otsisid lehe administraatorit, et kontot uuendada ja postitusi jätkata. Igori tegemised kogusid populaarsust ja postitused läksid regulaarsemaks.\nSiis aga Tartu kunstikooli Facebooki leht suleti, kuna kool polnud organisatsioonina seal kirjas. Nii sündis otsus hakata Igori kontot süsteemsemalt kooli huvides kasutama.\n„Me oleme loomingulised ning väikse organisatsioonina paindlikud ja kiired reageerijad. Meil on julgust ja pealehakkamist teha asjad ruttu ära,” kõneleb Kreis. „Igori lehekülg on nüüd turunduse osa ja ta on kujunenud meie turundusisikuks.”\n„Kui algul olid kontol ainult kassi tegemised, siis nüüd on tasakaal nihkunud,” lisab Paluteder. „Kasutame kassi kontot kooli info jagamiseks.”\nFacebookis on taastatud ka Tartu kunstikooli lehekülg ja infot jagataksegi mõlema lehekülje kaudu. Igoril on praegu sõpru vähem kui kunstikoolil (685 versus 3256), kuid kassi kohta on seegi kõva tulemus.\n„Igor haakub asjalikul kombel meie koolieluga,” räägib Kreis. „Oleme saanud teda ka teistmoodi rakendada kui lihtsalt kassina. Ta ühendab kogukonda ja vilistlasi, ka neid, kes õppinud enne tema meile kolimist.”\nIgor Tõnu Tassil on ka uus kiibiga õpilaspilet, pilt ja isikukoodki peal. Bussis pole ta seda siiski veel kasutanud.\nMõistagi on Igor inspiratsiooniallikaks. Ta vaatab vastu kooli suveniirtassidelt ja maalidelt-joonistustelt. Õpetajate toas kapi peal on kassi maja.\nNii kassi maja kui ka tassid valmisid ettevõtlusõppe ja erialametoodikate sidumise projekti käigus. Kassi maja mõtlesid välja noored, keda koolitati tööturult väljakukkunud noortele suunatud projekti raames.\n„Seega teeb Igor ka sotsiaaltööd,” sõnab Kreis. Ja nii maju kui ka tasse müüakse, need pole ainult koolitööks jäänud.\nIgor kasutab prototüübina valminud maja sihtotstarbeliselt – hüppab kapi peale ja poeb sinna magama.\n„Tööülesannete kõrval on ta tavaline kass, kes käib väljas, kakleb naaberkassidega, nii et vahel on kõrv lõhki. Siis me paitame ja lohutame,” ütleb Paluteder. „Teeb oma kassitempe, püüab hiiri ja vahel mõne linnu. Ta pole diivanikass, ikka tiiger! Tuntav on aga tema tänulikkus selle eest, et oleme ta omaks võtnud. Kannatab välja tuhanded paid. Vahel muidugi staaritseb ka.”\n2014. aasta parima õpetaja valimisel andsid õpilased välja mitmeid eripreemiad, nagu „kõige lõbusam”, „kõige veidrikum” jne. Igorile anti „kõige kõigema õpetaja” auhind. Auhinnaks sai loomake ikka söögipoolist!\nOmad lemmikud on ka Igoril – need, kes teda rohkem nunnutavad, süles hoiavad ja ühest kohast teise tassivad.\nKassi üks lemmik on füüsika-, matemaatika-, kujutava geomeetria ja kehalise kasvatuse õpetaja Hillar Uudevald, kes laseb Igoril tahvlikepi laserikiirt taga ajada. Kass pole enam esimeses nooruses, aga võtab mängu üles. Kui Uudevald paneb oma seljakoti õpetajate tuppa, istub kass selle kõrvale ja ootab, kuni kepp välja võetakse. Õpetajad naeravadki, et Hillar on Igori kehalise kasvatuse õpetaja.\nKreis meenutab, et kui Igor oli noorem, hakkas ta õppenõukogus tahvlil hiirekursori järele nii hüppama, et koosolek tuli katkestada – oli sedavõrd naljakas.\n„Igor tervendab õhkkonda,” sõnab direktor. „Peakski tegema ühe päeva, kus inimesed suhtlevad omavahel samamoodi, nagu kassiga rääkides.\nKuidas meie kehakeel ja hääletoon muutuvad! Eks ta ole meil ka psühholoog. Teab, kelle sülle tohib ronida, mis kell inimesed tööle tulevad, kes sõidab liftiga ja kes ronib trepist. Teab kõigi harjumusi.”\nKui kass majja võeti, tekkis ka küsimus, kas ta hakkab käima ka tundides. Kohustust teda sisse lasta pole. Kui kass annab ukse taga märku, otsustab iga õpetaja ise, mida teha. Igor aktsepteerib seda, kui ei pääse sisse.\nKui õpetajate toas on koosolek, viskab ta end laua kõrvale pikali. Või pikutab sekretäri laua peal.\nJoonistus- ja maalitundides käivad vahel koerad poseerimas, aga Igorit modelliks saada ei õnnestu. Ta võib kümme tundi ühe koha peal magada, aga käsu peale pikutama pole nõus.\nÕigel ajal platsis\nOsal inimestel on alati midagi kaasas kassile. Maja administraator, kelle juures Igor Kütiorus suvitab, toob sõbrale kana või kala. Kui käes on pärastlõuna, siis Igor ootab juba tema saabumist.\nArvutijoonistus: Joosep Sepp\nKell kolmveerand kümme õhtul pannakse maja valve alla. Igor on alati poole kümne ajal platsis, vaid paaril korral pole õigeks ajaks välja ilmunud. Ükskord juhtus aga müstiline lugu. Maja ei läinud valve alla. Tuli tehnik, vaatas ega saanud aru. Igorit polnud kohal. Siis saabus ta ukse taha ja nagu võluväel läksid ruumid valve alla.\nDirektori kabinetis käib Igor enamasti hommikul kella 10 ja 11 vahel, kui Kreisil maja peal ring tehtud. Hüppab sülle, miilustab kümmekond minutit ja siis lahkub.\n„Vanemaks saanuna ei lähe ta enam sinna, kus on väga palju rahvast. Oskab reguleerida, inimesed võiksid õppida sellest,” ütleb Kreis. Hommikuti on kass kõige erksam. Pärastlõunal enamasti magab. Õhtul käib väljas ja toob hiiri ka neljanda korruse ukse taha. Kord olid koolis Innovest külalised ja Igor taris ka neile hiire kohale.\n„Tegi vihje, et halvasti võõrustame külalisi,” muigab Kreis. „Mõni õpilane on vahel ehmatanud, nähes Igori püütud lindu. Õpivadki paremini elusat loodust tundma.”\nMõni vanem kolleeg vahel toriseb, miks elu kassi ümber tiirleb. Südames hoitakse Igori poole, aga uue aja turundusvõtted tahavad harjumist.\nKassiallergia pole kellelgi välja löönud, ruume koristatakse iga päev. Tumedate riiete kandjad tõmbavad toolid igaks juhuks kleeprulliga üle.\nEt kassid oskavad kohe pärast sööki manada ette maailma näljaseima näo, on puhkeruumi külmkapil silt, et looma üle ei toidetaks. Sügisel tuleb kass Kütiorust saledana linna, jõuluks läheb ümaraks.\nKui administraator Jaanus kunstikoolist töölt ära läks, tegi ta koolile südamliku kingituse – vanaaegse kohviveski, millele kinnitatud monogrammil on kujutatud meest ja kassi.\n„Ju oli tal hea meel, et tänu temale sai alguse Igori elu meie koolis,” sõnab Kreis.