Nädala kutsikas | Lõbusad asjad 2021\nElab: Merida, Mehhiko\nVanus: 3 ½ kuud\nKaal: umbes 3 naela\nChico saime sõbralt, kui ta oli pärast ema surma alles 3 nädalat vana. Ta oli väga pisike ega suutnud isegi kõndida. Toitsime talle pudelist piima. Kui me ta õue viisime, oli ta nii väike, et tuul koputas ta üle.\nChico on isane šnautser 3 kuud vana ja kaalub umbes 3 kilo. Ta on väga armastusväärne, mänguline ja arukas. Eriti armastab ta joosta ja mängida. Mõnikord tundub, et joostes hüppab ta tagajalgadega. Eriti naljakas on see, kui ta seda rohus teeb, sest tundub, et ta hüppab nagu jänku.\nTa armastab olla kinni hoitud, kuid eelistab, et pea oleks üle õla, et näha kõike, mis tema ümber toimub. Ta jääb alati meile väga lähedale, kui ta pole oma aedikus. Tema lemmikmäng on mängida vana sokiga puksiiri.\nTema lemmikmänguasi on piiksuv "taco" mänguasi. Igal Mehhiko koeral peab olema "taco" mänguasi. Ta armastab seda hammustada ja sellega maadleda. Chico lemmikkoht on köögis. Võib-olla otsib ta rohkem tacosid!\nTa sööb Ganadori kutsikatoitu ja naudib oma kananaha närimispulki, lisaks meeldib talle köögis hiilida, kui keegi ei vaata ja süüa kassitoitu!\nChico on õppinud istumist ja me õpetame talle, kuidas jääda. Ta on väga intelligentne ja saab oma pöörase treenimisega hakkama väga hästi. Talle meeldib väljas kassidega mängida ja ta on väga segane, kui peaks olema pöörane. Peame selle kallal vaeva nägema.\nMeie perekond armastab teda palju armastust ja naudib palju erilisi hetki koos meie uue pereliikmega Chicoga.\nLemmik maiuspala: kana närimispulgad\nLemmikmänguasi: plastikust taco kriuksuv mänguasi\nLemmikmäng: meeldib maadelda vana sokiga\nLemmik asi, mida teha siis, kui keegi ei vaata: sööge kassitoitu\nLemmiktegevus, mida teha kogu aeg: meeldib olla oma vanemate Saara ja Nicholase läheduses\nKui soovite oma kutsika nädala nädala kutsikale saata, valivad meie toimetajad igal nädalal ühe kutsika. Kutsika loo ja foto esitamiseks klõpsake siin .\nKutsikajutt võib sisaldada midagi erilist, mida soovite oma kutsika kohta öelda. Miks ta on eriline, kuidas sa ta leidsid, mida iganes sa soovid. Meie toimetajad valivad igal nädalal ühe kutsika.


Dermatiit võib nurjata sõrmejäljetesti - Meditsiiniuudised\nDermatiit võib nurjata sõrmejäljetesti\nVõrreldes tervete kaaslastega, põrusid liigselt kuiva nahaga täiskasvanud neli korda suurema tõenäosusega sõrmejälje andmise isikutuvastamistestis. Sellise tulemuseni jõuti Malaisias läbiviidud uuringus.\nSõrmejäljed on kõige tavalisemaks tunnusjooneks, mida indiviidi tuvastamises senini kasutatakse. Lõhestunud ja tursunud nahk võib aga muuta pöidlajälje ainulaadset struktuuri. Hinnanguliselt 15% kogu maailma inimestest kannatavad käenaha põletiku all, mille sagedasemaks põhjuseks on allergilised reaktsioonid, vahendasid ERR teadusuudised.


Tänane kuupäev 18 Juun, 2021 6:12\n90. leht 510-st\n[ 7637 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93 ... 510 Järgmine\nPostitatud: 06 Okt, 2014 22:29\nKaitseväe keskpolügoonil on riigil ligi 12 000 hektarit maad, miks neid laskealasid ei ole seal juba ammu välja ehitatud? Kas siis kusagil Lätis või Soomes on odavam pidevalt harjutamas käia?\nOhualad on selle probleemi nimi.\nPostitatud: 07 Okt, 2014 18:44\nKuulge mehed, võtke siis püksist välja ja pange lauale, mis te siin kraaklete?\nLäti ja Abramsid, mingil määral võisid T-55 -d tegelikult kaalukausil rolli küll mängida. Kui kaugelt ning kõrgelt vaadata siis on need 3 Balti riiki ükskamakõik(hea küll, ühele saab panna külge sildi "2% - OK"). Kui sealt kaugelt ja kõrgelt vaadata siis ühel riikil on polügoon ja, vahi imet, mõni tank kah. Ju nad siis vähemalt teavad, misasi see tank on.\nUmbes sama nagu meie jaoks on Tver ja Jaroslav ükskrdivenemaakõik.\nMuidugi võib arvata, et enne otsustamist, kuhu mida läheb, tehti ulmekeerulist analüüsi ja andmekaevet, samas on tegu ikkagi mitte eriti oluliste üksustega.\nPostitatud: 08 Okt, 2014 10:40\nKuna teemaarendus läks selle lätlaste T55 juraga juba täiega pekki, siis ei jäänud enam muud üle, kui viimased tosinkond posti veega alla lasta\nPostitatud: 08 Okt, 2014 15:41\nAmeerika Ühendriikide mehhaniseeritud jalaväekompanii tutvustas täna Tapa sõjaväelinnakus oma lahingutehnikat.\nPostitatud: 08 Okt, 2014 17:51\nUSA sõjaliste erialade keeles öeldes: Eleven-Bravot asendas Eleven-Mike\nKapten Trumm - palun vastust.\nTrummi sõnum, et ABRAMSite Lätti mineku (põhi)eelduseks võis olla lätlaste toimiv manöövrivõimeline ADAŽI polügoon (millist eestlastel veel ei ole), on täiesti adekvaatne. See, et lätlastel juhuslikult ka paar T55 tanki on, ei mängi siin enam mingit rolli.\nPalun lepi nüüd selle lihtsa tõega ja ära keeruta enam üles seda "läti T55 tolmu" - ma olen tõesti tüdinud seda sodi siin kustutamast!\nAustatud moderaator Borja. Olen nõus, et T-55 teemal on asjatult ja mõttetult tolmu keerutatud ning tunnen kaasa raske töö pärast postituste kustutamisel. Samas ei saa aru ega nõustu Sinu turjakargamisega. Miks siis Soesilma küsimus mõtetu on? Palun - siin on Trummi originaalpkstitus\nmina oma piiratuses ja rikutuses loen siit välja ainult ühte - Abramsid Lätis on T-55 teene. Ka mina tahaksin teada, kus kohast Trumm seda "kuuldavasti" kuulis. Juhul, kui ajan jama, siis teen ettepaneku, et moderaator kustutaks kogu T-55 jama ning noomiks ka Trummi.\nPostitatud: 09 Okt, 2014 7:39\nTrummi sõnum, et ABRAMSite Lätti mineku (põhi)eelduseks võis olla lätlaste toimiv manöövrivõimeline ADAŽI polügoon (millist eestlastel veel ei ole), on täiesti adekvaatne\nNo pigem oli see ikka minu sõnum, kas pole??\nTrummi sõnum(kui väga tahta asja sedamoodi keerata) oli, et selle toimiva manöövrivõimelise polügooni allikaks on "on mõned väsinud T-55 tankid, mida ka Eestile pakuti, kuid millest Eesti omal ajal loobus."...\n(Tegelt oli sõnumiks ju ikka tavapärane sitaloopimine meie aadressil, kuid see selleks.)\nVat mina juhuslikult olen seal polugonil viibinud, nii enne T-55 traktorite Lätti jõudmist ja ka lausa siis, kui polnudki veel iseseisvat Läti riiki. Võin kinnitada, oli juba siis olemas...\nKa mina olen tõega tüdinud sellest tolmukeerutamisest nende õnnetute T-55 traktorite ümber.\nSeega, jääb üle küsida, kes sellel teemal seda trollingut alustas..??\nJa kas sellel "väitel" siis ka mingit alust oli..?\nPostitatud: 09 Okt, 2014 9:24\nAaa...et siis tommy suust öelduna on tegu püha tõega, aga kui Trumm sedasama väidab, siis on seesinane statement mõjuagendi vigin...\nPostitatud: 09 Okt, 2014 9:45\nNo see Läti Adazi on ju samast zanrist, mis lätlaste "tankid" ja lätlaste "profiarmee".\nNimelt oli seal riigis algusest peale fantaasia, et ehitame kõik nii, nagu ühel suurriigil, mida nad jõudumööda on ka teinud, suurüksused, mehhaniseeritud armee, vägid särgid.\nSeepärast jäi neile ka Adazi enamvähem nõuka aja suuruses.\nTankid on lihtsalt sama zanr ja on just nimelt sedapidi seotud sellega, et USA tankid sinna said.\nAdazi pole mingi asi iseeneses mis "juhuslikult" seal on nagu tommy siin luuletab.\nKui me nüüd natuke kriitiliselt asja vaatame, siis 80ndatel oli Eestis baseerumas ca 180 tanki, täpsemalt üks motolaskurdiviisi keskalluvusega tankipolk, mis asus Keilas ja kolm motolaskurpolgu alluvuses olnud tankipataljoni, mis asusid Tondil. Harjutusväljad igapäevaseks pläristamiseks olid vastavalt Klooga ja Männiku. Suuremateks asjadeks viidi rongiga Aegviitu.\nMeie moraal asjast on see, et polnud vaja ärastada maid kesk keskpolügooni ja ära nudida seda Kloogat.\nKõik need harjutusväljad olid siin olemas, poleks vaja olnud oma jopedele ärastada ja pärast kalli rahaga tagasi osta (ja hädaldada rahapuudusest).\nMuideks, nõuka armee maade haldajaks sai kaitseministeerium, niiet mingeid "kallutatud jõudusid pole mõtet süüdistada".\nVõibolla, kui meil oleks rohkem (heas mõttes) taolisi fantaasiaid olnud nagu Lätil, siis võibolla poleks täna probleemi Keskpolükal Abramsite sõitmisega.\nViimati muutis Kapten Trumm, 09 Okt, 2014 10:37, muudetud 1 kord kokku.\nLugupeetud Borja ja teised ka.\nSee kas Eesti on paremini kaitstud kui varem, sõltub palju ka sellest, palju on meil usku endasse, tehtud otsustesse, otsustajate kompetentsi jne. Ongi usu küsimus.\nMinu hinnangul on Trummi (see: kuuldavasti) väide kindlasti seotud Eesti paremini kaitstusega. Täpsemalt teeb foorumlane Trumm väga palju selleks, et Eesti oleks vähem kaitstud. Pidev negatiivne kriitika Eesti riigikaitses tehtud otsuste üle on üks asi. Ütleme, et ongi õigustatud kriitika. Enamasti või vahel - pole vahet. Kui kriitika alusteks on aga väljamõeldud faktid, siis minu meelest on tegemist destruktiivsusega.\nMuidugi asutakse nüüd Trummi kaitsma a la - kõik kes kritiseerivad pole mõjuagendid, ärge laske sõnumitoojat jne. Kuid seda ma ju ei teegi. Ma lihtsalt üritan tõestada teatud väidete alusetust.\nSiin foorumis on tunnistajaid, et mitmeid valeväiteid või vääraid arusaamu olen lahendanud ka privas. Teen seda ka edaspidi kui pean seda otstarbekaks. Kui avalikult kirjutatakse seinale valesid ja demagoogiat, siis ei kavatse ma neid küll nurga taga lahendada. Sest need jääksid muidu vastuseta seinale rippuma ja kujundaksid sel moel teiste foorumlaste veendumusi.\nKonkreetne juhtum: Asjad on nii, sest mina olen kuulnud! Tundub ju usaldusväärne väide? Minule küll tunduks, kui ma muud tausta ei teaks. Minu arvates on tegemist ebatõese väitega, mida toetatakse mingi salapärase allikaga. Oleks siin kirjas: Mina arvan ... oleks tegemist hoopis teise kaalukategooria väitega.\nProbleem on aga selles, et selliste väidetega lõhutakse jällegi usaldust tänaste otsustajate vastu. Tulemuseks ongi viletsamalt kaitstud riik.\nSeega: Kes ÜTLES, et Läti on tänu T-55 omamisele Eestist paremini kaitstud, sest saab oma pinnale Abramsid? Või on see ainult OMA ARVAMUS? Lihtne on ju öelda: Ma mõtlesin selle välja! Mis on iga ajuga inimese õigus.\nPostitatud: 09 Okt, 2014 10:17\nParaku ei suuda ma infouputusest seda nüüd viitena välja tuua, kuid kui raadios toimus usutlus EKV poolt NATO üksuste vastuvõtmise teemal, miks lubatud tankid Tapale saabumata jäid, siis tähendas kõneisik(aga taas- poole kõrvaga kuulates jäi nimi ja auaste tähele panemata), et tankid jäid seekord Lätisse, sest lätlastel on koht toimetamiseks ja kogemused sedasorti tehnikaga suuremad ning ESIALGU peeti seetõttu tankide Lätis baseerumist targemaks-paremaks lahenduseks. Sõna-sõnalist tsitaati ei too, aga üldine mõte selline oli. Lisati veel, et tulevikus, kui meie oma kogemustepagas suureneb, tulevad tankid kindlasti ka Eestisse.\nPostitatud: 09 Okt, 2014 10:35\nLEMETi hea kokkuvõttega siin ülal võiks selle mõttetu kukepoksi ka lõpetada\nJa kas TRUMMi varasemas sõnumis oli põhirõhk tankidele vajaliku infra ja harjutusväljade olemasolul (mis on peamine) või hoopis paari T55 isendi füüsilisel olemasolul (mis on kõrvaline) - no see on vaid lingvistiline koman_ssimine, mis ongi keerutanud siin teemas ainult asjatut tolmu üles.\nPostitatud: 09 Okt, 2014 10:46\nMeie moraal asjast on see, et polnud vaja ärastama maid kesk keskpolügooni ja ära nudida seda Kloogat.\nPalun mitte kasutada negatiivset Keskerakonna leksikast pärit sõna "ärastama", sest toimus omandireform. Enamus tänase keskpolügooni maadest on vanad talumaad, mis vastavalt omandireformi aluste seadusele kuulusid tagastamisele õigusjärgsetele omanikele.\nVahet tuleb teha kahel tegevusel - omandireformi käigus maade tagastamisel ja erastamisel. Esimese variandi puhul tagastati nõukogude võimu poolt ebaseaduslikult ära võetud maad nende õigusjärgsetele omanikele, teisel puhul oli isikul võimalik osta mingi maatükk, mis ei olnud tema jaoks omandireformi objektiks (erastamine). Minu teada tänase keskpolügooni maadel erastamist ei toimunud, parandage kui eksin. Toimus omandireformi käigus tagastamine. Jah me ei saa eitada, et tagastati võibolla natuke liiga usinalt ja oleks pidanud osa tagastamata jätma aga mis tehtud see tehtud.\nMingist erastamisest ja seejärel tagasi ostmisest ma kuulnud ei ole.\nMiks sellel teemal üldse sõna võtan, sest ka minu pere osa maid jäid keskpolügooni alla ja omandireformi käigus loobusime nendest riigi kasuks.\nPostitatud: 09 Okt, 2014 11:34\nJust küsisin enda kolleegi käest, kel õnnestus 80ndatel käia kordusõppusel Aegviidus. Ta täpseid termineid ei teadnud, aga õppus oli selline, et kõigepealt trampis diviisi suurtükivägi "vastase asukohta" misjärel toimus roodu rünnak mõnede tankidega (ehk siis ametlikus keeles "tankirühmaga tugevdatud motolaskurroodu rünnak", esiti liikusid BTR-70d tankidel järel ja kui "vastane tule avas", siis allüksus jalastus ja jätkas liikumist jalgsi tankide järgi. Järelikult pidi seal olema analoogne manöövriruum kui Adazis (kus ka ruumipuudusel kompanii harjutusi me tegemas käime). Soomustehnika viidi sinna rongiga.\nLihtsamateks asjadeks olid harjutusalad Kloogal ja Männikul. Männiku nn tankodroomil harjutasid siis arusaadavalt kolm motolaskurpolkude struktuuris olevat tankipataljoni (kokku ca 90 tanki) ja Kloogal harjutas nn Keila tankipolk (see on siis diviisi otsealluvuses olev tankipolk oma tugevduselementidega - BMP-dega juba).\nKommentaari mõte on selles, et see kõik on täna siin olemas olnud ja ära leiutatud. Seejuures hulka suurema tehnika hulgaga kui tühine Abramsite rühm. Ikka 170-180 tanki (millest igapäevaselt võis kasutusel olla kolmandik). Me ise oleme selle lahenduse mõtlematult lasknud laiali tassida ja nüüd pole endal kohta. Et minu kaeblik sõnum on, et kui endal nupp ei noki, tasuks vaadata, kuidas vanasti tehti, mitte leiutada jalgratast ja jõuda miljonite kulutamise järel lõppeks samadele järeldustele.


