Kui minu ema töölt tuli, siis ei tormanud ta mitte kunagi kohe köögiuksest sisse, et sööki tegema hakata, vaid läks ja heitis 20 minutiks pikali, et natuke tukastada. Ning alles pärast hakkas koduseid toimetusi tegema.\nPeale selle võitles ta lõputult minu kangekaelsusega, tõestades, et pärast kooli on kasulikum mäng “Tasa sõuad, kaugele jõuad“, aga mitte „siinused ja koosinused”. Ta tõi näiteid filmist, kus töölt naasnud naine istus lausa tööriietes kõigepealt diivanile, et puhata.\nKuid mulle ei olnud sellest kasu. Mina arvasin, et puhkus – see on nõrkadele, aga need, kellel on kindel eesmärk, need peavad töötama 24/7.\nSõbranna ei ole juba 10 aastat puhkusele sõitnud. 10 aastat ei ole ta kuskil meres suplenud ega kuskil mäe või vulkaani otsas käinud, ei ole jalutanud uhkete suurlinnade tänavatel. Ta magab päevas 5 tundi ja teeb visalt karjääri, siiralt uskudes, et iga paus viib ta mitu aastat tagasi. Ainult keha veab alt: nägemine on kehvemaks läinud, närvid on läbi ja süda töötab ebakorrapäraselt.\nVõtsin temast kaua eeskuju, kuni sain teada neutraalsuse seadusest. See on sama lihtne kui Pythagorase teoreem.\nIga elumuutus vajab pausi. Teisisõnu – peatust.\nPeatu. See on võimalus hingata, pühkida higi, süüa lasanjet ja värvida huuli jne. Kontrollige kütuse taset omaenda energiamahutis, et vältida mootori väljasuremise ohtu keset teed.\nTäiskiirusel pole võimalik pööret teha. Ebareaalne on väljuda metsast, kui ei peatu ja ei määra põhja-lõuna suunda. Keegi ei jaksa omandada kuus õppetundi ilma vajalike vaheaegadeta.\nPause on vaja igal sammul: enne vette või kõrgusesse hüppamist, enne Beethoveni muusikapala lõpuakordi tegemist või kõrge noodi võtmist, enne lavale minekut ja enne uue suhte alustamist. Ja ka selleks, et valetada või tõtt rääkida.\nPeatume jõulupühade ajal ja valgusfoori punase tule juures. Uisutaja – enne kolmekordse toeloopi sooritamist. Maletaja – mõtiskledes järgmise käigu üle.\nKui pause eiratakse ja kihutatakse kiirusega kakssada kilomeetrit tunnis, peatavad meid asjaolud: külmetused või küllalt rasked haigused, õnnetused, tulekahjud ja maavärinad.\nElus on kõik rütmiline: päev-öö, talv-suvi, sisse-välja hingamine. Isegi tantsupeo ajal vahelduvad kiired ja aeglased muusikapalad. Isegi trenažööre seadistatakse, profülaktikaks .\nNii et õigus oli sellel valgustatud inimesel, kui ta väitis, et elus peab olema hetki, kui meiega ei juhtu midagi: me lihtsalt istume ja vaatame maailma. Ja maailm vaatab sel ajal meile otsa.\nSuurim illusioon siin maailmas on illusioon eraldatusest\nSidemed ehk ühendused on inimestele vajalikud. Selleks, et ellu jääda.\nMeie ajud, kehad ja hinged on seotud tõeliste sidemetega.\nOmeti võivad osad inimesed oma reaalses elus tunda või tunnetada eraldatust. Eriti siis, kui ollakse üksi, kas siis lähedastest-sõpradest eemal või tuntakse üksindust teistega koos olles. Aga ka siis, kui aetakse mingit sõltumatut „oma asja”.\nParaku elame suurelt jaolt illusioonide maailmas, neid uskudes.\nGuru Pathik /”Avatar”/ on öelnud:\n„Suurim illusioon siin maailmas on illusioon eraldatusest.\nAsjad, mida sa arvad olevat teistest eraldi või erinevad on tegelikult needsamad.”\nIlmselt küsivad nüüd paljud: „Kuidas nii?”\nTõelistest sidemetest teavad inimesed tegelikult üsna vähe, käsitsedes teemat tavaliselt otseste kontaktidena ja emotsioonide põhjal.\nSelleks, et seda teemat lahti rääkida, tuleks alustada algusest…\nKui sinu teadvus avardub, muutub su elus nii mõndagi..\nSa elad ja oled. Nagu kõik.\nLiigud läbi sündmuste, läbi suhete, läbi inimeste.\nSaad vanemaks. Hakkad mõtlema elu üle.\nÜha rohkem oled omaette, eemal muust.\nOled omaette ka teiste keskel.\nNing ükskord märkad, et sa ei ole enam selline nagu varem.\nKas olen mina imelik või on seda teised?\nMärkad, et miski ei ole enam nii nagu varem.\nMidagi on muutunud. Midagi, mis siiani oli oluline.\nSee teeb natuke ärevaks, aga samas on ka kuidagi rahulik.\nMis on toimub? Miks?\nJa kas see on probleem? Kellele?\nNing kuhu see küll välja viib?\nNii palju küsimusi…\nHaridusekspert: „Kunstiõpetus tulevikus – matemaatikast tähtsam”\nMeil on harjutud, et hariduse omandamisel koolis on olulisem selline täppisaine nagu matemaatika. See kuulub põhiainete hulka. Loovained aga mitte.\nKunstiõpetust peetakse üldiselt mingiks pehmeks aineks, kus lihtsalt tehakse midagi, lihtsalt joonistatakse. On kujunenud mõttemall, et seda ainet pole õieti vajagi. Loovainete roll on selgelt alahinnatud.\nKõige kurvem on see, et selline mõttemall on juurdunud mitte ainult kodudes, lapsevanematel ja õpilastel, vaid ka koolides endas.\nOn küllalt palju õpetajaid ning kooli- ja haridusjuhtegi, kelle arvates kunst pole eriti oluline ega pole seetõttu eelisseisundis. On loogiline, et nendeks õpetajateks on peamiselt täppisainete õpetajad.\nTeadlane Andreas Schleicher, kes juhib valitsustevahelise majandusorganisatsiooni OECD rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi, räägib teistsugust juttu.\nJah, kunst võib juhtiva hariduseksperdi sõnul tulevikus noorte jaoks tähtsamaks muutuda kui matemaatika.\nTeadlane Andreas Schleicher ütles alamkoja uuringus, et tema arvates võiksid noored loovuse kaudu omandatud oskustest rohkem kasu saada kui testipõhisest õppest.\nTa andis tõendusmaterjali hariduskomisjonile neljanda tööstusrevolutsiooni käimasoleva uurimise osana – selliste tehnoloogiate nagu robootika ja tehisintellekti mõju ühiskonnale.\nSchleicher, keda peetakse laialdaselt üheks maailma juhtivaks haridusmõtlejaks, ütles: “Ma ütleksin, et neljandas tööstusrevolutsioonis võivad kunstid muutuda matemaatikast tähtsamaks.”\n“Me räägime” pehmetest oskustest “sageli kui sotsiaalsetest ja emotsionaalsetest oskustest ning rasketest oskustest kui loodusteadustest ja matemaatikast, kuid see võib olla vastupidine,” ütles ta, vihjates sellele, et teadus ja matemaatika võivad tulevikus muutuda “pehmemaks”, kui selleks on vajadus, kui vajadus nende järele väheneb tehnoloogia tõttu ja „rasketeks oskusteks“ saavad „teie uudishimu, teie juhioskus, püsivus ja vastupidavus“.\nSchleicheri kommentaarid tulevad keset pidevat muret Ühendkuningriigi haridussüsteemi kitsenduste pärast, et välistada loovus ja seatakse prioriteediks akadeemilised õppeained.\nKampaania korraldajad väidavad, et see segab paljudel noortel loovkarjääri teha. Sellegipoolest ütles Schleicher aga, et liiga kitsas õppekava võib noori samuti tuleviku nõueteks vähem ette valmistada.\nTa ütles, et Briti koolid peavad (loov)oskusi suures osas teadmistest madalamateks ning võivad olla väga keskendunud traditsioonilistele ülesannetele, näiteks meeldejätmine.\n„Kui vaadata ülesannete tüüpe, mida Briti tudengid täidavad paremini [kui teised riigid], siis on need pigem need, mis seostuvad paremini pigem mineviku kui tulevikuga – sellised asjad, mida on lihtne õpetada ja mida on lihtne testida. Just neid asju on lihtne digitaliseerida.\n“Kaasaegne maailm ei tasu teile mitte selle eest, mida teate, vaid selle eest, mida saate teha sellega, mida teate,” ütles ta.\nPS! Kunst, see on tegelikult igasugune loovusega seotud kunst – muusika ehk helikunst, lava- ehk näitekunst, filmikunst, poeesia jms (tõlkijapoolne märkus)\nSamurai kaks mõõka. 2 energeetilise kaitse liiki. Tugeva biovälja tunnused\nOn inimesi, keda on raske rünnata.\nRündaja saab väga kiiresti vastuse.\nSelline on tugevate inimeste energia.\nNad võivad näiteks mitte midagi ette võtta, mitte vastata isiklikult löögile löögiga, võivad vaikida ja kindlameelselt kannatada solvamist.\nKuid agressor saab ta kindlasti “vastuse”.\nArgipäev – parim vaimne praktika\nJacek Yerka, “Amok Harvest” wikiart.org/en/jacek-yerka/amok-harvest\nLihtne on olla pühak, istudes Tai Shani mäel.\nPalju keerulisem on jääda pühakuks, istudes turuplatsil.\nPere ja töö – need on vaimseks koolituseks parimad.\nTavaline on see, kui keegi räägib: „Nii tahaks eraldada rohkem aega vaimseks praktikaks, aga saate ju ise aru, – naine, töö, lapsed…”\nTõenäoliselt ei ole see inimene veel teadvustanud, et pere ja töö ongi vaimne praktika. Kusjuures see on palju raskem ning annab paremaid tulemusi, kui mediteerimine lumistel Himaalaja mäetippudel.\nJah, elu argipäev on parim vaimne kool. Sel määral kuivõrd teie peegeldus üha selgemalt saab kujutatud, tunnete sisemas end paremini ja aktsepteerite sellisena kes te olete.\nAinult tuleb märgata kõiki pisiasju, reaktsioone, mõtteid ja emotsioone.\nÕppige oma tegevuse loomulikest tagajärgedest – nii saate palju vajalikku tarkust.\nJust niipalju, kui on vaja enda arenguks.\nVaimne praktika jätkub Maal igapäevastes tegevustes.\nAga mitte spetsiaalsetel üritustel, unistustes ja illusioonides, sest kõik on olemas ka ilma nendeta…\nTume ja hele pool sinu sees\nEnamus enesearengu teel olijatest kaldub sageli oma teelt kõrvale – nad peidavad ning matavad maha oma tumeda poole ehk siis varjukülje.\n– joogid, kes unistavad naisest,\n– mungad, kes unistavad perekonnast,\n– veganid, kes janunevad liha järele.\nKas sa tõesti arvasid, et nende tee on õige, kui nad riputasid endale sildid külge ning matsid oma soovid sügavale mulla alla?\nEga sa ometi ei kavatsenud neid järgida?\nSee varjatud janu lõhub nad laiali, mädandab seestpoolt.\nNad ei taibanud peamist – nad asetasid välise vormi kõrgemale sisust.\nKui tegelikult ei ole nii.\nPõgenedes millegi eest, ei jõua sa kuhugi.\nSa tõused mäe tippu ainult soovist näha kõike ülevalt, aga mitte seetõttu, et sul all raske on.\nKui sind segavad kivid seljakotis ja sa võtad nad sellele matkale kaasa, siis usu, nad ei lase sul üles tõusta, sest sa tunned nende raskust tippu jõudmata.\nJustkui ahelad ei lase nad sul järgmist sammu teha.\nSa veered alla, lähed põhja seepärast, et koorem lasub sinu sees.\nLükates eemale vooruse vastandid, lõid sa tingimused kodusõjaks enda sees.\nOled justkui laps, kes kattis silmad kätega ning otsustas peitu pugeda.\nIsegi, kui praegu su sees on vaikus, usu, see on vaikus enne tormi.\nKõik see, mille sa nii hoolega peitsid ära enda ja teiste eest, ilmub varem või hiljem lagedale.\nAinult siis, kui aktsepteerid kõiki oma hinge külgi, mõistes, et ei ole olemas head ega halba, muutud terviklikuks.\nKas võib hea inimene rääkida või mõelda teistest halvasti?\nMillistesse raamidesse oled ennast surunud?\nMillist rolli mängid kellegi jaoks?\nKui sa vaatad ennast peeglis rahvamassi silmadega, mida sa siis näed?\nMitte midagi. Sind ei ole. Ainult kest on.\nNeed kaks inimest, kes elavad sinu sees.\nKõik need inimesed sinu sees, kuidas sa nendega läbi ja hakkama saad?\nKui üks tahab ennast purju juua, teine kloostrisse minna, kolmas tantsida, aga neljas tahaks kõikide nende küsimuste esitamise ära lõpetada ning alustada elu otsast peale?\nKellele sa annad hääleõiguse ning millisel ajal – kas mitte sellele, kes kutsub esile rahvamassi heakskiidu just praegu?\nSinu sees on niipalju inimesi, kui palju on tähti taevas, ja igaüks neist tahab midagi öelda ning igaüks arvab, et just tema väärib seda elu lõpuni elama.\nVõta nad kõik, anna neile kõigile õiguse olla, elada ja eksisteerida.\nVõttes nad, annad neile võimaluse ühineda ühise eesmärgi nimel ja võimalik, et siis liigub miski surnud punktist välja ning sa mõistad enda kohta midagi.\nKuid ära mitte kunagi võitle oma tumeda poolega, vaid võta ta, ära vaidle ning jälgi.\nEitades halba endas, tapad sa ka hea. Üks ilma teiseta võimalik ei ole.\nKuni sa ei nimeta ühte halvaks ja teist heaks, kuni ei anna neile nimetust, ei sildista – niikaua on kõik terviklik, ühest allikast. Ühest. Kas mõistad?\nSa hakkad õppima, ainult nõustudes sellega, et sa midagi ei tea.\nSa võid armastada, kui tunnistad endale, et vihkad.\nKunagi on igal armastaval inimesel tulnud tunnistada, et vihkab kõiki, kaasa arvatud ennast.\nSellest algab armastus – enda vastu, ühe inimese vastu, kõigi inimeste vastu ja üldse, kõige oleva vastu.\nEnne seda on see lihtsalt sõna, mille taha varjub vihkamine, egoism ja hirm.\nVõta vastu oma duaalsus, vastuoksus, ja kõik oma tumedad ja heledad küljed, ning sa omandad selle mõistmise, kes sa tegelikult oled.\nÄra karda vaikust – kuuled sellest kogu tõde enda kohta, sa sulandud kõigega ja tänu sellele laiened.\n/Tõlkinud Ingrid Soosaar/