Ajalugu BP Oil - Tips for you - Tipsed.Com\nKuna 1908 avastus õli tänapäeva Iraanis, British Petroleum on olnud juhtiv jõud ülemaailmset energiaturgu.Londonis asuv rahvusvaheline on maailma suuruselt kolmas energiafirma, taga Exxon Mobil ja Royal Dutch Shell.Ametlikult asutatud 1909, nagu Anglo-Pärsia Oil Company, BP välja 100 aastat vana 2009.\nPärast aastaid kestnud uurimist, seikleja William Knox D'Arcy avastas õli Persia (nüüd Iraan)1908. See oli esimene õli avastus Lähis-Idas.Aprillis 1909 Anglo-Pärsia Oil Company võeti vastu.See ettevõte oli eelkäija BP.\n1935, pärast Pärsia sai Iraani, ettevõtte nimeks ise Anglo-Iraani Oil.Pärast Teist maailmasõda sai ettevõte keskenduda rahulolematust iraanlased, kes süüdistasid, et dividende nad saadud õli tootmise olid liiga väikesed.Aastal 1951 eestvedamisel Mohammed Mossadeq, Iraan riigistati oma naftatööstuse.See viis 1953 riigipöörde tulemusena Mossadeq kukutamist.Briti valitsus ja USA Luure Keskagentuuri olid segatud riigipöörde, mida mõned kriitikud laetu\nd viidi läbi osaliselt kaitsta Anglo-Iraani Oil kasumist piirkonnas.Autor 1954 Anglo-Iraani Oil ümber British Petroleum ja jätkus naftatootmise Iraanis.BP jätkas Iraani tegevust 1979. aastani, mil kord ajatolla Ruhollah Khomeini konfiskeeritud äriühingu vara Iraanis.\nmitmekesistamine ja laiendamine\nolukord Iraanis näidatud, et BP juhtidega seotud ohte olenevalt üks riik oma õli.Ajal 1950ndate alguses, BP laienes mujal Lähis-Idas, samuti Kanada, Aafrikas ja Euroopas.BP sai tähtsaimaks Alaska pärast avastamist õli Prudhoe Bay.See laiendas oma tegevust USAs, kui ta omandas turustamise ja töötlemise võimsuse Atlantic Richfield (Arco).\nJuba aastaid Briti valitsus omas osalust BP.See muutis 1980 all erastamise poliitika tollane peaminister Margaret Thatcher.1987. aastaks Briti valitsus müüs oma osaluse BP.\neestvedamisel Lord Browne selle tegevjuht, BP sai suurem, osalt tänu mitmete suuremate ülevõtmiste.Aastal 1998, BP ühines Amoco, luues uue firma, BPAmoco.See uus nimi oli lühiajaline, aga ja ettevõtte uueks nimeks BP 2000. Sel aastal BP omandanud kaks ettevõtet: Arco ja Burmah Castrol.\nBP kasvu aastate jooksul ei ole olnud ilma probleemideta.Aastal 2005, plahvatus BP rafineerimistehase lähedal Houston, Texas, hukkus 15 töötajat ja vigastada kümneid rohkem.Rajatis oli üks suurimaid rafineerimistehased maailmas.BP on alates tunnistas, et halba oma osa mängis rolli katastroofi.\n2006. aastal torujuhtme lekke, mis tulenevad line korrosioon, voolanud tuhandeid gallonit naftat Alaska.Selle tulemusena BP asendatakse miili torujuhtme ja suletud lekib kaevude Prudhoe Bay piirkonnas.


Trip.ee | kuul57\nNäiteks meil oli nii, et soovisime vaikset hotelli ja kuna jäime ilma oma algselt broneeritud ja makstud hotellist, siis me ei tulnud selle peale, et peame kirjalikult Marit Roosi käest allkirja võtma tema sõnade peale, kus ta meiega kohtumisel väitis, et meie vaikse toa sooviga on arvestatud ning ta on sellekohase teate juba edastanud.\nReaalsus oli shokeeriv, sest meie sooviga ei olnud arvestatud ja tegemist oli väga lärmaka piirkonnaga, kus antud majutusasutuses ei olnud üldse võimalik vaikset tuba saada, sest hoone asus kõige lärmakamal peatänaval. Mis meid kõige rohkem nördima pani ja mille osas tahaksime kõiki Bergerreisidest pakettreisi ostjaid hoiatada, on see, et probleemide ilmnemisel Marit Roos eitas täielikult meie vaikse toa soovi, kõike seda, mis me olime suuliselt temaga kohtumisel kokku leppinud, kuritarvitas meie usaldust.\nEhk et kui hiljem tekib probleeme, siis kõik, mis te olete suuliselt heas usus kokku leppinud, on õigustühine ja seda võidakse ära kasutada. Meie puhul see nii juhtus. Bergerreisid keeldusid kuni lõpuni oma eksimuste osas vastutust võtmast.\nPöördusime ka antud looga Tarbijakaitsesse ja ainus, millega neid korrale kutsuti, oli ettekirjutus.\nLühike kokkuvõte meie kogemusest on selline, et Eestis on võimalik väga ebaeetilist turismiäri ajada ja konkreetselt Bergerreisid on selline ettevõte, kes lõpuni eitab oma eksimusi ja ei võta vastutust oma tegude eest.\nMeil ka väga ebameeldiv kogemus. Sinnamaani sujus kõik reeglipäraselt kui rahad said kiiresti makstud, pass kohale toimetatud jne, kuid kui tekkisid probleemid, siis meie ehmatuseks kõik, mis suuliselt ja kohapeal kontoris sai kokku lepitud, ei kehtinud.\nSoovitan soojalt, kui ostate reisi ja hiljem on vaja tingimusi muuta, siis leppige need tingimused kokku kirjalikult ja võtke allkiri reisikonsultandilt, sest vastasel juhul nad valetavad teile näkku, öeldes, et midagi pole kokku lepitud. Nad ei võta vastutust ühegi sõna eest, mida nad suuliselt ütlevad või lubavad.\nSamuti tuleb ettevaatlik olla sellega, mida nad soovitavad hotellide kohta. Meile öeldi, et kliendid on hotelliga rahule jäänud, kuid reaalselt selgus, et antud hotelli kohta tagasiside Eesti turistidelt hoopiski puudus, kuna see oli esimest hooaega valikus. Veel oli paar olulist fakti, millega me arvestasime, kuid mis kohale jõudes ei kehtinud.\nEnam kunagi ei kasuta Bergerreiside teenuseid. Väga ebaprofessionaalsed ja pealiskaudsed, kes ei tea mida nad müüvad ja tagatipuks ei vastuta oma tegude eest.\nNende kohustused lõppesid pärast seda, kui raha oli käes, eitasid kõike, mis oli heas usus ja silmast-silma kohtumisel kokku lepitud. äärmiselt ebameeldiv kogemus.


5S süsteemi loomine\nJaapanlaste poolt väljatöötatud pideva parendamise tööriist „5S“ keskendub tulemusliku ja visuaalse töökoha loomisele. Tänapäeval kasutatakse sageli ka 6Si (lisatakse „safety“ ehk ohutuse tagamine) ja 7Si (lisatakse ka „security“ ehk turvalisuse tagamine).\nseal on vaid tööks vajalikud asjad;\nigal asjal on oma koht;\ntööks vajalik info ja kõikide asjade kättesaamine toimub kiirelt, ohutult ja mugavalt (ei pea liigselt energiat ja aega kulutama);\ntöökoht on puhas ja korras püsivalt (kliendid võivad igal ajal tulla);\non loodud standardiseeritud tööprotseduurid, mis aitavad tagada tulemusliku töö.\nLoomulikult on oluline selliste tulemuste säilitamine. Sellisel juhul saavutatakse püsiv tulemuslikkus ja korras töökoha hoidmine muutub positiivseks tööharjumuseks ning töötajate sisemiseks vajaduseks.\n5S on üheks esimeseks sammuks lean põhimõtete juurutamisel. See aitab oluliselt vähendada erinevaid raiskamisi ja luua eeldused keerukamate tehnikate rakendamiseks.\n5S elluviimise etapid\n5Si juurutamine toimub järgmiste etappide abil:\nSorteeri (jäta alles vaid vajalik)\nSea korda (leia igale asjale kindel koht)\nLöö särama (puhasta tööpiirkond)\nStandardiseeri (sea sisse vajalikud protseduurid)\nSäilita (hoolitse loodu säilimise eest)\nEelmise etapi läbimine on soovituslik eeldus järgmise sammu astumiseks. Iga sammu juures kasutatakse vastavalt töökoha iseloomule erinevaid tehnikaid, mis aitavad kergema vaevaga tulemusi saavutada ja töökorraldust edaspidi säilitada. Standardiseerimine ja säilitamine on praktikas kõige suuremaks väljakutseks 5Si juurutamise juures.\nTäpsem info 5Si kohta\n5Si rakendamist õpetatakse lean tehnikate arenguprogrammis ja loomulikult organisatsioonisiseste koolitus- ja nõustamisprojektide raames. Kui olete huvitatud organisatsioonisisesest koolitusest, siis palun andke sellest teda. Järgmise avaliku koolituse toimumise kohta saate infot meie koolituskalendrist.\nTJO Konsultatsioonid on viinud aastate jooksul läbi arvukalt koolitusi ja parendusprojekte, sh 5Si juurutamise projekte. Oleme lahkesti valmis oma kogemusi jagama. Kui soovite 5Si kasutamise kohta rohkem teada, siis palun saatke oma küsimus. Kui soovite kaasata erinevate tööriistade tutvustamiseks või meeskonna väljaõpetamiseks oma valdkonna professionaale, siis palun andke meile sellest teada.


Lehekülg 1164, kokku 1177 Esimene ... 1646641064111411541160116111621163116411651166116711681174 ... Viimane\nNäidatakse tulemusi 23 261 kuni 23 280, kokku 23522\n16.02.21, 03:31 #23261\nFakk, ma pean ennast rohkem ikka teiega kurssi viima, mul oli Mendy fantasys väravas . Samas Rüdiger on kenasti punkte toonud peale Tucheli tulekut. (va see omaväravaga lõppenud mäng)\n16.02.21, 07:22 #23262\nTäiesti selgelt võeti teisel poolajal gaas maha. Kovacic oli superklass.\n16.02.21, 07:28 #23263\nVeits lappes oli teine poolaeg küll. Ei tea kas lasti jalg sirgu või Newcastles lihtsalt uskus lõpuni. Aga peaasi, et võit kätte saadi ja Tucheli saldo on 4 võitu ja 1 viik ning 1 sisselastud värav seega ikkagi väga korralik start.\nNüüd tuleb ebamugav mäng Southiga võõrsil ja siis tuleb kohe Rumeeniasse trippida. Kuna Premmi tiitel on lahtine ja hetkel oleme CL kohal, siis võib tolle mängu ikkagi varumeestele rohkem jätta ning kes vajaksid praktikat. Ziyech,Zouma,Chillwell,Emerson jne.\nTänane kõige olulisem asi oli, et Kepa alustas Premmis ja sai 0 kirja ning see on second in a row kui arvestada Barnsley Fa karikat ka, kus ta pidi reaalselt ikkagi mitu korda tõrjuma. Seega who knows.\n16.02.21, 09:07 #23264\nSeda "maailma parimat" saab CLis näha, jah.\nUsutavasti siiski sealsed tagasilöögid nii rööpast välja ei löö, et Premm võtmata jääb. Tõsi.\n16.02.21, 09:58 #23265\n1. mänguvoor - see aasta on Arsenali aasta!\n2. mänguvoor - see aasta on Leicesteri aasta!\n4. mänguvoor - see aasta on Evertoni aasta!\n7. mänguvoor - see aasta on Liverpooli aasta!\n8. mänguvoor - see aasta on Leicesteri aasta!\n9. mänguvoor - see aasta on Tottenhami aasta!\n13. mänguvoor - see aasta on Liverpooli aasta!\n18. mänguvoor - see aasta on ManU aasta!\n20. mänguvoor - see aasta on Man City aasta!\nEsimesed 6 nädalat oli lisaks ka Aston Villa aasta. Praegu on Arsenal, Tottenham, Aston Villa, Everton ja Liverpool kõik top4-st väljas, isegi tagapool David Moyesi West Hamist. Cityl on mitu kuuepunkti mängu pidada, tervelt kolmandik hooajast alles ees. Veebruaris ja märtsis pole keegi karikat tõstnud.\nLiverpool ju mullu tõstis.\n16.02.21, 10:25 #23266\nTõstis vist juunis, 7 vooru enne hooaja lõppu, mis on uus rekord. Muidu vist oleks jah märtsis tõstnud, aga näed, ei tõstnud. Lõpptabelis oli Cityl vähem punkte kui Liverpoolil enne lockdowni.\nNo see on matemaatiline tõstmine. Tiitlist said kõik aru juba varem. Võin Sulle ka pakkuda 10 vs. 100 kihlvedu, et Man City võidab premmi tiitli.\n16.02.21, 10:41 #23267\nChelsea ju selgelt ainus meeskond, kes Citylt veel tiitlit röövida võiks. Chelsea võidab kõik ülejäänud 14 kohtumist ning City hakkab koperdama. Kepa ei lase enda puuri hooaja lõpuni mitte ühtegi palli lüüa. City kahjuks räägib ka see, et nemad jäävad Meistrite Liigasse kauemaks püsima ning Chelsea saab liigale keskenduda + ka see, et Chelseaga mäng liigas ootamas.\n16.02.21, 10:54 #23268\n16.02.21, 11:00 #23269\nEi näe küll praegu šanssi City vastu, top4 on aga täiesti tehtav.Kepa mängitamine on vist väike surve juhtkonna poolt, seekord läks õnneks.Aga nagu Tuchel ütles pressikal, on Mendy siiski numer 1.\n16.02.21, 16:59 #23270\nKui sul on maailma kalleim väravavaht siis sa ei saa teda ka täielikult pingile istutada ja Tuchel saab sellest ka väga hästi aru. Ei pannud küll eile tähele, et kepa mingis olukorras eksinud oleks.\n16.02.21, 22:44 #23271\nSee oli minupoolne vääratus jah.... Mõte oligi, et kuna Premmi tiitel ei ole enam lahtine ja kuna oleme Cl kohal, siis võib tolle mängu varumeestele jätta. Premmi tiitlile me ise enam ei konkureeri ja selle võimaluse saaks ainult City kinkida.\n23.02.21, 21:05 #23272\n23.02.21, 21:19 #23273\nOdoi-Alonso on hästi mänginud, aga täna on vastas fucking Atletico Madrid siin karjus Chillwell-James järgi... Kui nii ründavad ääred, siis ehk oleks võinud Kante keskel olla, kes suudaks oma mobiilsusega katta.\nVeits värisema võtab küll see koosseis, aga nooo hetkel peab ikkagi ütlema, et In Tuchel we trust, aga kuradi suured munad on sakslasel.\n23.02.21, 22:38 #23274\nKuidagi tavatu näha Chelseat sellistes särkides mängimas aga kui see välja jätta, siis Tuchel on hetkel taktikaga küll täppi pannud. Pall võidetakse kiirelt tagasi ning rünnakul otsitakse käike innukalt. Värav veel puudu aga mängupilt üsna paljulubav hetkel.\n23.02.21, 22:56 #23275\nOli õnne, et Lemar muidugi täiesti kaera pani seal Suareze söödust värava ees, aga muidu on mäng ikkagi suht hästi kontrolliall ja mehed üritavad isuga lihtsalt viimased söödud on ebatäpsed, aga eks see on ka tingitud sellest, et Tucheli taktika ei ole viimseni kohale jõudnud ja muidugi sellest, et Atletico on Atletico ja kaitses viimasel kolmandikul on asjad ikkagi väga hästi korras. Atletico need mõned korrad, mis nad rünnata said olid ohtlikud, aga no see tuleb pigem meie enda ebakõladest.\nPraegu Tuchelit kritiseerida ei saa ja üldpildis on kõik väga okei.\nKuna seal ees on vaja ikkagi väga super kvaliteediga sööte, et läbi minna, siis Ziyech tunduks täna vast kõige loogilisem vahetus. Ja miks mitte lõpus ka Pulisic, kes on suuteline sealt 1vs1 läbi minema ja sellega võimalusi tekitama.\n23.02.21, 23:29 #23276\n23.02.21, 23:35 #23277\nSelliseid väravaid ei tohi raisku lasta.\n23.02.21, 23:35 #23278\n23.02.21, 23:52 #23279\nVanahärra tassib endiselt. Mäletan, et mingiaeg oli siin hype Tammi kôrval pôlualune aga ei tore.\nInglismaa kohtunike kollektiivile ka siit ôppematerjali tänasest kuda tehnoloogia abil SAAB ôigeid otsuseid teha mitte end täis sittuda kogu maailma ees nagu donkey-d.\n23.02.21, 23:57 #23280\nAga Tucheli totaalne masterpiece. Millne meeskondlik press ja kõik liinid panime keskel kinni ning nagu hagijad võideldi iga pall koheselt tagasi. Rünnakuga on vaja veel tööd teha, aga küll see ka tuleb. Muidugi vahetusmehed olid korralik pettumus, kuid jaanuaris poleks osanud unistadagi sellisest mängupildist ja tulemusest.


Karantiiniga on kaasnenud ärevuse ja depressiooni järsk tõus - Tervis\n3. aprill 2020, 11:31\nEriolukord tekitab ärevust ja depressiooni sümptomeid.\nTeadlased on teinud kindlaks, et 38 protsenti küsitluses osalenutest kogesid tõsiseid depressiooni sümptomeid ja 36 protsenti ärevuse sümptomeid. Päev enne eriolukorra välja kuulutamist koges depressiooni sümptomeid 16 protsenti ja ärevuse sümptomeid 17 protsenti osalejatest.\nSheffieldi ja Ulsteri ülikoolide korraldatud uuringus vaadeldi pandeemia mõju vaimsele tervisele ühe nädala jooksul ning uuringus osales 2000 inimest. Osalejatel tuli täita veebis küsimustik oma hetkeolukorra, koroonaviiruse ja psühholoogiliste sümptomite kohta. Tulemustest on selgunud, et 25 protsenti naistest ja 18 protsenti meestest kogesid tõsist ärevust ning 23 protsenti naistest ja 21 protsenti meestest kogesid depressiooni sümptomeid. Stressi koges 15 protsenti naistest ja 19 protsenti meestest.\nKõige märgatavam oli negatiivne mõju töö kaotanud inimestel, alla 35-aastastel üksi või lastega elavatel inimestel, madala sissetulekuga inimestel ja krooniliste haigustega inimestel. Stabiilse sotsiaalse võrgustikuga inimesed tulid eriolukorraga paremini toime.\n95 protsenti osalejatest väitis, et on hakanud rohkem käsi pesema, 91 protsenti kattis aevastamisel suu ja nina ning 78 protsenti on hakanud puhastama desinfitseerimisvahenditega koduseid pindu.


Palkade kergitamine ei päästa toidutööstust tööjõukriisist - TööstusEST\nKategooria: Toiduainetööstus, TööstusEST veebruar 2022\nEesti toiduliidu juht Sirje Potisepp. Foto: erakogu\nEelmise aasta sügisel alanud üleüldine hindade tõus on käesoleva aasta alguses jõudnud ka toidutööstusse – kerkinud energiahindade ja suurenenud tööjõukulude tõttu jõuab poodidesse senisest järjest kallima hinnaga toidukraam.\nNagu selgub Eesti toiduliidu juhi Sirje Potisepa jutust, on viiruse levimine üha rohkem painamas ka toidutööstust, sest kodukontoris leiba ja vorsti ei tooda. Mure tööjõu pärast ongi saanud tänapäeval toidutööstuse ettevõtete igapäevaseks teemaks, kasvõi juba sellepärast, et kõrgete nakatumisnäitude juures seisavad ettevõtjad pea igal hommikul küsimuse ees, palju inimesi tööle tuleb, kes tuleb ja kuidas leida vajadusel asendajaid. Kõige problemaatilisem on see, kui haigestuvad oskustöötajad, näiteks liini seadistajad, keda ongi ettevõttes vaid üks.\nTöötajaid leida üha keerulisem\nSirje Potisepp iseloomustab, et toidusektorit on aastakümneid iseloomustanud suhteliselt väike tööjõu voolavus. Kõige suurem on see tema sõnul oskus- ning lihttöötajate seas, sest vajalike oskustega töötajaid jääb üha vähemaks ja inseneri erialadele ei soovita eriti õppima minna.\nOlulist rolli mängib ka vananemine – inimesed, kes on harjunud tootmises töötama, lähevad pensionile või siis ostetakse teistesse tootmisettevõtetesse üle. Toiduainetööstuses töötav inimene peab arvestama vahetustega tööga, ka öötööga. Tootmises on palju roteerumist, seega peab töötajal olema valmisolek erinevateks töödeks tootmisliinil, käsitöö puhul hea käeline tegevus või liinitööl koostöövalmidus, töötamine seadmetega eeldab tehnilist taipu ja kogemust. Operaatori töö vajab rutiini- ja pingetaluvust.\n„Kahjuks peab tõdema, et huvi õppida toidutehnoloogiaid väheneb ja see teeb meile muret – kust edaspidi saada töötajaid. Kui kõrgharidusega tehnolooge veel leiab, siis keskastme väljaõppinud spetsialiste saada on juba raskem,“ nendib Sirje Potisepp. „Toit jõuab raske tööga igapäevaselt meie toidulauale. Noorte väärtushinnangud on muutunud, ootused nii tööle kui (kergemale ja huvitavamale) elule hoopis teistsugused kui aastakümneid tagasi. Eks peame selgitama, et toidutööstustes on huvitav ja hariv töötada. Kes tulnud, see jääb aastateks, isegi aastakümneteks.“\nLisaks teeb toiduliidu juhile muret tendents, et rahvas justkui soovib süüa Eesti kanaliha, aga kanalaid ehitada kogukonnad ei luba. Samamoodi soovime süüa Eesti toitu, aga ise tootmistesse tööle ei soovi minna.\n„Arvestades tööjõuturu tendentsidega, kus väheneb potentsiaalne töötajaskond traditsiooniliselt tööjõu hulka kuuluvas vanusegrupis, on keeruline leida toidutööstustesse töötajaid,“ kirjeldab Potisepp probleemi olemust. „Peamiselt toovad ettevõtjad välja kolm põhjust – ei valmistata ette spetsialiste (seadistajad, meistrid), neid on vähe (tehnoloogid) ja saadaolev tööjõud ei vasta nõuetele.“\nMis siis olukorda lahendaks? Sirje Potisepa sõnul ootab toidusektor valitsuselt piiride avamist tööjõu vabaks liikumiseks, et ettevõtted saaksid palgata inimesi ka kolmandatest riikidest. Inimesi, kes on valmis töötama tootmisliinidel.\nVälistööjõule roheline tee\n„Välistööjõu puhul peaks palgataseme nõude kehtestamisel aluseks võtma sektori keskmise palgataseme, mitte kogu riigi keskmise. Sektorid on erinevad, võimalused erinevad,“ ütleb Potisepp.\nTa räägib, et toiduainetööstuste palgatase on madalam kogu töötleva tööstuse palgatasemest ja järsk palgakasv kergitaks toiduainete ja jookide hindu veelgi, samas ei lahendaks see kroonilist tööjõupuudust.\nTõsi on, et läbi aastate on töötleva tööstuse keskmine brutotunnitasu olnud kõrgem kui toiduainetööstuses eraldivõetuna. Näiteks 2021. aasta kolme kvartali tegevusalade keskmine brutotunnipalk oli umbes 7% kõrgem ja töötleva tööstuse brutotunnipalk ca 10% kõrgem kui toiduainetööstuses.\n„Riik peaks soodustama ettevõtete investeeringuid ja aitama toetustega tootmist automatiseerida ning digitaliseerida, sest probleem pigem ju süveneb,“ leiab Potisepp. „Kõik see nõuab hoopis teise ettevalmistusega töötajaid. Riik saaks ju hariduskorralduse kaudu tööjõu ettevalmistust muuta. Riiklikku pädevusse kuulub õppekavade koostamine lähtuvalt tootmisettevõtte vajadustest, õppekavade muutmine vastavalt vajadustele, täiendõppe võimalus, korraliku ja kaasaegse õppebaasi tagamine ja kutseõppe prestiiži tõstmine.“\nToidutööstused seisavad lisaks ülikõrgetele energiahindadele silmitsi ka toorainete hinnakasvuga, viiruskriisiga, tööjõupuudusega ning palgasurvega. Ja see kõik tõstab toiduainete ja jookide hindu. „Kuna toiduturul on ülitugev konkurents ja toodangu osas valitseb ülepakkumine, kaubanduskette on Eestis väga palju, ei ole sageli võimalik kogu tootmiskulude kasvu viia edasi toote lõpphinda,“ kirjeldab Potisepp. „See tähendab, et ettevõtted ei teeni arenemiseks vajalikku kasumit. Kui ei ole kasumit, ei suudeta ka investeerida ega palkasid tõsta. Ettevõtjate jaoks on praegu äärmiselt ebastabiilne aeg – pikaajalisi plaane on raske teha.“\nIga ettevõte teeb oma investeeringuplaane vastavalt võimalustele ja ambitsioonidele. Kuid nüüd peab neid plaane muutma, sest tööjõu puuduse süvenemine on kujunenud arvatust kiiremaks, viirusekriis aga vaid süvendab probleemi, kuna ka välistööjõu kättesaadavus on keerulisem.\n„Olukord läheb aasta-aastalt kriitilisemaks, sest kui tööjõu puudus hakkab piirama tootmisvõimsust, siis edasi asub see halvama juba riigi toiduga varustamist ja loomulikult ka eksporditellimusi,“ maalib Sirje Potisepp pildi kodumaise toidutootmise võimalikust tulevikust. „Aga ma ei taha siinkohal ennustada katastroofi, sest tootmised ju ikkagi töötavad. Samas ei saa probleemi eirata.“\nSildid: Eesti Toiduainetööstuse Liittoiduainetööstus