Eerik Kask, Author at ParimKasiino.ee\nKas sind huvitavad live-kasiino mängud? Paljude online kasiino külastajate jaoks on reaalajas kulgevad mängud äärmiselt põnevad. Need lisavad küllaga põnevust juurde, sest sisaldavad seltskondlikkust ja …\nKasiino boonuse tingimused määravad selle, kuidas sa reaalselt saad veebikasiino preemiat kasutada. Pealtnäha on kõik boonused ahvatlevad, ent reaalsuses tulevad iga pakkumisega kaasa omad reeglid. …\nEestis on rulett saavutanud sajaprotsendiliselt koha kõige menukamate kasiinomängude seas. Pokkeri ja blackjacki kõrval on rulett saanud eksklusiivsete kasiinoelamuste sümboliks nii uute kui vanade mängijate …\nKasiino boonuskoodid: mis, milleks ja kuidas?\nLevinud müüdi kohaselt ei kasuta online kasiinod tänapäeval enam boonuskoode. Tegelikult on kasiino boonuskoodid jätkuvalt oluline osa paljude veebikasiinode promotsioonide toimimise alustaladest. Kindlasti tasub kõikidel …\nKuidas ja miks mängida blackjack online mänge?\nEesti veebikasiinodes on absoluutselt üks suuri lemmikuid blackjack. Tegu on mänguga, mis on juba aastasadu hullutanud inimesi nii Euroopas kui laiemalt maailmas. Just sellepärast on …\nKuidas saavutada maksimaalne online kasiino turvalisus?\nVeebiavarustes on turvalisus üks tähtsamaid küsimusi. Eriti teravalt tuleb see päevakorda netikasiinosid külastades. Online kasiino turvalisus on asendamatu. Kasutajat registreerides või kontovaba sessiooni alustades vahetad …\nKlassikalised slotikad: vinge retromaailm veebikasiinodes\nKas sooviksid vahepeal ajas tagasi astuda? Klassikalised slotikad aitavad sul seda teha. Kui mängid igihalja temaatikaga slotimasinatel, siis viib see sind otse eelmise sajandi keskpaika …\nKasiino turniirid – naudi vägevaid võistlusi netikasiinos\nKas tahaksid end proovile panna kasiinomängudes võistlemises? Kui jah, siis kasiino turniirid on selleks ideaalne võimalus. Saad teiste kasutajatega mõõtu võtta, et näha, kui hästi …\nTrustly Kasiinod – Kõik, mida tahad makseviisist teada\nTänasel päeval soovib aina kasvav hulk veebikasiinode kasutajaid nautida kiireid makseid. Kahjuks ei ole see aga võimalik teatud maksemeetodite puhul, sh tavalised pangaülekanded. Trustly väärtuspakkumine …\nKuumimad Eesti online kasiino trendid 2021\nEesti online kasiino sektor on pidevas muutumises. Viimane aastakümme on meile toonud küllaga uusi nähtusi, sh kõrgtasemel live-kasiino mängud, täielikult mobiilsed saidid ning Pay N …\nSitemap • Blogi • hi[a]xammedia.com\nParimkasiino.ee © 2021 is operated by Xammedia.com


Arusaamatu, , 26.02.2010 19:12\nSiiamaani pole saanud aru Estoloppeti stardinumbrite andmise süsteemist. Nimelt tänu sellele tekivad ju rajal ummikud, trügimised tagant ettepoole jne. ning hiljem terav arutelu peale sõitu meie distsiplineerimatusest jne. Konkreetse näite puhul see suusahunt(härrasmees) pole mitte minu hammaste vahel, vaid see näitab, et midagi on stardinumbrite jagamisel valest. Stardinumber 374(Tallinna maratonil) on käesoleval aastal osalenud KÕIGIL maratonidel- sügav kummardus.Kuid kohad on järgmised- TM-3740, Alut-649, Tams-634, Viru-832 s.t. tal on olemas tulemused selle aasta estoloppeti maratonidelt. Juhendis on öeldud selgelt - käesoleva hooaja estoloppeti tulemuste puudumisel arvestatakse eelmise aasta parima estoloppeti maratoni tulemust. Suusahunt läbis möödunud aastal kõik maratonid ja alutagusel oligi ta parim koht 349, lõpetanuid 405. Arvan, et vanahärra ise ei trügigi sinna ettepoole ja stardib tagant, kuid......\nJüri, , 26.02.2010 18:48\nStardinimekirjas eksitus. XIII Tallinna Suusamaraton vabatehnikas\nG, , 26.02.2010 18:02\nEi pea geenius olema, et aru saada hooletust kirjaveast! Loomulikult on see vabastiilis!\nmees, , 26.02.2010 17:40\nMu meelest Kõrvemaa laskumised ületamatut raskust ei valmista, mingit "Ambrose kurvi" küll ei meenu. Aga eks mõni laskumiskurv nõuab pisut jalgade valitsemist küll, eriti kui rada peaks libe olema ning satud pundiga laskumisele.\nto: to Juss, , 26.02.2010 17:33\nSelle vastusega sa küsijat ei aidanud. Rattal on pidurid olemas, mis oluliselt efektiivsemad kui suusaga pidurdamine, ning mida suudavad ka äpud kasutada. Kui näiteks Tartu kandis kommenteerida, siis Dendropargis on lihtsad lasumised, aga Vooremäel on mõned päris oskusi nõudvad laskumised. Kui tead, et laskumised on "Vooremäe stiilis", siis saad ka vastavalt sellel sõita.\nNongrata, , 26.02.2010 17:02\nKopi pasta stardinimekirjast- kas klassikas???? 13. Tallinna Maraton EMT Estoloppet Klassikatehnika murdmaasuusamaraton 42 ja 21 km List of Competitors Kopi pasta veebist- Distants 42 km vabatehnika 11:00 21 km vabatehnika 11:15 KUMMAS STIILIS SIIS???\nto Juss, , 26.02.2010 16:36\nlaskumisi sõida nii nagu su sõiduoskus lubab - siis ei tule ka üllatusi. sama peaks kehtima ka rattasõidu puhul. ja tee juba varakult harjutusi, kuidas metsseapõrsaste ja kesikutega rajal hakkama saada. harjutus kord O-jalad, kord X-jalad peaks sobima\nsoit, , 26.02.2010 16:27\nselle aasta estoloppeti maratonid va alutaguse on olnud parajad katsumused. Kordades räigemad kui 2009. Kuna ilmataat vist ei ka halasta, laseb ilma + poolele, siis Kõrvemaal mägedes kui lipe kehv, saab päris karm olema. samas kui lumi jääks -0 ümber tuleb väga kiire uhamine.\nJuss, , 26.02.2010 13:44\nAga kuidas siis laskumised, kas väga u kurvilised või võib kõik julgelt hooga võtta, et allpool mingeid üllatusi ei tule?\nmäärdemeister, , 26.02.2010 12:52\nmis läheb alla kas tavaline parakas või LF-st ka kasu, tahaks hästi libiseda, ise selline 100-200 vahel mees