California seadus Töötajate õiguste - Tips for you - Tipsed.Com\nKui teil on tööd California tasub teada oma õigusi.Tööandjad peavad vastama konkreetsed suunised, kui tegemist on töötajaga, nagu neile makstava õiglase palga, mis võimaldab neil teatud privaatsuse ja austades nende piire.Tööandja ei saa diskrimineerida töötajat üle seksuaalsetest eelistustest, soo, vanuse, puude või religioon.\nCalifornia Labor kood (punkt 310) mandaadid, et kõik töötajad tuleb maksta vähemalt miinimumpalk $ 8 tunnis, kui algab töö.Kui töötaja töötab rohkem kui 8 tundi sees tööpäev on tal õigus saada ületunnitöö eest, mis on poolteist korda oma tavalise palga.Kui töötaja töötab rohkem kui 12 tundi antud tööpäev, on tal õigus kahekordistada oma tavapärase määras iga tunni järel kaheksas.\nTöötajad makstakse vähemalt Wafe of $ 8 tunnis Californias.\nTööandjal on õigus jälgida oma töötajate, vaid nii kaua, kui see ei riku nende eraelu puutumatust.Kaamerad töökohas on muutunud üldi\nne vahend, et hoida silma peal töötajate, aga see on ebaseaduslik panna kaamerad vannituba või muutuvad piirkondades, nagu riietusruumid.Ka tööandjad on õigus kontrollida telefonikõnesid ja arvuti kasutamine vahendina kvaliteedikontrolli.Näiteks isiklike kõnede tööl või isiklikus interneti kasutamist, ei tohi enamikus töökohtades.\nCalifornia tööõigus mandaate, et töötajad saavad söögivahetund pärast viis tundi tööd, kui tööpäev on vähemalt kuus tundi.Töötades 10-tunnise tööpäeva, töötajatel on õigus kahe einestamiseks mitte rohkem kui viis tundi peale.Töötajad ei maksta einetamiseks ja on lubatud lahkuda töökeskkonda.Kui aga töötaja on kohustatud tegema söömise ajal, peab tööandja maksma tema eest sel ajal.\neinestamiseks on vaja.\nTööandja on kohustatud teavitama töötajat ohtlikke või ohtlikes tingimustes töökohal.Under Proposition 65, tööandjad peavad hoiatama töötaja mis tahes keemilise teadaolevalt põhjustavad vähki või reproduktiivkahjustusi enne paljastamine teda ta.Töötajad saavad ka anonüümselt ühendust inspektor California tööohutuse ja töötervishoiu osakond (Cal / OSHA) kontrollida tööohutuse ja töötervishoiu tingimuste jooksul töökohal.\nKuigi töötajad on teatud õigused töökohal, töö kaitse ei ole alati üks neist.Tööandjal on seaduslik õigus tulekahju töötaja tahte, kui põhjust ei ole seotud vanuse, soo, seksuaalse sättumuse, puude, rassi või usu.Tööandja võib lõpetada töösuhte aluseks halva töö tulemuslikkust, isiklikke probleeme tööl või majanduslikel põhjustel, näiteks puudus raha ettevõtte siseselt.Töötajad, kes tunnevad, et nad on vallandatud ebaseaduslikult, on õigus pöörduda advokaadi ja kohtusse pöörduda.\nTööjõu Software: California tööseadused


Lembitu (suri 21. septembril 1217 Sakalas) oli Lehole ehk Lõhavere ehk Leole kihelkonna pealik või vürst (princeps) ja vanem (senior), muistsete eestlaste tuntuim väejuht. Oletatavasti oli ta üks Sakala maakonna olulisematest ülikutest.\nKumnast leitud rauaaegseid ehteid Eesti Ajaloomuuseumis.\nMuhu maalinn oli linnus, mis asus Saare maakonnas Muhu valla edelaosas Linnuse küla tasasel põllul.\nLinnamäel ümmargust õue (umbes 3500 ruutmeetrit) ümbritsenud ringvallist veeti suurem osa Väikese väina tammi ehitusmaterjaliks, säilinud valli osad on 5–8 m kõrgused. Valli põhja- ja lõunaküljel on väravakäik. Ringvalli äravedamisel saadi 2 aardeleidu, neis on hõbe- ja pronksehteid, ripatsina kantud hõbemünte, klaashelmeid ja kaalud koos kapsliga. Arvatavasti peideti aarded veebruaris 1227. aastal, kui maalinna orduvägede poolt piirati ja vallutati.\nMuhu maalinna piiramist kirjeldab ka Henriku Liivimaa kroonika.\nKas tead, et...?\n... künnipäev oli Muinas-Eesti rahvakalendris ennetava maagia päev, mil mitmesuguste maagiliste toimingutega püüti tagada head saaki?\n... regilaule hakati looma tõenäoliselt kolmandal aastatuhandel eKr?\n... Tacituse järgi kandsid aestid metssea kuju, mis kindlustas neile kõikjal julgeoleku?\n... Peko on muinaseesti viljajumal?\nMe ei saa ealeski edaspidi ristiusku vastu võtma, niikaua kui maale on üks aastavanune või küünrapikkune poeglaps järele jäänud., Sakala saadikud Riias Henriku Liivimaa kroonika teatel, 1220.\nSelles meres olevat veel palju teisi suuri saari, mille hulgas üht suurt nimetatakse Aestimaaks. Ka sealsed elanikud ei tea kristlaste Jumalast veel midagi, nad kummardavad draakoneid ja linde, kellele nad elusaid inimesi ohverdavad. Breemeni Adam, 1073-1076.\nLaevades on nende suurim võim. Liivimaa vanem riimkroonika saarlaste kohta.\nEesti muinasaejaks nimetatakse perioodi teadaoleva inimasustuse tekkimisest Eesti alal Pulli lähedal Pärnumaal ca 9000 eKr Eesti keskaja alguseni 13.sajandil.\nLisa häid pilte valitud pildi moodulisse.\nLisa häid artikleid valitud artikli moodulisse.\nVärkenda 'Kas teadsid, et...' moodulit veelgi huvitavamate faktidega.\nKaalutle uute moodulite lisamist, nagu 'Valitud biograafia', 'Valitud asukoht', või 'Valitud kultuurimälestis'.\nMärgista asjakohaseid lehti portaali lingiga.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Portaal:Muinas-Eesti&oldid=4322530"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:08, 5. detsember 2015.


Slaavi horoskoop - KÄRNKONN (10. aprill - 9. mai) - VARA-WEB (vara.ee)\nArtikleid loetud: 43 567 450 korda\nKolmapäev, 13.05.2020.a. | Loetud: 5264 korda\nKärnkonna märgi all on sündinud inimene, kelle sünnikuupäev jääb ajavahemikku:\n10. aprill - 9. mai\nKärnkonna märgi all sündinud inimene on kohanemisvõimeline, ettevõtlik ja väga tähelepanelik. Ta suudab kõike ümbritsevat mõista oluliselt paremini kui teised inimesed, mistõttu on talle tagatud selged eelised teistega võrreldes.\nTööasjades on ta pühendunud, ettevõtlik ning väga korralik. Talle pole vastumeelne ükski töö, olgu see siis lihtne tükitöö või teiste juhtimine. Ta saab alati hakkama. Ta ei torma aga kunagi kinnisilmi uutest ametitest kinni haarama. Ta tahab eelnevalt ennast kõige olulisega kurssi viia, et seeläbi saavutada vajalik kvalifikatsioon.\nTalle meeldib liidripositsiooni kandmine. Ta on õiglane ja aus. Ta oskab alluvaid julgustada ja suunata. Ta võiks ennast kõige paremini teostada mingi loova tegevusega, sest see tagaks talle kõige suurema sisemise rahulolu.\nTa oskab oma elu korraldada nii, et ta suudab sellest rõõmu tunda. Ta jätab oma elus harva midagi niisama juhuse hooleks. Kõik peab olema korras ja täpne.\nTa ei ole väga ambitsioonikas ning võib oma elu mööda saata ka üsna tagasihoidlikes tingimustes. Nii kaua kuni ta ennast hästi tunneb, on kõik kenasti.\nRahaasjades on ta hoolikas ja tähelepanelik. Tema juba niisama riske võtma ei hakka. Tal peavad olema alati piisavad rahalised tagavarad, sest ainult nii saab ta ennast kindlalt tunda. Ta ei aja taga rikkust, kuid oluline on kindlustunne.\nTa on suurepärane seltskonnainimene. Talle meeldib suhelda ja mõtteid vahetada. Ta on teiste suunas mõistev ja tähelepanelik. Ta näitab välja suurt abivalmidust nende inimeste suunas, kes tema abi vajama peaksid. Kui ta on midagi lubanud, siis see lubadus saab ka täidetud.\nPereelus on talle oluline tasakaal ja üksmeel. Ta ei suru pereliikmetele kunagi oma arvamusi peale. Samas eeldab ta seda, et pereliikmeid tema arvamustega samuti arvestaksid. Ainult nii saab peresuhe Kärnkonnaga normaalselt toimida. Ta on abivalmis ja julgustav ning tõttab appi, kui pereliikmed abi peaksid vajama.\nArmuelus on ta lihtne ning mitte väga tundeküllane. Parem oleks, kui tema partner armuelu aktiivsena hoiaks. Kuna ta üksi elada ei soovi, siis leiab ta endale partneri suure tõenäosusega üsna varakult.


Noorsootöö toetused | Tartu linn\nTartu on nooruselinn, kus noortel on igakülgsed võimalused arenguks ja eneseteostuseks. Noorsootöö julgustab noort avastama, hoolima ja tegutsema.\nAvaleht Valdkonnad Kultuur ja vaba aeg Noorsootöö\nHuvitegevuse toetust saab taotleda mittetulundusühing, mis korraldab huvitegevust ühingu huviringis vähemalt 9 kuul aastas 1 kord nädalas vähemalt 1 akadeemilise tunni ulatuses. Toetust antakse ühingule, mille huviringi suurus on vähemalt 5 harrastajat, mille harrastajad on 7-26aastased tartlased ning kelle eelistusena on vastav huviring märgitud.\nTutvu noorte huvitegevuse ühingutele toetuse taotlemise tingimustega.\n2019. aastal toetatakse huvitegevust 178 950 euroga. Toetust saavad 44 ühingut, mis pakuvad huvitegevuse võimalust 1725 noorele.\nAlates 2017. aastast määratakse noorsootöö seaduse alusel valdadele ja linnadele iga-aastaselt riigieelarvest täiendav toetus 7–19aastaste noorte süsteemse ja juhendatud huvihariduse ja huvitegevuse kättesaadavuse ja mitmekesisuse parandamiseks - nn "huvitegevuse riigiraha". Toetuse kasutamisel peab lähtuma põhimõttest, et riigipoolse huvihariduse ja huvitegevuse toetusega ei asendata oma eelarvest kaetavaid kulusid. Toetuse saamise eeldusena tuleb omavalitsusüksusel koostada huvihariduse ja huvitegevuse kava. Vt Tartu linna kavade ja konkursside infot siit.\nNoorsootöö programmi toetamise eesmärk on soodustada Tartu noorsootöö mitmekesisust ja tõenduspõhisust. Noorsootöö programm on Tartu noortele suunatud 7-12 järjestikuse kalendrikuu jooksul toimuv noorsootööalane organiseeritud tegevus.\nNoorsootöö programmi raames toetatakse organiseeritud noorsootööalast tegevust, sealhulgas noortele suunatud koolivaheajaprogrammide, noorte ja noorsootööühingu tegevuste, ettevõtmiste ja sündmuste korraldamist ja läbiviimist.\nNoorsootöö programmile toetuse saamise eelduseks on oma- või kaasfinantseeringu olemasolu vähemalt 25% ulatuses programmi kogumaksumusest. Omafinantseeringuks võib olla muuhulgas vabatahtlik töö.\n2019. aastal toetatakse noorsootöö programme 26 640 euroga.\n2019. aastal programmitoetuse saajad leiab siit\nNõuandeid taotluse kirjutamiseks: projektidprogrammid.blogspot.com.ee.\nVaata lisaks: õigusaktid\nNoorsootöö projekti toetamise eesmärk on luua võimalusi Tartu noorte ettevõtlikkuse, loovuse, omaalgatuse ja ühistegevuse arendamiseks. Noorsootöö projekt on Tartu noortele suunatud kuni 6 järjestikuse kalendrikuu jooksul toimuv ettevõtmine.\nNoorsootöö projekti raames toetatakse noortele suunatud ja noori korraldajatena kaasava ümarlaua, kohtumise, kampaania, töötoa, infopäeva ja muu sündmuse korraldamist ja läbiviimist.\nNoorsootöö projektile toetuse saamise eelduseks on oma- või kaasfinantseeringu olemasolu vähemalt 25% ulatuses projekti kogumaksumusest. Omafinantseeringuks võib olla muuhulgas vabatahtlik töö.\n2019. aastal toetatakse noorsootöö projekte 32 478 euroga.\n2019. aastal toetuse saanud projektid leiab siit.\nIgakuiselt saab toetust taotleda kahele projektiliigile: noorsootöö projektile, millele soovitakse toetust alla 500 euro ja taotlust ei ole esitatud eelmise aasta 1. septembriks (või taotlus esitati, aga toetust ei saadud) ning noorte mobiilsusprojektile\nAlates 1.01.2019 toetab noorte omaalgatusprojekte Tartu Noorsootöö Keskus.\nNoorte mobiilsusprojekti toetamise eesmärk on soodustada noorte rahvusvahelist koostööd ja õpirännet, andes Tartu linna esindamisega seotud kulude osalise katmisega Tartu noorele (7-18aastase, üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses õppimisel kuni 20aastase) võimaluse esindada linna välisriigis toimuval rahvusvahelisel noortevahetusel, seminaril, õpilasfirmade sündmusel, festivalil, võistlusel, konkursil või muul ettevõtmisel.\nToetust võib kasutada transpordi, viisa, majutuse, reisikindlustuse või toitlustamise kulude osaliseks katmiseks. Noorte mobiilsusprojekti raames võib katta osaliselt ka noort saatva noorsootöötaja kulusid.


Hotellid orientiiri Bell Pointi rand lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Bell Pointi rand läheduses\nLinna Anse Marcel hotellid\nBell Pointi rand hotellid – Anse Marcel\nAnse Marcel – veel vaatamisväärsusi\nFoto: Ryan de los Reyes, Trover\nAnse Marceli randKui sind on vallanud ohjeldamatu rannaigatsus, siis Anse Marcel ja kesklinnast vaid 0,7 km kaugusele jääv populaarne Anse Marceli rand juba ootavad sind. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobivad hästi Bell Beach ja Bell Pointi rand, mis asuvad samas lähedal.\nBell BeachKui sind on vallanud ohjeldamatu rannaigatsus, siis Anse Marcel ja kesklinnast vaid 0,8 km kaugusele jääv Bell Beach juba ootavad sind. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobivad hästi Anse Marceli rand ja Bell Pointi rand, mis asuvad samas lähedal.\nBell Pointi rand – rohkem teavet\nAvastage Anse Marcel\nKus on Bell Pointi rand?\nLähim asula – Anse Marcel. Anse Marcel on sundimatu atmosfääriga paik, kus külastajaid ootavad söögikohad ja rannad. Kes soovivad lähiümbrusega lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Orient Bay rand ja Maho rand.\nBell Pointi rand ja lähikond. Kus ööbida?\nLOCALIZE 35 hotelli vähem kui paari kilomeetri raadiuses. Meie reisisõprade hulgas populaarsemad on järgnevad:\n• 4,5 tärni kuurorthotell • tasuta hommikueine • tasuta parkimine • tasuta wifi\nSecrets St. Martin Resort & Spa - Optional All Inclusive\n• 3,5 tärni villa • tasuta parkimine • tasuta wifi toas\n• 4 tärni majutuspind • tasuta parkimine • tasuta wifi • välibassein\nBell Pointi rand ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Anse Marceli rand\n• Grand Case'i rand\nBell Pointi rand. Transpordiühendused\n• Philipsburg (SXM-Princess Juliana Intl.), 11,6 km kesklinnast\n• Grand Case (SFG-L'Esperance), 2,2 km kesklinnast\n• The Valley lennujaam (AXA-Clayton J. Lloyd Intl.), 9,7 km kesklinnast


UNINAKS KIUDKROHV 25KG. @ Angroo Ehitus OÜ\nKIUDARMATUURIGA PLASTNE KROHVISEGU\nTera suurus kuni 0,8 mm\nSegu sisaldab sünteetilist kiudu. Nõrkade aluspindade, poorbetoonplokist laotud seinte krohvimiseks, kus on vajalik krohvikihi suur vastupidavus. Aluspinnaks sobivad igasugused mineraalsed aluspinnad. Kiudkrohvi kasutades väheneb mirkopragude teke krohvikihis miinimumini, väheneb vajumispragude tekke võimalus. Krohvikihi paksus 4-30 mm.


SOOMES ELAV EESTLANNA KIRJUTAB: “Eestlased, mis teil viga on?” | Buduaar\nSOOMES ELAV EESTLANNA KIRJUTAB: “Eestlased, mis teil viga on?”\n2018. aasta 26. märts 09:00\nKuigi välismaal elavad eestlased peaksid kokku hoidma ning teineteist toetama, on see sedasi vaid meie kujutelmas. Tegelikkuses on asi hoopis vastupidi ning üksteisele loobitakse kaikaid kodaratesse nii, kuidas vaid suudetakse. Just sellise kogemuse osaliseks sai 27-aastane Soomes elav eestlanna.\n“Kolisime mehega Soome kolm aastat tagasi. Kohas, kus korteri üürisime, elab väga palju teisi eestlasi ning alguses olid omavahelised suhted väga normaalsed. Saime endale ka mõned tuttavad ning kahe teise paariga hakkasime tihedamini läbi käima.\nKäisime kõik koos väljas või nädalavahetustel üksteisel külas. Saime väga hästi läbi ning kõik oli korras hetkeni, mil hakkasin ühe naise elukaaslasega liiga hästi läbi saama. Meie vahel polnud mitte midagi romantilist, vaid jagasime lihtsalt sama hobi ning tihtipeale seltskonnas jätkus meil juttu kauemaks. Ma ei üritanud teda üle lüüa, vaid olin väga õnnelik oma mehega.\nSee aga ei meeldinud selle mehe naisele ning ilmselt ei näinud ta muud lahendust, kui hakata minu kohta kuulujutte rääkima. Ta kirjutas mu mehele, et ma petan teda ja käin salaja ta mehega seksimas, mis ei vastanud muidugi tõele. Õnneks mu mees usaldab mind ja ei kahtlustanud kordagi, et teda petaksin. Kuna mu mees aga vedu ei võtnud, hakkas ta minu kohta teistele eestlastele halba rääkima.\nKuulsin enda kohta kuulujutte, millest üks oli hullem kui teine: alates sellest, et ma olen narkomaan, korduvalt aborte teinud ning kõigele lisaks magan meestega raha eest. Ma ei lasknud ennast neil juttudel kõigutada, sest mina ja mu mees teadsime tõde, kuid tihtipeale nutsin õhtuti patja ning ei saanud aru, miks peavad võõrsil elavad eestlased üksteise vastu nii õelad olema?\nKogu see trall lõppes sellega, et lõpetasime mehega igasuguse suhtlemise teiste eestlastega. Kui meid on niigi vähe ning peaksime võõras riigis kokku hoidma, siis meie vaid loobime üksteisele kaikaid kodaratesse ning räägime teineteisest taga. Kas see ongi normaalne käitumine? Mõtlesin, et tagakiusamine ja klatšimine jäi nooruspõlve, ei osanud iial aimata, et 27-aastasena pean täiskasvanud inimestega puid jagama hakkama.\nKuna arvan, et see naine tundis ennast siin jutus ära, siis tahaksin sult küsida vaid üht: mis sul viga on? Ehk peaksid hoopis peeglisse vaatama ja küsima endalt, miks sa oma meest ei usalda?”\nBuduaarile 27-aastane Vantaal elav eestlanna