Rollide jaotumine: Prints William on parim mees oma venna pulmas ja Kate - töölt puudumata ...\nAjakirjanduses on kõik uued huvitavad üksikasjad tulevastest Suur Kuninglikest pulmadest. Tuvastati, et prints Harry palus oma vanemvendil tema parimaks meesks ja ta nõustus sellega. Kuid tema abikaasa Kate Middleton oli ainult külalistel tähistamine. Kuulujutuga väidetakse, et Cambridge'i hertsoginna kardeti väga, et pärast teise tütre ilmumist perekonnas tema populaarsus väheneb. Tundub, et Prints Williamin naise hirmud on teatud põhjustel.\nAjakirjanikud väidavad, et pärast seda, kui teave osalemise kohta oli kantud Instagramsi Kensingtoni palee ametlikule lehele, nägutas näitlejanna Megan Markle populaarsust otsekohe taevasse. Praegu on "Megan Markle" - see on Google'is üks sagedasemaid päringuid!\nMuidugi ei lähe see jõudude ühtlustamine Kate Middletonile. Ta on nii pahane, et isegi tema vabaks tahteks on ehitatud lühike sotsiaalürituste graafik, et kõik oleksid jälle nähtavad.\nJa see on vaatamata kuninganna huvitavale positsioonile ja hiljutistele tervisehädadele. Kas Lazy Katie suudab oma tulevase nõbu järele jõuda? Aeg ütleb.\nVahepeal on kõigil huultel info, et vend-naise pulmas Kate ei saanud erilist rolli, samas kui tema abikaasa saab parima mehe vennaks.\nMiks sundisid Kate nii hästi? Tõenäoliselt on Cambridge'i linnapea tähelepanu pööranud imikutele. Tema ja kaks last ei suuda lihtsalt toime tulla ja mis juhtub, kui nad lisavad veel ühe lapse?\nMitte nii kaua oma vestluses kinnitasid kvestor Katherine ja tema abikaasa, et lapsed annavad neile palju rõõmu, kuid nad vajavad erilist hoolt. Charlotte ja George mõnikord lubavad end tantrums avalikult, kui tugevalt ärritanud oma vanemad. Ja milline saab olema vastsündinute pärija käitumine kuningliku paari jaoks?\nSest Kate ja printsi Harry pulmad ei saanud eelistusi.\nMonica Bellucci kleit pettunud fännid\nIsiklik elu Michel Mercier\nIrina Šeiik üllatas fänne sõrmust sõrmega kihlasõrmust\nLindsay Lohan šokeeris rõivast koos paljas rinnaga\nRobert De Niro kaalub võimalust saada vene kodakondsust\nKate Mara saab peagi Jamie Belli naiseks\nOotamatult fännidele meenutas Jay Zee võitlus liftiga Solange Knowlesiga\nParis Hilton tõusis hiigelsuunas lifti\nDavid Beckham flirtida koos fänniga\nAmber Hurd ei taha vande all rääkida koduvägivallast\nKim Kardashiani sünnipäevaks rasedad üllatused\nScott Eastwoodi isiklik elu\nTalvine kõrvitsa kaaviar\nKüpsetatud jalg ahjus\nValu silmad ja peavalu\nKipsplaadi lagede luminofoorlambid\nMiranda Kerr ja Evan Spiegel korraldasid võistluspidu\nKuidas täiendada oma sõnavara tarkade sõnadega?\nLapsel on kurguvalu - kui raviks?\nKuiv ekseem kätele - ravi\nRokk klaasimine oma kätega\nKoduveinist valmistatud vein\nMiks ma ei saa tüdruku kaudu ukse taga öelda?\nUus mage kevad-suvi 2014\nJessica Biel rääkis oma perekonnast intervjuus Marie Claire'iga


Tervendaja Andres alustab raviprotsessi ärakuulamisest – Hingele | GoodNews\nAvaleht Intervjuu Tervendaja Andres alustab raviprotsessi ärakuulamisest\nAndrese sõnul algavad enamus tervisemuresid peast, samuti peab ta väga oluliseks osaks organismis harknääret. Keskseks märgusõnaks tema elufilosoofias on mõõdukus. Andres ei pretendeeri kõiketeadjaks ja peab vajalikuks koostööd klassikalise meditsiiniga.\nKuidas jõudsite oma tegevuse juurde inimeste tervendamisel?\nJuba lapsena tajusin asju väga tugevalt. Minu elu muutus äkitselt 21 aastaselt, kui lõhkes pimesool. Elasin siis Tallinnas Algul püüdsin haigusest põletikurohtudega jagu saada, olin kaks päeva valude käes. Lõpuks tuli ikka kiirabi kutsuda. Haiglas tehti kaks operatsiooni järjest. Teine operatsioon vana-aasta õhtul oli sedavõrd ränk, et tundsin – rohkem ma enam ei jaksa. Operatsioon oli kestnud 6 tundi. Reanimatsiooniperioodil olin pidevalt teadvuse piiril. Mäletan, et sellises seisundis kohtasin nii-öelda kahe ilma piiril vahte, kes ütlesid, et su aeg pole veel käes, mine tagasi, sul on veel palju ära teha. Tulin sellest olukorrast välja. Paranedes hakkas mul uus elu. Üldpalatis hakkasin palatikaaslastele rääkima, mis neid ees ootab. Nii hakkasin endale teadvustama, et Andres, sinust saab arst.\nKas ülikoolis arstiks õppimisele ei mõelnud?\nSee protsess tundus liigselt pikk ja asjad läksid teisiti. Algul rajasin oma ettevõtte, mis tegeles haljastusega. Siis kohtasin aga oma vaimset õpetajat, kellelt sain soovituse hakata tegelema kõrgemate asjadega. Õppisin oma juhendajalt aastaid. Ennekõike oli see töö iseendaga. 2014. aastal hakkasin tegelema kaasinimestega.\nMillistest algtõdedest lähtute?\nSellest, et iga inimene on individuaalne ning 99% tervisemurest on alguse saanud peast. Enamus, kes minu juurde satuvad, on kogenud väga palju oma minevikku, tundnud pinget, muretsenud kogu aeg. Käsitlen inimese keha kui tervikut, mis sageli ennast läbi valulike tunnete väljendab. Valul on ikka põhjus, kas üleelamine, ülekoormus.\nKas soovitate ka maarohtusid, ravimteesid, nagu ravitsejatel kombeks?\nMitmed ravimteed, näiteks kummelist, saialillest, nurmekukust on tervisele igati kasulikud. Nad puhastavad organismi. Väga palju oleneb ka usust. Kui inimene usub, võib tervis paraneda ka tavalise veel joomisest. Pean aga oluliseks koostööd nii tava- kui ka alternatiivmeditsiiniga. Näiteks selliseid näitajad nagu vererõhk, veresuhkur saavad kindlaks teha kutselised meedikud.\nKes on teie jaoks abivajajad patsiendid? Kliendid?\nNad on ennekõike koostööpartnerid, sest meie vahel hakkab toimuma koostöö. Väga oluliseks pean inimese ärakuulamist. Üks asi on, mida näen mina, teine aga, mida tunneb tema. Ka esimese kolme sõna järgi saab inimese kohta väga palju öelda. Tervendusprotsessi algusesse kuulub ka hingamisteraapia. Samuti kasutan heliteraapiat. Mul on selleks spetsiaalsed tiibeti helikausid.\nKas vastuvõtule tulijad kaebavad pigem konkreetset valu või lihtsalt halba enesetunnet?\nSageli küsivad minu poole pöördujad, mis mul on. Kaebavad tugevat kurnatust ja väsimustunnet. Need inimesed magavad sageli öö läbi, hommikul ärgates tunnevad ennast aga ikka väsinuna. See on hoiatus, et inimese energeetikas on midagi korrast ära. Suur osa on ka üleelamistel; karmal, mis seotud läbi esivanemate. Tähtis on see, kas võtame igat emotsiooni hirmuna või usaldame iseennast. Kui sa ise ennast ei usalda, siis ei usalda ka elu ega usalda teisi.\nPeab ütlema, et enamus Eestimaa inimesi on tohutult pinges. Sealt hakkabi enamus hädasid pihta. Sageli käiakse minu juures tasakaaluhäiretega. Nii meestel kui naistel on sageli valulik ja nõrk koht alaselg. Arstid soovitavad tihti vitamiine. Mina olen öelnud, et vitamiinivajaduse saab rahuldada ka erinevaid tervislikke toite tarvitades.\nMureks osutub ka pikk pimedusperiood. Siis on vitamiine vaja. Enne tarbimist võiks aga ikka konsulteerida spetsialistiga, näiteks perearstiga. Üledoos võib näiteks tekitada neerupuudulikust ja neerukive. Minu põhimõte on see, et kõige aluseks on mõõdukus.\nMillised mõtted on tekkinud kokkupuudetes lastega?\nLapsed peegeldavad oma vanemate elu. Nad näitavad, mis on peres lahti. Vahel helistavad mulle lapsevanemad ja küsivad, mis on minu lapsega. Ta on nii närviline ja sünge. Minul tulevad siis mõtted pereelust, mis on paigast ära. Laps tunnetab seda ja väljendab seda oma solvumisega, aga ka nohu või köhaga. Ka tükitunne kõris võib olla seotud mõne lahtirääkimata probleemi, arusaamatusega. Samuti võib kõri kanali ära blokeerida vihastamine.\nSilmapaistvalt oluline elund on harknääre (tuleneb kreeka sõnast thymos), mis mõjutab kilpnääret, aga südantki. Kui harknääre on häires, siis mõjutab see kogu meie südame-veresoonkonna tegevust. Kogu põhjus võib olla ka üleelamises, sest alati tuleb iga asi lainetusega tagasi. Näiteks surmad, leinad mõjutavad väga tugevasti meie südame piirkonda.\nEmotsionaalsete probleemidega on seotud ka meie liigesed, alaselg, ristluud. Emotsioonid koonduvad meie organitesse.\nKus abivajajaid vastu võtate?\nMul on praksised Tallinnas, Tartus, Pärnus, Viljandis. Olen käinud ka väiksemates maakonnakeskustes, näiteks Jõgeval.\nKas püüate aidata kõiki inimesi, kes teie poole pöörduvad?\nMa ei saa kedagi jätta ukse taha. Alati pole võimalik öelda, kas abistamine annab tulemusi. Väga oluline on aga vastastikune usk koostöö tulemusse.\nTäispikk intervjuu ilmus ajalehes “Terviseleht “\neelmine Helirännaku korraldaja Andri Afanasjev: see sai alguse juba lapsepõlvest, kui mul oli kokkupuude vaimse maailmaga