17 onp hormooni mis see on?\n17 hüdroksüprogesteroon - mis on steroidide funktsioon?\n17 oksüprogesteroon on androgeenide neerupeal, tavaliselt on see aine mõlemas soolas kehas ebaolulises kontsentratsioonis.\nNaisorganismis toodab hormooni aktiivselt folliikulite vananemise ajal munasarjad ja vabaneb vereringes.\nOPG poolt tehtud toimingud 17\nOPG 17 nimetatakse steroidiks, täpsemalt väiksema järjestusega progestiiniks, mille tootmiseks on väljaheitesüsteemi elundid vastutustundlikud, näiteks sugu näärmed ja neerupealised.\nAine võib iseloomustada 17-hüdroksüpregnenolooni ja progesterooni metaboolsete transformatsioonide tulemusena loodud eritoodetega.\nVõimalikud väikesed igapäevased muutused OCG 17 väärtustes ei ole välistatud. Suurim massifraktsioon veres on täheldatud hommikustel tundidel.\nVäärtusemäär erineb menstruaaltsükli ajal. Rünnakute peptiidhormoonide ajal suureneb oksüprogesteroon. Hormonaalsed tasemed muutuvad sageli naistel tsükli 2. faasil.\nSteroidide kontsentratsiooni olulised muutused esinevad järgmistel perioodidel:\npuberteet (eriti tüdrukute jaoks);\nHormooni kontsentratsiooni hüpata verele on täheldatud enne määratud aega sündinud enneaegsetel beebitel. Sageli ei nõua selline kõrvalekalle parandamist.\nEsimesel nädalal pärast sünnitust normaliseerub ainete tasakaalu ja püsib stabiilselt kuni puberteedi alguse lõpuni. Tõusmise ajal ilmnevad esmased muutused aine kontsentratsioonis.\nNäitajad erinevad sõltuvalt inimese vanusest.\nKokkuvõtlik tabel näitab vastuvõetavaid näitajaid, kuid tuleb meeles pidada, et normid võivad oluliselt erineda, olenevalt analüüsi materjalide võtmise meetoditest.\nViimane märkimisväärne muutus tekib puberteedieas, eriti meestel. Tütarlastel võib aine kontsentratsioon raseduse ajal märkimisväärselt suureneda.\nHormooni tasakaal pärast sünnitust normaliseerub ja stabiliseerub 3 kuu jooksul.\nVäärtuste muutused ilmnevad kogu menstruaaltsükli jooksul, kuid selle hormooni analüüsi saab igal päeval testida.\nTabel aitab mõista oksüprogesterooni kontsentratsiooni muutusi tüdrukutes.\nHormooni parameetrite muutused sõltuvalt menstruaaltsükli etappidest\nMärkimisväärne kõrvalekalle normist suurel määral võib näidata tõsiste kõrvalekallete esinemist organismi ja olemasolevate haiguste korral.\nHormooni kontsentratsioonide vähenemist diagnoositakse meestel sagedamini. Selline kõrvalekalle võib näidata Addisoni haiguse esinemist.\nSellistel juhtudel tuleb ravi kohe teha. Kontroll on näidatud hormoonide tasemel kehas.\nHormonaalsed testid tuleb läbi viia vähemalt 1-2 korda aastas, et vältida olukorda halvendades.\nMillal on vajalik kontroll?\nKui rasedus hormooni taseme kontrollimiseks ei ole vajalik. Selle näitajad võivad olla järjepidevalt kõrged ja see on norm.\nKui esineb väiksemaid kõrvalekaldeid, ei ole vaja kasutada intensiivravi.\nEnamik eksperte sellistel juhtudel soovitab luua psühho-emotsionaalse seisundi ja vältida stressi.\nKaasasündinud neerupealise koore düsfunktsiooni korral peab ravi olema kiire. Seda patoloogiat iseloomustab ensüümi 21 hüdroksülaasi märkimisväärne puudumine.\nMeditsiiniline klassifikatsioon toob esile ainult kaks päriliku väärtalituse vormi:\nKlassikaline düsfunktsioon on tuvastatud ka vastsündinute perioodil, samas kui mitteklassikalises korras võivad patoloogia tunnused jääda puberteedita nähtumiseks.\nMitteklassikalist tüüpi neerupealise düsfunktsiooni ilmingud hõlmavad järgmisi sümptomeid:\nmustade punktide ilming;\nSee tähendab, et kõik noorukie nahaprobleemid paistavad esile. Tüdrukud diagnoositakse sageli menstruatsioonihäiretega.\nSelle taustal luuakse eeltingimused, mis on seotud loote kujunemise ja kandumise probleemidega. Viljakuse areng on võimalik nii meestel kui naistel.\nHormooni kontsentratsiooni järsk suurenemine võib olla põhjustatud järgmistest patoloogiatest:\nVäljaheidete organite healoomuliste või pahaloomuliste kasvajate esinemine.\nNeerupealiste koore suurenenud produktsioon (Itsenko-Cushing'i haigus).\nOksiprogesterooni 17 kontsentratsiooni suurenemise tekitanud tegeliku aluse kindlakstegemine saab kindlaks teha alles pärast täielikku uurimist.\nEfektiivsuse suurenemisega tuleb kõigepealt välja jätta patoloogilised muutused kehas.\nOksiprogesterooni suurenemise tuvastamisel ei tohiks sa paanikat, sest see asjaolu ei viita alati patoloogia esinemisele.\nRaseduse ajal ja menstruatsiooni ajal tõuseb 17 op hormooni väga tihti, sest paanika ei ole seda väärt, kuigi eksam on kindlasti vajalik.\nMis ähvardab suurendada hormooni taset?\nRaseduse ajal või pigem selle kavandamisel on hormooni 17, oksüprogesterooni vähenenud kontsentratsioon äärmiselt ebasoovitav. Selle põhjuseks on asjaolu, et selle aja jooksul tõuseb kontsentratsioon veelgi.\nIndikaatorite langus toob kaasa asja, et viljastatud munarakk ei saa emaka külge kinnitada.\nAine kontsentratsiooni langus esimeses trimestris võib põhjustada negatiivseid raseduse tulemusi, mis sisaldavad järgmisi tingimusi:\nKui kontsentratsiooni langus või suurenemine on õigeaegselt tuvastatud, saab indikaatori normaliseerida.\nOksiprogesterooni taseme normaliseerimiseks kasutatakse sageli hormoonteraapiat. Ravimite valimisel tuleb arvesse võtta järgmisi tegureid:\nVäga sageli kasutatakse OPG 17 normaliseerimiseks deksametasooni. Tüdrukud peavad võtma tööriista äärmiselt ettevaatlikult, kuna on oht, et nad kogunevad kiiresti lisaraskusi.\nAine kontsentratsiooni normaliseerimiseks on olemas ravimite nimekiri, kuid ainult spetsialist võib neid välja kirjutada. Sageli vabanevad nad retsepti alusel apteekide võrgustikust.\nKui oksüprogesteroon alandatakse või tõuseb pisut, soovitavad eksperdid dieedi ja elustiili kohandamist.\nMenüü tuleks muuta, ülejäänu täis, sest tihti on hormonaalsed häired organismis pideva ülekäiguga seotud.\nMikroadenoomide sekundaarne patogenees on tingitud aju hüpotalamuse kahjustusest, mis omakorda viib hüpofüüsi stimuleerimiseni ja nääreliste koe patoloogilise proliferatsiooni, hormoonide produktsiooni suurenemiseni.\nSomatotropinoom toodab somatotropiini. Lastel on täheldatud kehaku kiiret kasvu (gigantismi), täiskasvanutel põhjustab kasvaja akromegaalia arengut. Haigust iseloomustab käte, jalgade, näo luude, pehmete kudede proliferatsiooni, näo kareduse ja hammuse rikkumise ebaproportsionaalne suurenemine. Samuti kasvavad siseorganid, mille tagajärjel häired metaboliseeruvad, südame-veresoonkonna süsteem toimib, onkoloogiliste kasvajate oht suureneb.\nProlaktinoomi moodustub prolaktotroofidest, tekitab prolaktiini ja diagnoositakse 30% patsientidest. Aju ajuripatsi mikroadenoom põhjustab naiste ebaregulaarset menstruatsiooni, põhjustab amenorröa, viljatust, laktooret (piimanäärmete piima väljutamine). Meestel on günekomastia, impotentsus, kiiresti kasvav kehamass.\nHüpofüüsi gonadotropinoomat iseloomustab follikule stimuleeriva ja luteiniseeriva hormooni hüpersekretsioon. Hüpofüüsi mikroadenoomil pole pikka aega sümptomeid, sest ilmneb seksuaalse düsfunktsiooni progressioon. Naistel on menstruatsioonitsükkel häiritud, seksuaalvähk väheneb, meestel väheneb munandite suurus ja täheldatakse erektsioonihäireid.\nHüpofüüsi kortikotropinoom leiti 15% -l, põhjustab kortisooli taseme tõusu, Itsenko-Cushingi sündroomi arengut. Patsientidel on rasvumine näol, rinnal, seljal, jäsemetel, õhuke, näo nahk muutub lillaks ja kaelal on rasvkoe vorm. Haiguse iseloomulik sümptom on juuste kasvu suurenemine naiste näol ja kehal, steroidse suhkurtõve tekkimine, spider veenide moodustumine, kõõluselised sügavad venitusmärgid, nõges, rinnal. Luud kaotavad oma tugevuse (osteoporoos), sageli tekivad luumurrud, kannatab kardiovaskulaarne süsteem.\nCT pilte saab kasutada mikroadenoomi suuruse, selle positsiooni, põletikulise protsessi esinemise paranasaalsetes ninatissüsteemides täpselt kindlaksmääramiseks. Kontrastsuse suurendamiseks on adenoomil võimalik koguneda värvaine, mis võimaldab Boleil selgelt eristada näärmekoe ja aju struktuure.\nHüpofüüsi adenoomide sümptomatoloogia ja ravi\nAkromegaalia põhjuste ja ilmingute kohta\nMida peate teadma prolaktinoomi ja selle tagajärgede kohta\nHüpofüüsi gigantismi manifestatsioon\nMida tähendab kilpnäärme hormooni vähendamine?\nKliiniline farmakoloogia ja teraapia, 2012, 21 (4)S.V. Moiseev, 1 N.Yu.Sviridenko 2\n1 MGMU esimese ravigrupi ja kutsehaiguste osakond. IM Sechenov, Department of Internal Medicine, Fundamentaalse meditsiini teaduskond, Moskva Riiklik Ülikool MV Lomonosov, 2 Vene Meditsiiniteaduste Akadeemia Endokrinoloogiline Uurimiskeskus.


June 2006 – MEREBLOG\nFriday, June 30, 2006 Friday, June 30, 2006 Mairold\t1 Comment\n30. juuni, 1996, kell 2350, pühapäev Tekitöö päev taas. Peale lõunat oli tekil vähe rahvast ja mul tärkas taas kinnisidee – masti tippu ronida. Olin seda mõtet juba ammu peas kandnud ja tegin ettepaneku seda teha nii organiseeritult, et teeksime sündmusest vastasmastidest fotod. Algul laideti mõte maha, aga siis äkki oli Dan kahe fotokaga platsis […]\nFr.C46: 10 tundi koorija ja vets inimestele\nThursday, June 29, 2006 Thursday, June 29, 2006 Mairold\t1 Comment\n29. juuni, 1996, kell 2323, laupäev Olin täna 10 tundi kambüüsis. Teki võrra allpool, seal kus käib söögi “masstootmine”. Õppisin rohkem, kui viimase viie aastaga. See tähendab, et viimase viiega pole ma midagi õppinud. Enamuse aega koorisin kartuleid, aga tuli ka sibulat hakkida. Kokk ütles, et hakkimises ma päris osav, kuigi sedasi käsitsesin nuga esimest […]\nFr.C45: Ära puutu nuppe!\nWednesday, June 28, 2006 Thursday, June 29, 2006 Mairold\tLeave a comment\n28. juuni, 1996, kell 2257, reede Ei midagi uut. Tekitööpäev. Ilm ilus, värvisime laeva keret. Russid tulid tagasi, tangivad meilt kütust. Praktikamaterjaliga töötame. Huvitav on see, et saame kõik info kas raamatutest või praktikajuhendaja enda materjalidest, aga meeskonnaga ei ole kontakti tekkinud. Minul vähemalt mitte. Tüürimehed on justkui omaette. Vanemtüürimees Eduard on koguaeg torssis olemisega. […]\nEMA Merekooli erialapäevad\nWednesday, June 28, 2006 Monday, April 2, 2007 Dan\t2 Comments\n29.06-01.07.2006 toimuvad Narvas Eesti Mereakadeemia Merekooli II erialapäevad. Üritus on ellu kutsutud merenduserialade propageerimiseks ja populariseerimiseks. Esimene erialapäev toimus Orissaares Illicu Cup`i raames, teise ürituse korraldamiskohustused on Narva 6. Keskkooli merendusklassi ja Noorte Mereklubi kanda. Erialapäevade peakorraldaja on EMA Merekooli täiendõppe osakonna juhataja Vello Meristo. Üritusel osalevad Merekooli ning merekooli merendusklasside esindused. Nimelt on Merekooliga […]\nFr.C44: Leid päästepaadist\nTuesday, June 27, 2006 Wednesday, June 28, 2006 Mairold\t2 Comments\n27. juuni, 1996, kell 2250, neljapäev Mul hakkab vaikselt kõrini saama. Meie trümmitöögraafik sai otsa, algab taas mehaanika praktikantide kord. Nende päevade jooksul ei vedanud kordagi kalalaevadega. Enamus aega passisime ja ootasime tööd. Krt, meile on tõesti palju valetatud. Käivad jutud, et peale selle, et me raha ei teeni, tahetakse seegi käest võtta, mis peaks […]\nTuesday, June 27, 2006 Monday, August 28, 2006 Mairold\t1 Comment\nOtsisin üles ka andmed Vostoki kohta. Info leidsin http://www.wellandcanal.ca/ kodulehelt. Selim San pildistas laeva Türgis üheksa aastat tagasi. Enne lammutamist vanarauaks. Vostoki omanik ja tellija oli Nõukogude Liidu valitsus. Ehitusaasta kohta mul andmed puuduvad. 1993. aastast oli laeva operaator Black Sea Fisheries Corporation “Antarktica”. Saabus Aliaga sadamasse 17. septemberil 1997. Selles Türgi sadamas laev ka lammutati. Laeva tüüp – […]


Eesti on võtnud pagulasestaatuse kahelt isikult\nTALLINN, 2 veebruar — Sputnik. Eesti on sel kümnendil võtnud pagulase staatuse kahelt inimeselt, keda oli alust pidada julgeolekuohuks, ütles politsei- ja piirivalveameti esindaja.\n"Aastatel 2010-2016 on kahelt isikult ära võetud talle antud rahvusvaheline kaitse ning tunnistatud elamisluba kehtetuks põhjusel, et isik võib olla ohtlik avalikule korrale või julgeolekule," ütles PPA pressiesindaja Maria Gonjak neljapäeval BNS-ile.\nTema sõnul kellelegi rahvusvahelise kaitse andmisest sellel põhjusel keeldutud ei ole.\nEuroopa Kohus otsustas teisipäeval, et varjupaigataotluse saab tagasi lükata, kui rahvusvahelist kaitset taotleval isikul on sidemeid terrorirühmitusega. Samas see otsus Eestit suurt ei mõjuta, kuna Eesti seadused juba sisaldavad vastavaid sätteid.\n"Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduses on juba reguleeritud olukord, kus on võimalik nii kaitse andmisest keelduda kui juba antud pagulase või täiendava kaitse staatus ära võtta juhul, kui on olemas põhjendatud alus pidada välismaalast ohtlikuks riigi julgeolekule," ütles politsei- ja piirivalveameti (PPA) migratsioonibüroo juhataja Maige Lepp kolmapäeval BNS-ile.\nEuroopa Liidu rändekava alusel teistest riikidest Eestisse toodavad niinimetatud kvoodipagulased läbivad Eesti ametnike poolt tehtava julgeolekukontrolli juba põgenikelaagrites Kreekas, Itaalias või Türgis.\nkohus, Euroopa Kohus, politsei, PPA, pagulased, Euroopa, Eesti


Savanne hotellid, Mauritius\nJärgmine peatus Savanne?\nPopulaarsemad hotellid Bel Ombre\nKaz'alala Hosted B&B3,5 tärni\nOutrigger Mauritius Beach Resort5 tärni\nSO Sofitel Mauritius5 tärni\nHeritage Awali Golf & Spa Resort – All Inclusive5 tärni\nHeritage the Villas5 tärni\nPopulaarsemad hotellid Chamarel\nChalets Chamarel3,5 tärni\nLakaz Chamarel Exclusive Lodge4 tärni\nLa Vieille Cheminee3 tärni\nGreen Cottage Chamarel4 tärni\nPopulaarsemad hotellid Chemin Grenier\nShanti Maurice Resort & Spa5 tärni\nShanti Maurice Villas Resort5 tärni\nChemin Grenier – 2,8 km\nThe Golden Frog3,5 tärni\nChemin Grenier – 3 km\nPopulaarsemad hotellid Souillac\nStudio in Souillac, With Wonderful sea View, Terrace and Wifi3,5 tärni\nVilla With 6 Bedrooms in Soulliac, With Wonderful sea View, Private Pool, Enclosed Garden - 1 km From the Beach3,5 tärni\nApartment With 2 Bedrooms in Souillac, With Furnished Balcony and Wifi - 500 m From the Beach3,5 tärni\nApartment With 2 Bedrooms in Souillac, With Wonderful sea View and Enclosed Garden3,5 tärni\nApartment With 3 Bedrooms in Souillac, With Wonderful sea View and Enclosed Garden3 tärni\nSavanne, populaarsemad linnad\nBel OmbreBel Ombre on romantilise atmosfääriga linn, kus leidub palju vaatamisväärset nagu Heritage Golf Club ja Saint Felixi avalik rand. Kindlasti pakuvad külastajatele huvi ka rannad ning spaad.\nSouillacSouillac on tulvil vaatamisväärsusi nagu näiteks Gris Grisi rand.\nFoto: Sara , Trover\nChamarelChamarel on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Chamareli juga ja Musta jõe mäekuru rahvuspark.\nChemin GrenierChemin Grenier on linn, millega seoses kindlasti meenuvad rannad ja Saint Felixi avalik rand.\nBois CheriBois Cheri on tulvil vaatamisväärsusi nagu näiteks Bois Cheri teevabrik.\nSurinamSurinam on sobiv koht, et tutvuda ka lähipiirkonna huviväärsustega nagu Chamareli juga ja Le Morne' rand.\nSavanne – rohkem teavet\nKui soovid uusi elamusi, vali sihtkohaks Savanne. Savanne on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Savanne, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Savanne oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Savanne ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Savanne pakub?\nHotell rannal basseiniäärse baariga ja baariga/sohvabaariga, Bel Ombre\n• tasuta wifi • 2 restorani • 2 välibasseini • spaa • abivalmis personal\nKuurorthotell rannal golfirajaga ja spaaga, Bel Ombre\nKuurorthotell rannal spaaga ja rannabaariga, Chemin Grenier\nKuurorthotell rannal spaaga ja rannabaariga, Bel Ombre\nSavanne on meie kodulehel esindatud 64 majutusasutusega.\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Savanne silma paistab?\n• Riambeli rand\n• Frederica looduskaitseala\n• Gris Grisi rand\nMilliseid ajaviitevõimalusi pakub Savanne?\n• Bois Cheri teevabrik\n• Alexandra joa matkarada\n• Rochesteri juga\n• Saint Felixi avalik rand\n• La Vanille'i looduskaitseala