Virtuaalne valuuta Otaku münt, mille on välja töötanud Tokyo Otaku Mode\nLisateavet Tokyo Otaku Mode välja töötatud virtuaalse valuuta Otaku mündi kohta leiate lehelt Devdiscourse\nMusical.ly tutvustab otseülekannet põhirakendusse, tapab Live.ly\nMusical.ly, sotsiaalse video jagamise ja huulte sünkroonimise rakenduste tegija, tapab Live.ly kaks aastat pärast seda, kui ta käivitas otseülekannete jaoks mõeldud video.\nUus tehisintellekti programm korraldab elementide perioodilise tabeli mõne tunni jooksul\nZhang loodab, et tulevikus saavad teadlased rakendada Atom2Veci teadmisi uute materjalide avastamiseks ja kujundamiseks.\nOracle LaunchPad, uus platvorm klientidele pilvealaste uuenduste omaksvõtmiseks\nOracle'i ülikooli väljatöötatud uus veebipõhine õppeplatvorm pakub terviklikke õppeteid ja ülesandele keskenduvaid mooduleid koos videoõpetuste ja samm-sammult juhistega.\nCable ONE Business käivitas Biloxis uue Piranha Fiberi Interneti-teenuse\nIntegreerides kõige soodsamad atribuudid koaksist ja kiududest, pakutakse uusi Interneti- ja telefoniteenuseid üle ühise teenuse Passiivne Optiline Võrk (PON), mis pakub parimat võimsust.\n21. mail algab EAI 12. rahvusvaheline konverents tervishoiu üldiste arvutitehnoloogiate kohta\nPervasiveHealthi eesmärk on koguda tehnoloogiaeksperte, praktikuid, tööstusharu ja rahvusvahelisi ametiasutusi, kes aitavad kaasa levivate meditsiinipõhiste tehnoloogiate, standardite ja protseduuride hindamisele, arendamisele ja juurutamisele.\nNüüd öelge mängu alustamiseks lihtsalt 'Ok Google, rääkige ludo pro'ga'\nInimesed on harjunud mängima mängitud Ludot füüsilisel laual. Enamik inimesi on Ludo alla laadinud ja seda nutitelefoni rakendusena mänginud. Nüüd saavad inimesed esimest korda oma telefonides või nutiekraanidel Ludot käed-vabad mängida. Peab lihtsalt ütlema: 'Ok Google, räägi Ludo Pro'ga', looge tagasi ja nautige Ludo lõbusat seanssi Google'i abiga. Enam pole allalaadimisi ega installe. Esitage seda häälega Android-telefoni või Google Nest Hubi mugavusest.\nSamsung pakub droonide kohaletoimetamise võimalust Galaxy seadmete ostmisel\nEsimene omalaadne droonide kättetoimetamisteenus hõlbustab Samsungi klientide jaoks täielikku kontaktivaba kogemust alates nende esialgsest veebitellimusest ettevõtte Iiri e-poe kaudu kuni täitmiseni. Esialgu tehakse teenus kättesaadavaks Oranmore'is asuvatele klientidele ja tulevikus laieneb see teenus üleriigiliselt.\nIBM loob Lotte Hotels & Resortsile IT-teenuste haldamise süsteemi\nKasutades oma valdkonna asjatundlikkust ja oskusteavet, analüüsis IBMi ülemaailmsete tehnoloogiateenuste üksus Lotte Hotels & Resorts'i IT-teenuste olekut ning kehtestas standarditud IT-teenuste põhimõtted ja protsessid kõigi 140 tuvastatud teenusenõude jaoks. IBM läbis Agile'i meetodi abil edukalt kõik ITSM-i nõustamise etapid, sealhulgas süsteemide loomise, testimise ja töötajate koolituse.\nMinu filmi liiga - India esimene oskustel põhinev fantaasiafilmide mängude platvorm\nRam Pratap Reddy ja Ponaka Abhishiktha asutatud Iplay Technologies poolt loodud My Movie League on India suurim oskusepõhine fantaasiafilmimängu platvorm, kus kõik filmihuvilised saavad oma filmialaseid teadmisi proovile panna ja võita suurepäraseid auhindu.\nholly atkins advokaadibüroo\ntammesaare 8. hooaeg\nLühivormikomöödia Emmy nominatsioonis asendab „State of the Union” sõna „Better Call Saul”\nNäitlejanna Meena Nathani liitub peaosa Maayke Chali Jaungi Tum Dekhte Rahiyo koosseisuga\nMelissa McCarthy, Ben Falcone kohtuvad Netflixi sarjas 'Jumala lemmik idioot'\nSelgus Kariibi mere piraatide 6 areng, filmil on naispeaosa\nÜheosaline peatükk 1005 pealkirjaga “Kuradilaps”, saate rohkem teada peatükist 1006\nNIA salvestab Param Bir Singhi avalduse Sachin Waze juhtumis\nSport Energia Ja Kaevandatavad Ained Sotsiaalne / Sugu Kunst Ja Kultuur Agrometsandus Tehnoloogia Tervis Teadus Ja Keskkond Haridus Rahandus Ajaveeb Poliitika Majandus Ja Äri Pesta Seadus Ja Valitsemine


Pilvejaht 2010 võitjad (22.11.2011 16:15)\nKõige edukamad pilvekütid, kes osalesid aktiivselt pilvede määramisel:\nEriauhinnad põnevate pilvede eest:\nRiho Kaur (eemaldatud autoriõiguste rikkumise tõttu)\nMõned näited võidukate pilveküttide saagist:\nErakordselt selge ja vaikne teadmistepäeva hommik Heltermaal. Pildil kihiline lenticularis (vasakul)ja võimsad rünkpilved.\nJüri Kamenik: 9 punkti + 2 määramise eest. Näha on veel tavalisi kihtrünkpilvi ja päikese lähedal näivad olevat ka kõrgrünkpilvede ribad.\n6.07.2010 Pärnu Äikesepilv\nJüri Kamenik: 7 punkti. Fotol on rünksajupilved.\nJüri Kamenik: 10 punkti, teadmise eest võib kaks punkti juurde anda.\n21.06.2010, merel, Rohuküla ja Heltermaa vahel. Päike oli juba ammu loojunud, aga päevaküünal ei tahtnud ega tahtnud kustuda. Tundub olevat kihtpilvi, kihtrünkpilvi, rünkpilvi, kõrgrünkpilvi ja otsides leiab vist ka kiudpilvi. Ja läbi nende troonib kõrge valgussammas.\nJüri Kamenik: 10 punkti + 1 optilise nähte ja + 1 määramise eest. Kihtpilvi, kihtrünkpilvi ja rünkpilvi fotol näha pole.\nPilt on tehtud Kärdlas 21.04 2010 kell 12 päeval suunaga lõuna-edela poole. Veidi on muudetud heledust, umbes sellise heledusega nägi pilve inimsilm.\nJüri Kamenik: 10 punkti, erakordselt ilmekad. 2 punkti määramise eest. Kokku 12 punkti.\nPildil on minu määramise järgi Cirrus uncinus-fibratus ja Altocumulus-Stratocumuluse segu. Pildistatud Sillamäel 2010.08.03 20:35\nJüri Kamenik: 9 punkti + 1 määramise eest. Esimest määrangut võib ehk isegi õigeks lugeda, kuid teist mitte. Kõrgrünkpilvi näib olevat väikeste ribadena all paremas servas ja nurgas.\nPildistatud 4.08.10 kell 13.34 Kiviõlis. Jäätunud tippudega ja alasiga\nJüri Kamenik: 9 punkti + 2 määramise eest. Vasakpoolsed on rünkpilved, nende tippude juures on kõrgrünkpilvedest ribad.\nKõrgrünk- ja kiudkihtpilved. Pildistatud Muusika külas 08.10.10. kell 17.29\nJüri Kamenik: 10 punkti + 2 määramise + 1 optilise nähte eest. Fotol olev halovorm on väike, 22-kraadine halo.\nPilt on tehtud Harju-Ristil, 30.06.2010 kella 15 paiku.\nJüri Kamenik: Punktid: 7 huvitava südamekujulise pilve eest, ühe lisapunkti võib anda, et pilves võib näha ka tüüpilist ilusa ilma rünkpilve (Cu humilis). Kokku 8 punkti.\n(MTÜ Fotograafia Arenduskeskuse eriauhind)\nPilt eemaldataud autoriõiguste tõttu\nPildistatud 19.01.2010 Põlvamaal\nJüri Kamenik: 12 punkti + 2 määramise eest - visuaalselt näib tegemist olevat tõesti polaarstratosfääripilvedega.\nSee on rullpilv, mis on Jüri Kameniku poolt juba ette öeldud. Pilt tehtud Kalmetu tee bussipeatusest Tartumaal 8. mail.\nJüri Kamenik: Ei ole rullpilv, vaid arcus. Viimase erivorm on rullpilv, mis on emapilvest täiesti eraldatud, fotol on aga näha, et madal räbaldunud pilveosa on selgelt emapilvega ühendatud. https://ilm.ee/?47372 - NB! Seal on sulgudes öeldud, kui oleks... Punkte tuleb 10, sest fotol on pilvekuju väga selgesti arusaadav.


Laste Ööülikooli loengud 4.-8.jaan kl 18:45 Vikerraadios – TALLINNA TEHNIKAGÜMNAASIUM\nLaste Ööülikooli loengud 4.-8.jaan kl 18:45 Vikerraadios\nAlates esmaspäevast, 4.jaanuarist on Vikerraadios neljal õhtul kl 18:45 eetris koostöös Rohelise kooli programmiga valminud Laste Ööülikooli uued saated.\nEsimese looma – plaatlooma ehk teaduskeeles naastlooma avastamisest ja uurimisest. Kuidas tekkisid hulkraksed organismid? Miks maailma vanim loom on endiselt alles, tegutseb ja toimetab, kuigi näiteks dinosaurused on ammu välja surnud?\nKalade imeline maailm – kuidas kalad hingavad, kuidas vee all omavahel suhtlevad? Kas kalad saavad ka maa peal elada? Aga puu otsas? Kuidas leiab\nkala üles oma sünnipaiga, ka tuhandete kilomeetrite kauguselt?\nValgus kui elektrivälja ja magnetvälja paaristants. Kuidas valge valgus saab endas sisaldada erinevaid värve? Kuidas tekib vikerkaar? Miks vikerkaar\nennast kunagi kätte ei anna? Vikerkaar kui elu sümbol.\nPrevious Üleskutse võrkpallihuvilisele\nNext ASI karikas tuleb taas


Võimas viirusevastane vahend nohu korral - Bronhiit - September\nIgal aastal, kui algab hooajaline nohu ja gripiepideemia, seisame silmitsi küsimusega: kas täiskasvanutele on odavaid ja tõhusaid viirusevastaseid ravimeid, mis aitavad tõepoolest kaitsta end nakatumise eest või vähemalt kiirendada taastumist ja vältida tõsiseid ARVI tüsistusi? Keegi ei taha oma tervist ohustada ja kaotada oma töövõime pikka aega, nii et me kõik püüame kaitsta ennast ja oma lähedasi viirusnakkuse eest.\nInfektsiooni kiiremaks lahendamiseks hakatakse viirusevastaseid ravimeid võtma esimese kahe päeva jooksul alates haiguse algusest. Siis kaotavad mõned fondid oma tõhususe, sest kehas on juba miljoneid viiruseid. On mõningaid ravimeid, mis võitlevad infektsioonidega igal etapil. Peaasi - komplikatsioonide vältimiseks.\nArbidol on hea, universaalne viirusevastane aine, mis on efektiivne herpese, gripi, rotaviiruse, ägedate hingamisteede viirusinfektsioonide ja isegi mõnede bronhiaalhaiguste korral.\nRibaviriin on aktiivne ja väga kiire ravim viiruste, näiteks gripi, onkogeense, herpese ja ka haruldaste nakkuste vastu, mis on populaarne Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas reisivate turistide seas, seda kasutavad ainult täiskasvanud, on efektiivne haiguse igas arenguetapis, patsientidel on vastunäidustatud psüühikahäirete, südameinfarkti, südame- ja neerupuudulikkusega, keskmine hinnakategooria.\nGargling sooda, soola ja joodiga igas vanuses\nNumbus pärast külmumist\nÕigesti on sõna kirjutatud: ennetamineRõhk langeb kolmanda silbiga tähega a.\nSõnal on 12 tähte, 5 vokaali, 7 konsonanti, 5 silpi.\nTäishäälikud: oh, ja, a, ja a;\nKonsonandid: p, p, f, l, k, t, k.


Husqvarna R 216 rider - Saestuudio OÜ, Männiku tee 19\nRAIDERID JA LISASEADMED> Raiderid ilma lõikekorpuseta> Husqvarna R 216\nHusqvarna R 216 tõhusa raideri 94 või 103 cm laiune Combi lõikekorpus võimaldab nii BioClip®-funktsiooni (multšimist) kui ka tagantväljaviskega niitmist. Sobib maja- ja maaomanikele, kes vajavad kergesti kasutatavat, suurepärase manööverdusvõimega ning tõeliselt nauditavat töövahendit. Liigendrool ning eesasetsev lõikekorpus võimaldavad ligipääsu ka keerulistesse kohtadesse ning annavad hea ülevaate tööalast. Pedaaljuhtimisega hüdrostaatiline ülekanne, mugavad juhtseadmed ning lõiketerade automaatne käivitus teevad niitmisest naudingu. Pärast niitmist saab lõikekorpuse puhastamise jaoks mõne lihtsa liigutusega hooldusasendisse tõsta. Raider on abiks ka paljudel teistel töödel. Tänu lisavarustusse kuuluvatele lumesahale, järelkärule, samblarehale ja puisturile on raider töös aastaringselt.\nNB! Husqvarna R 216 rider on müügil ilma lõikekorpuseta. Võimalus on valida erineva laiusega lõikekorpuseid.


Maiben sai õiguse linnavalitsuse vastu\nTartu linnavalitsuse linnasekretär Jüri Mölder ütles, et tõenäoliselt kaebab linnavalitsus ringkonnakohtu otsuse edasi riigikohtusse.\nMaibeni esindaja, vandeadvokaat Kalev Bachmann nentis, et kuigi ringkonnakohus tegi linnavalitsusele ettepaneku asi taas läbi vaadata, pole enam seaduslikku alust bussifirma Tarbus aktsiate müügi lepingut tühistada. Tartu linnavalitsus jõudis sõlmida Favora Transpordiga Tarbuse aktsiate müügilepingu 2 mln krooni eest kolm päeva enne kaebuse esitamist kohtusse.\nMaibeni osanik, ASi Alexela Oil juhatuse esimees Juhan Kolk ütles, et omanikud pole veel otsustanud, kas Maiben hakkab linnalt tagasi nõudma konkursil osalemiseks tehtud kulutusi.\nTartu linnavalitsus jättis 3 mln krooni suuruse Maibeni pakkumuse aktsiate müügikonkursil välja põhjendusega, et see ei vasta erastamistingimustele. Maiben soovis enne aktsiate ostmist viia Tarbuses läbi täiendav audit.\nKütuseärimehele Aivo Pärnale kuuluv Favora Transport müüs juulis Tarbuse kaugliinibussid konkurentfirmale Sebe. Viimase turuosa kasvas pärast kaugliinide ülevõtmist Tallinna--Tartu bussiliinil umbes 60 protsendini.\nTarbuse peadirektor Valter Keis ütles, et Favora Transport pole rikkunud garantiisid säilitada ettevõttes 3 aastaks vähemalt 300 töökohta ja jätkata 5 aasta jooksul tegevust bussiettevõttena. «Me ei rikuks garantiid isegi siis, kui jätkaks tegevust ühe bussiga,» rääkis Keis. Keis ütles, et Tarbus sooritab praegu juhuvedusid ja kavatseb osaleda linnaliinide teenindamise konkursil.


Pildilt maas – Kadunud rahvad tõstetakse taas kilbile — Sirp\nLätis on viimase pooleteisesaja aasta jooksul assimileerunud, s.t lätistunud, mitu läänemeresoome rahvast: liivlased, kreevinid, leivud ja lutsid.\nLiivlased, kelle kultuur oli XI-XII sajandil õitsengujärgus, elasid toona ümber Liivi lahe: Põhja-Kuramaal, Daugava, Salatsi ja Koiva ääres, Eestis ulatus nende asuala aga Häädemeeste kanti. Enamiku alade rahvas lätistus tasapisi, enne kui liivi keel (v.a moondunud kohanimed) jõudis kirjalikesse allikatesse. Näiteks pole eriti midagi teada kuulsaima Koiva liivlase Kaupo ja ta kaaslaste kõnepruugist. Soome keeleteadlane Anders Johan Sjögren leidis oma ekspeditsiooni käigus 1846. aastal Salatsi kandist kõigest paarkümmend vanakest, kes oskasid liivi keelt. Seevastu Kuramaa rannikul kõneldi XX sajandi alguses liivi keelt veel kaheteistkümnes kalurikülas. Juba 1863. aastal avaldati esimene liivikeelne raamat. Liivi keel ja kultuur arenesid üsna jõudsalt viimase sõja eelses Läti Vabariigis, kuid ei saa eitada tõsiseid konfliktegi. Teise maailmasõja sündmused ja Nõukogude okupatsioon mõjusid liivlaste demograafilisele olukorrale katastroofiliselt.\nSuhtumine liivlastesse muutus Läti iseseisvuse taastamisega, kuid neid oli selleks ajaks alles väga vähe. 1991. aastal anti välja seadus „Läti rahvuste ja etniliste rühmade õigusest kultuuriautonoomiale ja vabale arengule“, kus liivlased on tunnistatud põlisrahvaks.1 Väikekeelte ja murrete esilekerkimine on ajastu tendents. Läti keeleseaduses rõhutatakse: „Riik kindlustab liivi keele säilimise, kaitse ja arengu põliskeelena“. 2013. aastal lahkus Kanadas igavikku viimane liivi keelt emakeelena rääkinud liivlane – 102aastane Grizelda Kristiņ. Kõigele vaatamata näitab liivi keele ja kultuuri areng hoogustumise tendentsi. Ametlikel andmetel peab Lätis ennast liivlaseks ligi 170 inimest, kuid tegelikult võib neid olla rohkemgi, liivi keele on neist ära õppinud kolmekümne ringis. Maailma parimaks liivi keele oskajaks peetakse Tartu ülikooli emeriitprofessorit Tiit-Rein-Viitsot, kes avaldas poole tosina aasta eest koostöös Valt Ernštreitiga mahuka liivi-eesti-läti sõnaraamatu. Kuramaal on saanud traditsiooniks pidada augustis Liivi püha ja novembris lipupäeva. Liivlust arendab mitu seltsi, kellest olulisemad on Liivlaste Liit (Līvõd Īt) ja Liivi Kultuuri Keskus (Līvõ Kultūr sidām). Tegutseb mitu laulukoori ja -ansamblit, mitmes muuseumis on püsinäitused. Ilmub liiviteemaline aastaraamat ja üllitatakse muid teoseid. Rannaliivlased võivad uhked olla oma väljapaistvatele luuletajatele, liivluse edendajatele Valts Ernštreitile ja Baiba Dambergale. Nimetatagu ka keelekursusi, samuti liivi keele õpetamist Läti Ülikoolis. Riigi soosingut, samuti liivluse edendajate tarmukust näitab ka liivi instituudi avamine ülikooli koosseisus tänavu septembris.\nMöödunud aastatuhande lõpul tegeles XIX sajandil hääbunud Salatsi liivlaste keeleainese rekonstrueerimise ja koondamisega Saksa teadlane Eberhard Winkler ja pärastpoole Tartu ülikooli professor Karl Pajusalu. Seetõttu sai võimalikuks selles murdes mitme suurepärase luulekogu ilmumine Ķempi Kārli sulest, maailma esimesena „Salats joug kolm aģa“ („Salatsi jõe kolm kallast“, 2013).2\nXV sajandil võttis Saksa ordu sõjakäigul Ingerimaale vangi arvukalt vadjalasi. Nad aeti Lõuna-Lätisse ehitama Bauska kindlust leedulaste vastu. Pärastpoole paigutati vadjalased hõredalt asustatud piirkonda, kus neist said talupojad. Lätlased hakkasid neid Venemaa vallutatud alalt pärinemise tõttu kutsuma kreeviniteks.\nKaua polnud kreevinite päritolu selge. Alles akadeemik Wiedemann tegi kindlaks, et tegu on vadjalastega. 1990. aastatel võttis XVIII-XIX sajandil huviliste talletatud keeleainese korrastamise intensiivselt ette Winkler, vähemal määral tegelesin sellega ka ma ise. Esimese sulest ilmus 1997. aastal kreevini murde põhjalik grammatika ja sõnastik. Seegi lubaks luua midagi ilukirjanduslikku, kuid seni pole kreevini keeles luuletajat veel leidunud, ent kes teab …\nBauska kandi inimesed tunnevad viimasel ajal tõsist huvi enda või kultuuri- ja teadustegelaste võimaliku kreevini päritolu vastu. Asi sai tegelikult alguse 1930. aastatel, kui kirjandusteadlane Kārlis Dziļleja üritas tõestada kirjandusklassiku Jānis Rainise kreevini päritolu. Tänavu suvel vestlesime Tiiu Ernitsaga ekspeditsiooni käigus kirjanik Gina Viegliņa-Vallietega, kes on üle kümne aasta uurinud Bauska kandi nimekate inimeste võimalikku kreevini algupära. Sel teemal on tal ilmunud kaks raamatut, viimane pealkirjaga „Vadjalaste ja seelide jälgedes Zemgales“ (2012).3\nJuba esimesena kreevineid trükisõnas maininud Kuramaa hertsogiriigi superintendendi Paul Einhorni teosest peale (1636) on kreevineid nimetatud vaid Bauska Pühavaimu ning Vec- ja Jaunsaule luteri kiriku tegevuspiirkonnas. Seevastu Dziļleja ja tänapäeval Viegliņa-Valliete väidavad eelkõige vadjapärastena tunduvate talunimede põhjal, et kreevinid olevat elanud tunduvalt laiemal territooriumil. See väide on vägagi probleemne, sest ühelt poolt pole seni leitud kirjalikke tõendeid kreevinite asualast väljaspool nimetatud kirikute tegevuspiirkonda, teiselt poolt tuleb aga suure osa kohanimede päritolu pidada vaieldavaks. Iseenesest on Kagu-Läti inimeste huvi võimalike kreevini juurte vastu muidugi mõistetav ja igati tervitatav. Peale selle on sealse kandi aktivistid valmistanud Sjögreni uurimisreisil käinud baltisaksa kunstniku August Petzoldi akvarelli põhjal kreevini rahvarõivad.4\nLäti territooriumil on elanud ka eesti hõime, nimelt Põhja-Lätis vastu Eesti piiri põlised leivud ja Ida-Lätis Ludza piirkonnas vististi XVIII sajandi alguses Võrumaalt sisse rännanud lutsid. Mõlemad rahvakillud, kes rääkisid omal ajal arhailisi lõunaeesti keelekujusid, on tänapäevaks täiesti lätistunud. Leivu ja lutsi maarahvast on seni peaasjalikult uurinud Eesti ja Soome teadlased, kuid nüüd on lubanud nendega tegelema hakata ka vastne liivi instituut.\n1 Kasutatud on Liivi Kultuuri Keskuse üllitise „The Livonians. Līvlizt“ (2018) andmeid.\n2 Mainitud kolme liivi luuletaja ühiskogumiku „Trilium“ kohta vt Mart Velsker, Uuemast lõunapoolsest luulest. – Sirp 24. VIII 2018.\n3 Gina Viegliņa-Valliete, Pa votu un sēļu pēdām Zemgalē. Jumava, 2012.\n4 Žanna Zālīte, Bārbelē tapis unikāls tautas tērps: Pēta senās liecības par Zemgales krieviņiem. – Vecumnieku Novada Ziņas 2016, nr 2 (141), lk 14.