Uuringud näitavad, et adalimumab ja etanertsept ei pruugi nii hästi töötada, kui olete juba proovinud TNF-i inhibiitorit. Varajase artriidi kabinetis on liigeste kontrolliks mõeldud spetsiaalne ultraheliaparaat.\nKuid kui teie ravim lakkab töötamast või ei tööta enam nii hästi kui varem, ärge vaikige. Mida varem te sellele oma arstile tähelepanu pöörate, seda kiiremini saate oma psoriaatilise artriidi raviplaanis korrigeerida, et õigele teele jõuda.\nPsoriaatilise artriidi ravimite mõistmine Arstid hakkavad psoriaatilist artriiti tavaliselt ravima kõige vähem agressiivsete ravimitega. Kui neist ei piisa põletiku ja selliste sümptomite nagu jäikus, valulikkus, turse ja valu kontrollimiseks, võib teie arst ennetada. Riikliku psoriaasifondi NPF andmetel ravitakse psoriaatilist artriiti sageli: Teie arst võib kõigepealt soovitada mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid, näiteks ibuprofeeni ja naprokseeni, et aidata nende tekkimisel põletikku, valu ja jäikust kontrollida.\nNeed ravimid pärsivad mitmesuguseid põletikulisi radu.\nVõimaluste hulka kuuluvad muu hulgas sulfasalasiin, metotreksaat ja leflunomiid. Mõned inimesed saavad nende ravimite kombinatsioonist kasu.\nÄra jäta seda ilma Viktoriin: kas saaksite Arthise artriidi raviskeem artriidiga paremini elada? See uuem haigust modifitseerivate ainete klass on suunatud immuunvastuses spetsiifilisele valgule, mis soodustab põletikku.\nNäited hõlmavad abatatsepti, adalimumabi, brodalumabi, tsertolizumabipegooli, etanertsepti, golimumabi, guselkumabi, infliksimabi, ixekizumabi, risankizumabi-rzaa, sekukinumabi, tildrakizumabi-asmni ja ustekinumabi. Uuemad suu kaudu manustatavad ravimid suunavad selektiivselt immuunrakkudes olevad väikesed molekulid, et korrigeerida psoriaasi ja psoriaatilise artriidiga seotud põletikku põhjustavat üliaktiivset immuunvastust.\nArthise artriidi raviskeem arst võib aeg-ajalt välja kirjutada ka kortikosteroidi, mis aitab teil leevenduse ajal leevendust leida, kuid kõrvaltoimete ohu tõttu kasutatakse neid sageli ainult vajadusel. Mõnel juhul peate kahjustatud liigeste asendamiseks vajama operatsiooni.\nMõned kerge psoriaatilise artriidiga inimesed võivad mittesteroidsete põletikuvastaste ravimitega Arthise artriidi raviskeem hakkama saada, teised aga vajavad bioloogilist ravi, et end igapäevaste toimingute tegemiseks piisavalt hästi tunda. Millal peate võib-olla liikuma ühelt ravivõimaluselt teisele või lisama raviskeemi ravimeid? Üldiselt on püsiva väsimuse, jäikuse, liigeste turse või valu sümptomid märgiks, et teie raviplaan ei tööta, vastavalt NPF-le.\nSeega on hädavajalik helistada oma arstile, kui teil jätkuvad sümptomid, kui sümptomid taastuvad või kui need süvenevad. Mida oodata psoriaatilise artriidi ravi muutmisel Kui teie raviplaani tuleb kohandada, võib teie arst vastavalt NPF-ile kasutada ühte järgmistest strateegiatest. Näiteks on käsimüügiravimite retsepti versioone, mis võivad teie jaoks tõhusamad olla.\nHarjutage päeva alguses. Aktiivne olemine võib aidata nii põletikku kontrollida kui ka parandada paindlikkust ja liikumisulatuse ulatust, vastavalt Ameerika Reumatoloogia Kolledži ACR andmetele.\nMõned inimesed leiavad, et varahommikune treening on oma päeva paremaks muutmiseks kasulikum. Proovige füsioteraapiat.\nVõite kohtuda spetsialistiga, et teada saada, kuidas igapäevaseid ülesandeid läbi viia, põhjustamata endale tarbetut valu. Lisage veel üks ravim.\nReuma artriidi ravi - monatupperware.ee\nRavide kombinatsioon võib olla tõhusam, et aidata teil sümptomite üle kontrolli saavutada. Ravimite vahetamine. Kui teid ravitakse praegu bioloogilise ravimiga, võib olla haiget reieluu vahetada mõni muu bioloogiline ravim või võite olla hea kandidaat uuema suukaudse ravi jaoks.\nSiit saate teada, kui kaua peate ootama, et näha, kas teie jaoks töötab uus või täiendav Arthise artriidi raviskeem.\nUue ravimi täieliku eelise tunnetamiseks võib kuluda kuni kolm kuud. Teine võimalus kaaluda on liitumine kliinilise uuringuga.


Kaido Kama ümbreilma reisikirä: Ponta Delgada - Oostende\nKu Madeira oll mi ümbreilma sõidu pääl edimäne vulkaanilist sünnüperrä suuremere saar, sis Assoori olli viimädse. Õnne seo sünnüperä paistus tan pallo inämb vällä ku Madeira pääl. Assoore pääl omma tegütsejä tulemäe ja näide kraatri, fumarooli, miä väävlihaisu vällä ajava, mualätte, kon lämmi muda kõik aig podises, ja kuumaviilätte, kon võit talvidsel aol kolmekümne-pügälädse vii seen ujoman kävvü. Ja vahtsene saar tull tan viimäst kõrda merevii seest vällä viil 50ndil aastil. Assoori omma kesk Atlandi suurmerd seosama merepõha lakjamineki kotusse pääl, määndsest ma Ristipäävä saare man joba kiroti. Siist viil edesi põha poole minnen om taa viialodse mäehara pääl suur Islandi saar. Lisas tuule saava Assoore man kokko Euraasia ja Aafrika mandriplaadi. Suurembit saari om tan kokko kümme ja näide saari pääl eläs paarsada tuhat inemist. Mi olli Sao Migueli saare pääl, määne om kõgen saaristun üts suurembit.\nPortugali meresõitja jõudseva näide inemiisist tühje saari pääle 15. aastagasaa alostusen, kuningas Henry Meresõitja aol. A nimä es ole edimädse. Arvada om, et jo ammuki inne portugaallaisi olli tan käünü foiniiklase, kartaagolase ja põhamaise viikingi. A nimä es jää näide saari pääle elämä. Tuu ma ei saaki häste arvo, et ku viikingi asustiva ärä Islandi saare hulka maad põha puul, mille sis näile Assoori es miildü. Portugaallase nakassi tan elämä ja niikuis Madeiragi pääl oll näide edimäne tüü paigapäälne mõts palama panda (Madeira om esiki uma nime saanu umaaigse suure mõtsa perrä ja legend kõneles, et seo mõts palli tan sis säidse aastakka järjest). Tulemäki tuhk om põllu- pedämises väega hää, veidükenegi tasaligumb maa hariti üles, suurelt maalt tuudi viinamara ja apelsini taha kasuma ja täämbädse pääväni om põllumajandus saari üts tähtsämbit majandusharre.\nAssoorlase elli kavva aigu tõisist eräle, põraaigse inemise omma põlvkunde viisi elänü üten ja saman külän ja üten ja saman elotusen. Viil paarkümmend aastakka tagasi püvveti tan käsiharpuune ja aerupaatega vaalu ja põraigse suveniiri, määndsit turistele pakutas, omma inämbüste vaalaluust tettü. Küläuulitside pääl peetäs esimuudu härävõitluisi, kon härgä ärä ei tapeta, a tsusitas niisama ja sis paetas täl iist är. Viil täämbädsel pääväl omma egäl saarel ja egäl küläl uma veinisordi ja paigapääldse rahva hindätiidmine om väega kimmäs. 70ndil aastil nõvveti tan kõva helüga esisaisvust ja Portugali riigist eräleminekit, a sis jäi taa asi küländ suure autonoomia manu pedämä.\nViimädsel aol om turismimajandus kõvva edesi lännü ja suvidsel aol sõit siist läbi satu jahtlaivu, kiä tegevä vahepiätüisi Ameerigast Euroopale sõitmisel. A seo turismindus ole ei viil jõudnu umma halva mõjju niipallo tunda anda, ku Madeira pääl. Küläütiskund om häste alale hoitunu, kõik om viimädse pääl puhas ja kõrran, inemise omma võõrile väega lahke ja tahtva hirmsale juttu aia, õnne inglise kiilt mõistva ainult mõne ütsiku.\nMeil ole es seokõrd kuikipallo aigu ja võimaluist näid saarekeisi pikembält kaia (a no Furnase kuumaviilätte ja Sete Cidadese kraatrijärve saiva iks är kaetus). Üts põhjus oll tuu, et meile oll taha hulka innembidsi vahetusmadrussit küllä tulnu, näidega vahtsest kokkosaamise rõõm oll pallo suur ja seo suure rõõmu välläelämine võtse jupikese aigu ärä. Tõses om talvine aig Assoore pääl küländ vihmane ja säändse like ilmaga taha ei kiäki kuikipallo ümbretsõõri kävvü. Ja kolmas põhjus oll tuu, et meil tull inne välläsõitu viil laiva man hulka tüüd är tetä. Kuikipallo säändsit laivatöid tule tetä egän sadaman, purje tahtva praavitamist, taglas ülekaemist, laiv seest ja väläst kasimist, mootor hooldust ja nii edesi. A seokõrd oll näid asju kipen inämb. Üts suuremb hädä oll tuu, et mi laivakemmerg oll umbe lännü ja tahtse kõpitsemist saia ja tõne asi, miä tahtse kõrda tegemist, oll küttesüsteem. Mõlembast asast tule veidükese pikembält kõnelda.\nLaiv om sääne imelik asi, et lisas tuule, et tä piät vii pääl püsümä ja ütest paigast tõiste sõitma, piät tan pääl olema viil kõik nuu asa, miä egä elotuse manu kuuluse. Mi väikukesel laival om uma elektrisüsteem, uma küte ja gaasipliit, kats viivärki (üts make vii ja tõne sooladse vii jaos, kambüüsin omma näide jaos eräle kraani, ütest kraanist võetas supikiitmise vesi ja tõsest võetas vett anomamõsu jaos), uma kanalisatsioon ja nii edesi. Laiva kemmerg om viivärgiga ja puha, õnne seo vesi tule käsipumbaga mere seest pääle pumbada ja sis kõik seo kraam viil umakõrda kanalisatsioonitorre piten laivast vällä (nn fekaaltanki Lennuki pääl ei ole). Ja laiva kõrd om sääne, et ku valge aoga või viil mõni miis uma asa välän reelingu veeren üle parda är õienda, sis pümmel aol om tuu kõvva är keeletü. Väega halv om üle parda sadanu miist merest pümmega otsi ja väega tihti löütäs äruppunu purjetaja peräst niimuudu, et täl om püksimulk vallale. Nii et laiva kemmerg om üts armedu tähtsä kotus.\nHädä nakassi pääle joba paar päivä inne mi Assoore pääle jõudmist. Peldik läts umbe ja pump tuud kraami tast inämb vällä es lüü. Mi võtsemi üten Meelissega seo tüü kõrraga ette, midägi hääd ja ilosat taa asa man tan hällüvän laivan es ole, a üte klapikese mi tan är vahetimi ja pumba vahtsest tüüle saimi. Mu kõrd oll tuu päiv kambüüsivahin olla, a mehe sis ütlivä, et mi ollev nüüt nii suure tüü är tennü, et nä võtva söögitegemise hindä pääle. Ma sai arvo küll, et nä es taha säänest santehniku tüü päält tulnu miist kambüüsi lähiksele laske, a no tuu tolles. Kemmerg läts küländ varsti jälleki umbe ja ma sai Ponta Delgada sadaman viil kats päivä tuud torujüri tüüd tetä. Asi lõppi tuuka, et mi pedi kõik uma kanalisatsiooni-toro laiva külest valla harotama ja läbi mõskma. Säidse miist olli päält aastaga ao näid torre pruuknu ja tuud oll torre jaos kokko kipen pallo saanu.\nA seo asa mi saimi vähembält kõrda, laiva küttega oll lugu hoobis kehvemb. Mi ole uma ahokesega hädän olnu peris sõidu algusest pääle, edimäist kõrda nakassi tä streikmä joba Põhamere pääl. Mi ole timäga vaiva nännü Hollandin ja tedä praavitanu Argentiinan ja kõgest tuust huulmalda sõitsemi ümbre Hoorni ilma aholda ja külmän laivan. Sis tull pikemb troopikan olemine ja küttega es oleki niiväega hätä. Kapliinast saatsemi seo riistakese Eestile remonti ja nüüt tuudi tä sis remoditust pääst meile vahtsest Assoore pääle kätte. Et justku talvine aig käen ja põha poole minek. Vaiva näivä timäga tan mitu miist, kõge rohkemb Meelis ja Janno, a tüüle tuu ahi es naka joht. Paigapääldse meistrimehe, kiä viimädse hädäga vällä otsiti, mõista es ka midägi muud tetä, ku õnne kässi lakja aia.\nSeo ahokene om Eberspächeri firma tettü riistapuu, määne om õkvalt jahtlaivu jaos mõteldu. Tä palotas naftat ja seo naftapalotamisega är lämmistedü õhk aias sis torre piten laiva müüdä lakja. Ja timä hädä om tuu, et tä om säändse laiva jaos ülearvo piinüs ja keerülises är aetu. Tan om lõppemada hulk egätsugu pumpe ja lülitit, releesi ja andurit ja säänest riistapuud niisama mere pääl ja põlve otsan ei praavita, ku täl ütskõrd joba määneki elektrihädä man om. Ja niimuudu mi sis sõitsemigi Ponta Delgada sadamast neläpäävä (15. veebruar) iks külmä laivaga vällä ja võtsemi suuna Inglise kanali pääle.\nEgäs seo ilm sis pügälide perrä viil niiväega vilu es oleki, Assoore pääl om talvine keskmine kongi viietõistkümne kraadi ümbre. A tan tule viil mitme asaga rehkendä. Kõgepäält om nii, et vii pääl nakas inemisel alati innembi vilu ku maise maa pääl. Sis om tuu hädä, et ilma kütteldä laiv lätt seest väega likes är, kondensvesi tsilgus egält puult alla ja rõivit ei saa kuikimuudu kuivas. Ja kolmas asi om tuu, et mi ole seo pikä troopikan olemisega väega õrnakeses ja helläkeses ärä jäänü  mi olemi piä aastak aigu kolmekümne pügälädse lämmä seen olnu. Tuu oll kõrraga nätä, ku mi vahtsene vahetusmadrus Arho Anttila laiva pääle tull (timä oll nüüt seo etapi pääl katsas miis). Sis ku mi päävädse vahi aigu umale täüs tormirõiva sälgä aimi, avit Arhole ainult kampsunist, et välän kokpitin olla. A muiduki oll nii, et midä päiv edesi ja miilikene põha poole, tedä külmembäs mi elo ja olemine läts.\nMi pedänü olema suure Põha-Atlandi korgrõhkkunna põhapuuldse veere pääl ja uutsemi tuuperäst seo etapi pääl õdagutuuli, a mere pääl ei käü kõik asa alati raamadutarkust müüdä. Tuule puhkseva hoobis põhahummogust, täpsele tuu tsihi päält, kohe mi minnä tahtsemi. Ja nä puhkseva niimuudu kümme päivä järjest, mi luuvsemi ja siksakitimi tan vastatuulen edesi ja tagasi ja Inglise kanali suu tule es sukugi lähembäle. Vaihepääl oll õkvalt sääne tunne, et mi sõidami tan üte paiga pääl edesi ja tagasi ja et vana ei tahaki meid inämb Atlandi päält är laske.\nA ku mi olli taa kümme päivä järjest är krüssänü, sis ollimi Inglise kanali suun välän kah. Ja sis lõpus püürdse tuule ärä, nii et saimi edesi sõita joba õkvalt kurssi piten ja mi tahtsemi seo tuulega tast Inglise kanalist üte valuga Hollandile vällä purjeta. Tõne päiv kaimi joba Wighti saart, kon mi üleminevä aasta pääl kävemi, a sis püürdse tuule jälleki är vasta ja Mart otsust Inglismaale Newhaveni sadamale kõrras sisse minnä. Meil oll laivan küte ja söögikraam otsan. Ja niimuudu mi sis sõitsemigi kolmapäävä (28. veebruar) vanale hääle Inglismaale.\nNewhavenist jäi miilde kats ilosat asja. Kõgepäält tuu, et ma sai Margust lumepalliga visada. Mi näimi lumme perämist kõrda kats aastakka tagasi. Ja poodin, kost mi söögikraami otsemi, oll hää lämmi olla. Edimäist kõrda peräst Ponta Delgadat oll sääne tunne, et tahtnu nigu rõivit säläst vähembäs aia. Kokko mi olliki Inglismaal ainult 4-5 tunni,  ku söögikraam, nafta ja vesi laiva pääle saiva, lätsimi jäll kõrraga mere pääle vällä.\nA mi es ole tan inämb kavva. Ku Pas de Calais väinäst Põhamerre vällä jõudsemi ja tuul iks vannamuudu põhahummogust puhkse, sis sai meil lõpus kõgest tuust külmäst, likest ja vastatuulest viländ ja mi käändsemi är allatuult ja sõitsemi Belgiale Oostende liina. Seo om suur sadam Brüsseli lähiksel, mi jõudsemi taha neläpäävä (1. märts) õdagus ja jahisadamale sissepäsemises nõsteti mi iist kats silda üles ja tetti lüüsivärte vallale. Hollandin jääski meil nüüt käümäldä ja inne kodojõudmist teemi viil ainult üte piätüse Rootsin Göteborgi liinan.