AIDI GERDE TUISK võitis Eesti meistrivõistluste hõbemedali - Sõnumitooja\nAIDI GERDE TUISK võitis Eesti meistrivõistluste hõbemedali\nLaupäeval, 13. oktoobril toimunud Eesti meistrivõistlustel cyclocrossis ehk rattakrossis, mis peeti Saue vallas Saunapunkti terviseradadel, teenis Kuusalu keskkooli 10. klassi neiu Aidi Gerde Tuisk oma tänavuse hooaja viienda medali, seekord N16 hõbeda.\nMedali võitmiseks tuli CFC Spordiklubi Jaan Kirsipuu Rattakooli esindajal Aidi Gerde Tuisul läbida 5×2,5 kilomeetri pikkune väga tehniline ring. Selleks kulus tal 40.24 minutit. Artur Kupp, kes esindab samuti CFC Spordiklubi, sai M16 noormeestest 42 osaleja seas 13. koha. Viie ringi läbimiseks kulus tal aega 37.20 minutit.\nEsimest aastat juunioride seas võistelnud Stefan Lootus Kuusalu Rattaklubist sai 23 võistleja konkurentsis 7. koha. Temal kulus kuue ringi läbimiseks 42.47 minutit.\nJärgmisel nädalavahetusel peetakse Raplas nooremate vanuseklasside Eesti meistrivõistlused cyclocrossis.\nEelmine artikkelRaveni nõukokku kaks sooviavaldust\nJärgmine artikkelValgejõkke ja Loobu jõkke viidi noorkalu\nKolga Tennisehallis käib M40+ turniir tennises\nKäsipalli meistriliigas Kehra võitis, Aruküla kaotas


Merevaigust kaelakee 33cm lastele (1410)\nMerevaigust kaelakee 33cm lastele\nMerevaigust kaelakeed kannavad lapsed kilpnäärmeprobleemide korral.\nMerevaik – puhastaja, maandaja, neelab negatiivse ja muudab selle positiivseks, soe, päikseline positiivne, vabastab depressioonist, soodustab loovat eneseväljendust, rahulikkus, usaldus.\nVAIMNE MÕJU: MEREVAIK on loominguline kivi, mis tugevdab usku ja optimismi ning on seotud spordi, füüsilise jõu ja värskusega. Samas on ta energia väga naiselik ja kaitsev ning seetõttu kasutatakse teda sünnitajate abistamiseks. MEREVAIK rahustab närve ja mahendab ebameeldivat õhkkonda. Oma kergete võngetega aitab ta masenduse vastu ning võimaldab inimesel oma kehaga rahul olla. Atlantise preestrinnad armastasid kanda merevaigust ehteid.\nFÜÜSILINE MÕJU: on organismi universaalne puhastaja, viies sealt välja astraalsed jäägid ja negatiivse energia ning eemaldades kehast haigused. Tihti kasutatakse teda reuma ravimisel. Mõjub hästi sisesekretsiooninäärmetele, südamele ja põrnale. Aegade jooksul on talle omistatud kõikvõimalikke haigusi ravivaid toimeid alates kuutõve parandamise ja lõpetades pimedatele nägemise tagasi andmisega. Kõige rohkem on ta olnud kollatõve, malaaria ja põletike vastaseks vahendiks.\nPUHASTAMINE: Puhasta vaid külma veega, ära pane päikese kätte.


Roosta Puhkeküla Laste puhkusepakett 2022 - Roosta Puhkeküla\nLaste puhkusepakett 2022\nViis päeva Roostal täis ägedaid elamusi, avastamisrõõmu ja uusi sõpru – parim suvemälestus!\nOotame Roostale lapsi vanuses 6-12 eluaastat. Naudime tegevusi rannas, paneme end proovile seikluspargis, mängime ja matkame. Kui ilm veab alt, ootavad mängud ja tegevused mugavates puhkemajades ja peamajas. Roostal on alati põnev!\nMida lapsed ise Roostal olemisest arvavad\nAndero 8 a\nMulle meeldib loodus, puhas voodi, rand, ujumine, palju mustikaid, puhas vesi, ilusad majad, liblikad, terrass majas ning puhas õhk. Siin on toredad võistlused. Muidugi Roostal!\nMarleen 10 a\nRoostale tahan ma tagasi tulla sellepärast, et siin saab palju uusi ja toredaid sõpru ja me teeme siin toredaid võistlusi ja me käime väga huvitavates kohtades. Roostal on väga toredad õpetajad.\nKirke 9 a\nMulle meeldis laagris kõige rohkem aurusaun ja mullivann 😀\n3. – 8.07 Anne, Marika 1 vaba koht!\n10. – 15.07 Eha, Endla välja müüdud!\n17. – 22.07 Eha, Endla välja müüdud!\n24. – 29.07 Anne, Marika välja müüdud!\nPaketi hind ühe lapse kohta\n230 € kuni 20. veebruar\n265 € 21. veebruar -31. märts\n305 € alates 1. aprill\n* Kohtade arv on piiratud (kuni 16 last)\n* Koha puhkusepaketis tagab õigeaegne tasumine.\nLaste puhkusepaketi tegevuskava 2022\n15.00 laste vastuvõtmine – registreerimine, info vahetamine lastevanematega, majutus\n17.30 ringkäik, tutvumine puhkeküla territooriumiga\n20.00 õhtusöök – grillimine, tutvumismängud\n21.30 raamatute lugemine, rahulikud tegevused\n09.00 hommikusöök Rootsi lauas\n10.00 SUP aerusurf\n10.00 matk RMK matkarada-Põõsaspea neem (bussid majade juures)\n13.00 (orienteeruv aeg) piknik Põõsaspea neemel\n18.00 kunst ja loodus (meisterdamine looduslike vahenditega)\n18.30 aurusaun, Soome saun ja mullivann\n10.00 meenutusi koosveedetud ajast, kokkuvõtted\n13.30 laste üleandmine vanematele\n* Laste üleandmine majade 13 ja 14 juures\nLisaks ootab lapsi palju põnevaid ja sisukaid tegevusi\nTegevused rannas, ujumine, liikumis- ja sportmängud, jalutuskäigud metsas, kõik Roosta Puhkeküla mänguväljakud (minigolf, tennis, laste mänguväljak, võrk- ja korvpalliväljak), huvitavad lauamängud, maalimine, joonistamine ja meisterdamine. Seda kõike pakume arvestades laste soove ja ilmastikutingimusi.\nLaste puhkusepakette korraldame Roostal juba 20. aastat järjest. Roosta Puhkeküla oma kauni looduse, laia tegevuste valiku ja mugavate majakestega on ideaalne paik lastele puhkuseks. Meie juhendajad on suurte kogemustega, sõbralikud, loovad ning heatujulised.\nroosta@roosta.ee või 525 6699\nBroneerimisel palume lisada järgnev info:\nLapse teadaolevad allergiad\nLapsevanema täisnimi, e-mail ja telefoninumber