Laht: pärast Tammeka väravat andsime isegi veidi alla (Koskor: lootsime, et Pärnu võidab) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nLaht: pärast Tammeka väravat andsime isegi veidi alla (Koskor: lootsime, et Pärnu võidab) (0)\n30. OKTOOBER 2021, 21:40 PREMIUM LIIGA\nFC Kuressaare ründaja Sander Laht tunnistas pärast Tartu Tammekalt saadud 0:1 kaotust, et meeskond andis pärast vastaste väravat veidi alla. Tammeka ründaja Tristan Koskor ütles aga, et täna loodeti Pärnu Vapruse võidu peale.\nSoccernet TV küsimusele, kuhu Kuressaare ründemäng täna jäi, vastas Sander Laht: "Ründemäng jäi vist eelmisesse mängu. Kui nii võtta, siis [eelmises mängus kaks väravat löönud Otto-Robert] Lipp oligi täna [kaartide tõttu] puudu, meil ei olnud võib-olla lisajõudu juurde tuua. Mängisime täna ise lohakalt ja ei viinud palle nii palju ette, kui oleksime tahtnud. Tundub, et pärast Tammeka väravat natuke mentaalselt väsisime või isegi andsime veidi alla, läks laadaks ära. Aga tuleb Tammekale au anda - oli mõnusalt mehine võitlus pehme väljaku peal ja ma arvan, et 1:0 neile on aus tulemus."\n"Plaan oli täna veidi teistsugune, ma ei hakka sellest siin praegu rääkima, kuna natuke on veel [hooaega] mängida. Aga täna ei saanud kuidagi seda plaani tööle ja olime terve mängu veidi loiud. Samas kui Tammeka väravat vaadata, siis ega see ka väga suur väljamängitud värav ei olnud. Oli selline mõnus purakamäng."\nKas Kuressaare tegi täna ikkagi minimaalse töö ära, kuna Tammekaga omavaheliste mängude punktid ja väravate vahe on nüüd võrdsed ning üldine väravate vahe on Kurel palju parem? "Selles mõttes jah, et minimaalne programm on täidetud, aga reaalsuses on ambitsioonid veidi suuremad. Tahaksime tegelikult Viljandilt seitsmendat kohta tagasi saada. Kaks mängu on jäänud ja kõik on võimalik, paneme pea püsti edasi."\nKohtumise ainsa värava autor Tristan Koskor: "Mängus väga palju võimalusi ei olnud, minu õnneks [Kristen] Lapa lõi vastu mind."\n"Ma ütleksin, et palle tegelikult kasti tuli, Patrick [Genro Veelma] ja [Kevin] Mätas tegid äärtel head tööd. Vajaka jäi sellest, et ma ise oleksin võinud lõpuni minna ja natuke ennetada."\nPärnu Vaprus kaotas täna 1:2 Viljandi Tulevikule. See tulemus koos Tammeka võiduga tähendab, et tartlased ei saa enam otse Esiliigasse langeda, vaid sinna kukuvad pärnakad. "Pärnu mängis täna jälle lõpu maha, aga tegelikult me lootsime, et Pärnu võidab. Mõtlesime, et Pärnu võiks lähemale tulla ja Viljandi võiks kaotada, eesmärk oli pigem Viljandile järeletulemine ja üleminekumängude vältimine," kommenteeris Koskor.\n"Saime hooaja esimese nullimängu, ma arvan, et see on meie jaoks täna kõige tähtsam."\nKas kolmapäeval duubelrivistusega Tallinnas Floraga mängimas käimine kokkuvõttes õigustas end? "Selles mõttes jah, et täna tuli võit. Aga [Floralt saadud] 0:9 ikka kripeldas kõvasti, kodus oli seda päris raske vaadata. Noormängijad olid tublid, et käisid, aga ma ei oleks tahtnud nende nahas olla," vastas Koskor.


Tallinna filmilinnak arvati riiklikult tähtsate kultuuriobjektide hulka – PERE-KA\nTallinna filmilinnak arvati riiklikult tähtsate kultuuriobjektide hulka\nTallinna linna ja Tallinn Film Wonderlandi koostöös Tallinnas Paljassaare piirkonda rajatav lähiriikide kaasaegseim filmitööstuse keskus Tallinna filmilinnak lisati eile Riigikogus 73 häälega riiklikult tähtsate kultuuriobjektide nimekirja.\nTallinna abilinnapea Aivar Riisalu sõnul on see otsus kohaliku filmitööstuse arengu jaoks ainuõige. „Läbi loomemajanduse toetamise loome linna tarku töökohti ja edendame nii linnaruumi kui ka ettevõtluskeskkonda. On selge, et paljud rahvusvahelised filmiproduktsioonifirmad ja režissöörid tunnevad suurt huvi siin piirkonnas filmimise vastu, seega peame võimalusest kinni haarama ja sellest kasu lõikama. Tallinn Film Wonderland on märkimisväärne samm filmitööstuse edendamiseks, seetõttu on hea meel, et loodav kaasaegne võttekompleks saab ka kultuurkapitali toetuse,“ sõnas Riisalu.\nFilmilinnak rajatakse Põhja-Tallinnas Paljassaares asuvale tööstusmaale ning see saab koondama Eesti erinevad filmitööstuse teenusepakkujad, et tagada koostöö ja võteteks vajalikud teenused, lisaks sobivad loodavad stuudiod ka teleproduktsiooniks ja ürituste läbiviimiseks. „Paljassaarde kerkib kaasaegne linnakeskkond, mille keskseks osaks saab loodav filmilinnak koos sinna juurde kuuluva elamu- ja ärihoonete ning vaba aja veetmise võimalustega,“ täpsustas Riisalu.\nRiigikogu kinnitas riiklikult tähtsate kultuuriehitiste rajamise ja renoveerimise nimekirja veel Tartu Südalinna kultuurikeskuse, Narva Kreenholmi kultuurikvartali “Manufaktuur”, Arvo Pärdi nimelise muusikamaja Rakveres ja rahvusooperi praeguse hoone juurdeehituse. Viiendaks lisati riiklikult tähtsate kultuuriehitiste rajamise ja renoveerimise pingeritta 73 poolthäälega Tallinna filmilinnak. Nimekiri sisaldab ehitisi, mis on olulised kogu Eesti kultuurile, aitavad kaasa Eesti kultuuri, sealhulgas rahvuskultuuri järjepidevuse tagamisele ja kultuurivaldkonna terviklikule arengule ning soodustavad kultuurivaldkondade vahelist koostööd.\nRaivo Hein müüs kõik Tallinki ja PRFoodsi aktsiad\nSuhtumine laste vaktsineerimisse on Euroopas riigiti erinev\nKanepi kaotas seti, aga alustas ITF-i turniiri edukalt\nSuarezi väravad viisid Atletico liidriks, aga Getafe masendav seeria katkes\nSoome valitsus esitas parlamendile koroonapassi kasutuselevõtu eelnõu\nLuman: ettevõtete kõrged elektriarved jõuavad lõpuks tarbijahindadesse


Kesklinn vabaneb lumest - Logistikauudised\nKesklinn vabaneb lumest\nTallinna Kesklinn vabaneb jõudsalt tänavaid ja teid ummistada ähvardanud lumest.\nTallinna Kesklinna vanema asetäitja Jüri Lumpi sõnul saavad teehooldajad vaatamata vahepealsetele ekstreemsetele ilmaoludele ülesannetega hakkama ja tänavate puhastamine ning lume väljavedu toimub graafikujärgselt. „Kesk- ning vanalinnast veeti välja 5440 kuupmeetrit lund,“ täpsustas linnaosa vanema asetäitja magistraaltänavatel toimunud tööde mahtu. „Samas ei jäta me tähelepanuta ka kõrvaltänavaid,“ lubas Lump.\nKesklinna I hoolduspiirkonnas on lumi välja veetud Kevade ja Villardi tänavalt. Hetkel käivad tööd Asula tänava lumevallide teisaldamisel. Tööd jätkuvad Ao, Videviku, Virmalise, Eha, Kauba tänavatel ning Endla tänava lasteaia sissesõiduteel.\nII hoolduspiirkonnas on lumi teisaldatud Kodu, Tare tänav ja Oa tänavatelt. Jätkatakse lume väljaveoga Tatari tänaval vahemikus Veerenni kuni Liivalaia ja Tatari 39 parkla, Õpetajate tänavas, Magasini tänava vahemikus Herne kuni Ravi paaris numbritega äär, Naeri tänavas, Uus-Tatari ja Invaliidi tänavate ristmikul, Lätte tänavas, Mardi ja Turu tänavate lasteaia parkimiskohtadel.\nIII hoolduspiirkonnas on lumi välja veetud Tuukri põiktänavalt, Karu ning Wiedemanni tänavalt. Õhtuks lõpetatakse lume väljavedu Köleri, Tina, Vase, Terase ja Hõbeda tänavatel.\nAutovaba töötsooni loomisel tehakse koostööd korteriühistutega.