28. sept 2019 03:18\nVälisturistidele seni suletud Saudi Araabia alustas alates 28. septembrist e-viisade väljastamist. Selline kavatsus on õhus olnud juba 2017. aasta lõpust saati ja 2018. aasta märtsis teatagi, et alates 1. aprillist saab taotleda Saudi Araabia 30-päevast ühekordse sisenemisega elektroonilist viisat. Viisasid sellegipoolest ei tulnud, kuid aasta lõpus oli võimalik saada 2-nädalane Saudi Araabia viisa portaali www.sharek.sa/formulae kaudu Saudi Araabias toimunud Vormel E etapile minekuks. "Spordiviisaga" külastas Saudi Araabiat umbes 1000 välismaalast.\nTundub, et nüüd siis on Saudi e-viisa lõpuks reaalselt toimima saadud. Põhiline info:\nE-viisat saab taotleda portaalis visa.visitsaudi.com.\nSaudi viisat saavat taotleda 49 riigi kodanikud, s.h. Eesti kodanikud.\nE-viisa kehtib 1 aasta, võimaldab mitmekordset sisenemist, riigis on lubatud viibida kuni 90 päeva.\nSaudi e-viisa maksab 440 Saudi riaali ehk ~107 eurot.\nViisa taotlemise protsess on sirgjooneline: täida viisataotluse vorm, maksa viisatasu ja oota viisat. Tegelikult lisandub üks samm veel – kõigepealt tuleb teha kasutajakonto.\nSoovitused Saudi Araabia külastamiseks\nÜlimalt konservatiivne Saudi Araabia pole kindlasti kõigi jaoks. Kõigepealt tuleb arvestada, et riietuda tuleb konservatiivsemalt, kui teistes Lähis-Ida riikides. Briti Välisministeerium soovitab naistel kanda abayat ja pearätti, meestel tasub lühikesed püksid vaatamata temperatuuridele ära unustada. Saudi turismiametnikud rõhutavad, et abaya pole välismaalastele kohustuslik, kuid sellegipoolest tuleks riietuda tagasihoidlikult ja seda ka rannas.\nPaljudes restoranides on eraldi tsoonid peredele ja üksinda einestajatele. Ramadani ajal on keelatud päevasel ajal avalikus kohas süüa, juua või suitsetada. Seaduse täitmist jälgitakse tähelepanelikult.\nValitsus- ja militaarhoonete pildistamine on keelatud, ka kohalike inimeste pildistamine võib probleeme tuua. Binoklid piiril konfiskeeritakse.\nRiiki ei pruugi saada, kui passist leitakse Iisraeli tempel. Vähemalt sõnade järgi ei tohiks riiki sisenemisega enam probleeme tekkida üksi reisivatel naistel.\n28. sept 2019 19:39\nSaudi Arabia's tourist spots you are now free to visit:\n29. sept 2019 20:24\nSaudid on massiivse reklaamikampaania teinud. Mul nii youtubes kui mitmetes uudistesaitides näitab nüüd videote ette Saudi-Araabia turismireklaame...\n29. okt 2019 00:14\nKuu aega möödas ja olen endiselt reklaamirahe all. Ma näen vähemalt 10 Saudi-Araabia reklaami päevas. Vähemalt!\nloetud 128 korda


Küsimus on milline peenise suurus uuring uskuda. On võimatu mitte mõista, et see enesekindel paar on osav oma vaataja põnevaks muutmise kunstis. Please wait. Paremad eesti mehed on ammu sõjas hukka saanud ja viimsed lurjused ja kehvad olematu noksiga südametud värdjad on siin alles. Vastas dr Margus Punab Kui on tekkinud haav, siis peaks pidama pausi kuni esmase paranemiseni. Fotode autor Alexander Kargaltsev on Venemaalt pärit kunstnik, fotograaf ja filmitegija, kes sai homoseksuaalsuse alusel\nVärskete uurimuste kohaselt on suukaudse nakatumise üks tagajärgedest neeluvähk. Nad tahavad lapselapsi saada ja teevad kõike, et poeg oleks võimeline kujutlema. Eneserahuldamine on loomulik ja eluterve tegevus, enamus suguküpseid poisse ja mehi tegeleb sellega ning seda isegi siis, kui neil on püsipartner. See on seletatav õõnsate kehade kudede kujunemisega, moodustades liikmeks ja muutes nende võimekust suurendada, olles põnevil täis verd.\nSalv liigestest folk oiguskaitsevahendeid Teine võimalus on folk õiguskaitsevahendid. Ganacias-Acuna, E. Am J Emerg Med ; 26 1 : Kohalikud antimikroobsed ained haava biokoormuse tõrjeks.\nÜmbermõõt: 11,80 cm. Ümbermõõt: 11,40 cm. Uuring avaldati ajakirjas Proceedings of the National Academy of Sciences.\nTegelikult kulus asjade elustamiseks täiendavaid animaatoreid, heliloojaid ja teisi töötajaid. Üks selline näitleja oli David Graf, kes võitis Mängu eelkäija Tartus oli Paranoia. Dick Figures on lugu punast ja sinist, kaks värvikoodiga kinni, mis läbivad mitmeid tegevuspakendeid - ja jah, sageli noori - seiklusi. Skudderi sõnul "võttis see palju rohkem aega, pingutust ja palju rohkem raha, mida ei olnud vaja parima filmi tegemiseks.


Kolm sõpra avavad legendaarse hulkurkoer Žoriku auks Kalamajas kohvik-poe | Kalamaja Kuulutaja\nKolm sõpra avavad legendaarse hulkurkoer Žoriku auks Kalamajas kohvik-poe\n17. nov. 2020 kell&nbsp10:50\nKohvik-pood Žorik räägib külastajatele kuulsa hulkurkoera lugu.Erakogu\nKolm head sõpra – Rikardo Tiisler, Rauno Loorberg, Oliver Ojala – plaanivad mõne nädala pärast avada Tööstuse tänava alguses kohvik-poe, mis on saanud oma nime legendaarse hulkurkoera Žoriku järgi.\nDetsembri alguses teeb Kalamaja südames uksed lahti kohvik-pood Žorik, mille riiulitelt hakatakse müüma kohapealses köögis valmistatud tooteid kimchist leivani, hiljem ka pagaritooteid. Toidupoolise kõrval saab kohvik-poest omale soetada ka Kalamaja ja Žorikuga seotud esemeid, näiteks T-särke ja pusasid.\nKohviku menüüsse lubavad sõbrad lisada eri toorainetest burgerid, suupisteid, maitsvaid lõunapakkumisi ja pühapäeviti pakkuda ülepanni pannkooke. Kohvik-poe kokaks on Tiisler, kellele meeldib üle kõige igasuguseid asju marineerida ja erinevate maitsetega katsetada. Muuhulgas on ta söögivalmistamise kunsti lihvinud nii Austraalia tipprestoranides kui ka Eestis peakokana töötades.\nPaljudele äridele saatuslikuks saanud COVID-19 viirusepuhangut kolmik ülemäära ei pelga. “Mõneti see ikka hirmutab, aga inimesed peavad ju sööma. Restoranidel lubatakse lahti olla ja toitu saab kaasa ka tellida,” ütles kamba burgeri spetsialistiks kutsutav Ojala. “Alustame vaikselt ja loodame, et koht võtab ise elu sisse ning hakkab näitama, mis Žorikust täpselt saab.”\nEesmärgiks on luua soodne toidukoht, mille menüüst kõik omale midagi sobivat võiksid leida ja kus meeldivalt aega veeta. “Meie juurde tulles peavad inimesed tundma, et nad on heal sõbral külas. Rahvusest, nahavärvist või sotsiaalsest taustast olenemata,” kirjeldas Ojala, millisena nad Žorkikut näevad. Külalislahkuse, suurepärase teeninduse ja baari eest hakkab vastutama pikaaegse restoranitöö kogemusega Loorberg.\nHulkurkoer Žorik on au sees\nAga miks ikkagi selline nimi? Kolmik kaalus erinevaid nimevariante päris pikalt, kuid lõpuks tundus Žorik ikkagi see kõige õigem. “Oleme kõik Žoriku looga rohkem või vähem kursis ja kindlasti on see meie kõrval liigutanud paljusid teisi ka,” põhjendas Ojala.\nNimevalikut aitas lukku panna ka sõprade soov heategevusse panustada. “Tahame sarnase saatusega loomadele abiks olla. Kas siis toetades varjupaika või kas või pakkuda korralikku kõhutäit inimestele, kes on oma elu ja tegemised pühendanud nende aitamisele, kes ennast ise kahjuks abistada ei saa,” rääkis Ojala.\nŽorikule on mõeldud ka kohta sisustades: sõbrad on kuulsast hulkurkoerast kogunud fotosid ja lugusid ning need seinale riputanud. Ikka selleks, et lugu edasi rääkida.\nKalamaja legendi rääkimata lugu loe SIIT.\nMärksõnad: kalamaja, kohvik, Oliver Ojala, Rauno Loorberg, Rikardo Tiisler, Žorik\nPõhja-Tallinna menurestoran sulgeb uksed. Omanik: see puhastustuli hävitab ka head tegijad\nKalamajas koroona-aastal avatud konteinerhotelli hoiavad elus mitmel rindel töökad naised ja pikaaegsed üürnikud\nLugejaküsitluses selgusid Põhja-Tallinna kõige katkisemad tänavad\nSuur ülevaade: kes Põhja-Tallinna restoranidest said kriisis enim kannatada?\nBalti Jaama Turu teisel korrusel peitub kodumaine käsitööfännide meka Teele ETNO\nNoblessneri linnakusse kerkib lähiaastatel kuus uut elumaja\nMiks maksavad ökotooted muust kaubast rohkem?\nKäsmu meelitab Noblessnerisse: ühisnäitus uurib maaelu teisenemist ja võimalikkust\nVaat rajab Telliskivisse Eesti kõige keskkonnasõbralikumaks pürgiva pruulikoja\nPõhja-Tallinna menurestoran sulgeb uksed. Omanik: see puhastustuli hävitab ka head tegijad Suur ülevaade: kes Põhja-Tallinna restoranidest said kriisis enim kannatada?\n27. november 2020 kell 16:03\n27. november 2020 kell 10:43\n27. november 2020 kell 09:33\n26. november 2020 kell 13:24\n26. november 2020 kell 09:55\n24. november 2020 kell 16:59\nItaalia politsei viis doonor-neeru kohale keskmise kiirusega 233 km/h\nLihtsad nipid, kuidas kütusekulud võimalikult madalad hoida\nSaadame sulle kolm korda nädalas ülevaate Kalamaja Kuulutaja, Pelgulinna Teataja ja Kopli Krooniku olulisematest teemadest.


Baltimaade ühistele kultuuriprojektidele jagati 300 000 eurot - Uudised - Kultuur\nBaltimaade ühistele kultuuriprojektidele jagati 300 000 eurot\n6. aprill 2020, 10:08\nLasped teatris NUKU.\nEesti Kultuurkapitali kureeritav Balti Kultuurifond jagas selleaastased toetused Baltimaade ühistele kultuuriprojektidele ühtekokku 300 000 euro ulatuses. Toetati kaheksat projekti etenduskunstide, arhitektuuri, kirjanduse ja disaini valdkonnas.\nEsitati 20 taotlust kokku summas 1 158 075 eurot. Projekte hinnanud Baltimaade ekspertgrupi esimees Ragnar Siil avaldas heameelt projektide mitmekesisuse ja projektidesse kaasatud partnerite kõrge taseme üle. Samas olid paljud selle aasta taotlused suunatud tegevustele, mis toimuvad Baltimaades.\n„Fondi statuut näeb ette, et ühisprojektid peavad toimuma väljaspool Balti riike ja tegevuste toimumist Baltimaades saab toetada üksnes väga põhjendatud juhtudel. Projekte hinnates leidiski komisjon, et lisaks väljaspool Balti riike toimuvatele ettevõtmistele oli mõne projekti puhul põhjendatud nende läbiviimine kohapeal,“ lisas Siil. Valdav osa toetatud projektidest on kavandatud 2021. aastasse, mis võimaldab loodetavasti projekte ellu viia kavandatud kujul vaatamata hetkel Euroopas kehtestatud eriolukorrale.\nFondi eelarve on 300 000 eurot, millest iga Balti riik katab 100 000 eurot.\n55 000 eurot toetust määrati Sihtasutusele NUKU, mis koos Vilniuse Lele teatri ja ASSITEJ Läti Keskusega organiseerivad teatrifestivali „Baltic Visual Theatre Showcase“ (Balti visuaalse teatri tutvustus). Festival toimub Tallinnas 2021. aasta maikuus ning Baltimaade teatrikunstiga tuleb tutvuma arvukalt rahvusvahelisi eksperte. See on Baltimaade teatritele uks rahvusvahelisele areenile.\n“The Baltic Stories: Culture. Place. Identity” (Balti lood. Kultuur. Paik. Identiteet) on projekt, mis identifitseerib ja populariseerib Baltimaade uue linnakultuuri projekte. „Balti Lugude“ toetus on 25 000 eurot. Projekti koordinaatoriks on Urban Institute Lätist. Koos Eesti Linnalabori ja MTÜga Lasnaidee ning partneritega nagu Lithuanian Performance Design Association ja European Humanities University Leedust koostatakse publikatsioone ja korraldatakse ühine näitus Helsingis 2021. a jaanuarist aprillini.\n25 000 eurot toetust sai ka etenduskunstide projekt “Portable Landscapes“ (Teisaldatavad maastikud), mis sisaldab põnevat Balti loengute, arutelude ja etenduste programmi. Projekti viivad koos läbi Läti Kaasaegse Kunsti Keskus, Leedu Muuseum Mo ja Kai Kunstikeskus Eestist. Projekt viib Baltimaade kaasaegse kunsti produktsiooni ja kaasaegse kunsti ajaloo käsitluse läbi etenduste ja loengute Stockholmi, Pariisi ja Berliini sügisest 2020 kuni kevadeni 2021.\n45 000 eurot toetust saab projekt “Baltic Circus on the Road” (Balti tsirkus ratastel). Koordinaatoriks on Lätist VSIA Riga circs ning partneriteks Leedu Kunsti Trükikoda ja Eestist Kaasaegse Tsirkuse Arenduskeskus. Koos minnakse ringreisile ning tutvustatakse kaasaegse tsirkuse kui etenduskunstide valdkonda Suurbritannias Bristolis, Saksamaal Berliinis, Rootsis Göteborgis, aga ka Baltimaades. Ühised etendused algavad Balti riikides juulis 2021 ning jätkuvad ringreisiga ülal nimetatud maades kuni 2021. a oktoobrini.\nAcademia Gustaviana Selts Eestist, Läti Kaasaegse Kunsti Keskus ja Meno Parkas Galerii Leedust esitlevad kaasaegset Balti visuaalseid ja etenduskunste rahvusvahelisele publikule ning loovad kontakte Balti Kunsti festivalil “High Voltage” (Kõrgepinge) New Yorgis Manhattanil. Toetus projektile on 35 000 eurot ja Baltimaade näitus avatakse New Yorgis 2020. a detsembris.\nLeedu Kirjanike Liidu koordineerimisel valmistatakse koostöös Eesti ja Läti Kirjanike Liiduga 2021. a oktoobris Saksamaal Frankfurtis toimuvale raamatumessile ette Baltimaade tunnustatud autorite ja kirjanduse tutvustus. Nii saab mõjusamalt suhelda rahvusvaheliste huvigruppide, lugejate, kunstnike ja kirjastajatega. Projekti nimega “Baltic Review” (Balti arvustus) sai toetust 40 000 eurot.\nDisaini projekt „Tactile Baltics“ (Taktiilsed Baltimaad) koondab Eesti MTÜd NID, Leedu Disaini Foorumi ning Läti Disaini Keskust. Koos tutvustatakse Baltimaade disainiparemikku Londoni Disaini festivalil 2021. a septembris. Projektile anti toetust 50 000 eurot.\nEesti Arhitektuurikeskus, Leedu Kunsti- ja hariduskeskus Rupert ning Läti Arhitektide Büroo NRJA arendavad võrgustikku, et viia Baltimaade arhitektid ühiselt Veneetsia Biennaalile. Projekti nimi “Baltic Cooperation in Venice Architecture Biennale 2020” seda väljendabki. Projekti toetati 25 000 euroga. Biennaal oleks pidanud toimuma juba kevadel, kuid on koroonakriisi tõttu edasi lükatud selle aasta oktoobrisse-novembrisse.\n2018. aastal loodud Balti Kultuurifondi eesmärk on edendada Balti riikide kultuurikoostööd ja tugevdada Eesti, Läti ja Leedu kultuuri rahvusvahelistumist ühiste kultuuriprojektide ja -sündmuste kaudu. Toetusi antakse välja kord aastas, järgmine taotluste esitamise tähtaeg on 20. veebruaril 2021.\nBalti Kultuurifond toetab eelkõige uusi ja mittekorduvaid kultuurisündmusi, mis toimuvad väljaspool Balti riike – kontserdid, näitused, etendused, festivalid ja teised rahvusvahelised Balti fookusega sündmused ning kultuuri rahvusvahelistumist edendavad esitlused ja väljapanekud.\nFondi administreerivad 3-aastase rotatsiooni korras riikide kultuurkapitalid ja hetkel koordineerib selle tegevust Eesti Kultuurkapital. Projektitaotlusi hindab 6-liikmeline rahvusvaheline ekspertkomisjon.


Sportland Kõrvemaa kevadjooksu võitis lätlane Viktors Slesarenoks\nLaupäeval toimunud Sportland Kõrvemaa Kevadjooksu võitis lätlane Viktors Slesarenoks Sillamäe kalevlase Vjatsheslav Koshelevi ees. Naiste kiireim oli Külli Pirksaar Tartu Ülikooli Akadeemilisest Spordiklubist. Kõrvemaal nautis täna liikumisrõõmu rekordiliselt palju spordisõpru.\nSuurepärastes ilmaoludes meeleolukalt möödunud sportlik päev algas Haribo lastejooksudega, kus osales 260 tublit last, kes kõik said osalemise eest toredad auhinnad ja vahva diplomi. Jooksu järgselt said lapsed osaleda RMK looduskoolis.\nKell 12 startinud põhijooksu, 16 km distantsile registreerus üle kuuesaja erinevas vanuses jooksusõpra. Lõpusirgel võttis napi võidu Läti esindaja Viktors Slesarenoks, kes edestas Vjatsheslav Koshelevi Sillamäelt kuue sekundiga. Kolmandaks platseerus Elar Vulla. Pavel Loskutov loobus põlvevalule viidates viimasel hetkel osalemast.\nNaiste seas tuli Sportland Kõrvemaa Kevadjooksu võitjaks Külli Pirksaar Tartu Ülikooli Akadeemilisest Spordiklubist. Teisena lõpetas täna Kaja Vals ja kolmandana Alma Sarapuu.\nLisaks põhidistantsile jooksis üle viiesaja harrastaja ka 6 km pikkusel rajal. Kõikide jooksudistantside peale kokku nautis täna Kõrvemaal liikumisrõõmu üle 1300 spordisõbra, mis on suurim osalejate arv Sportland Kõrvemaa Nelikürituse rahvaspordiürituste ajaloos.


Nad toimivad ka loodusliku juhina, toitainete komponendina.. Kuidas kandideerida Salvi annus sõltub haiguse tõsidusest. Toode on võimsa põletikuvastase toimega, aitab väikeste sõrmede ja suurte liigeste põlve, õla haiguste ravis. Chaga-põhine salv sobib hästi liigeste ja selgroo patoloogiateks, millega kaasneb vereringe halvenemine, hematoomid ja turse. Need sisaldavad: Ledum; Hobujõud; Fastumi geel kiire geel. Alla 6-aastastele lastele ja Finalgel - alla aastastele neid salve ei kasutata.\nLiigeste valu Folk oiguskaitsevahendid sokeerivate liigeste jaoks, sellel on palju vastunäidustusi. Živokost Kreem liigeste normaliseerimiseks, mõeldud pikaajaliseks raviks. Te ei pea ootama kiiret efekti, see ei leevenda valu kohe.\nTuleb lahjendada veega. Sobivam ennetamiseks kui raviks. Foorumite ülevaated Sustavitin ostis põlvevigastusega. Ma sain tema kohta teada sõbra meenutusest; ta aitas teda ka verevalumiga.\nRahul tulemusega. Hind on kõrge, mõtet pole vähe. Klientide arvustused Koostist analüüsinud arstide hinnangud ei räägi kreemi kasuks.\nSelle terapeutiline efektiivsus on äärmiselt kaheldav, inimesed kirjutavad ajaveebides, et annotatsioonis nimetatud mõju pole praktikas.\nPigem on see taimne kosmeetika, mis leevendab jäsemete raskust ja väsimust. Lutt Sustavitin Sustavitini geeli tootja sõnul on ravim efektiivne liigeste parandamisel ja kõrvaldab probleemid kuu jooksul kasutamise ajal. Kuid Internetis ilmnevad perioodiliselt negatiivsed vastused terapeutiliste salvide kohta. Selle probleemiga toimetulemiseks ja tõesuse mõistmiseks pöördugem teemakohase foorumi Sustavitini arvustuste, ülevaadete ja hinna poole, tutvume meditsiinitöötajate kommentaaridega ja arutame ravimite mõju.\nMis on Sustavitin Suur osa inimesi seisavad silmitsi liigesepatoloogiatega. Liigesed ei puuduta mitte ainult eakaid inimesi.\nReumatoloogid märgivad, et erineva päritoluga liigesehaigusi diagnoositakse nii noortel kui ka keskealistel inimestel. Mazi geelid liigeste ulevaateid liigesekudede õigeaegset ravi ei alustata, võib probleemi ignoreerimine põhjustada järgmiste haiguste arengut: artriit; bursiit, kui sünoviaalkotid muutuvad põletikuliseks; podagra; kanna kannustab.\nLiigeste põletiku kaugelearenenud staadiumi kõige tõsisem tagajärg võib olla puue. Tootja deklareerib, et salvi Sustavitini saab kasutada mitte ainult raviks, vaid ka profülaktikaks. Kreemi märkuses sisaldab Sustavitin järgmist teavet ravimi toime kohta: Liigeste Sustavitin võitleb mis tahes päritoluga põletiku vastu; kreemi aktiivsed komponendid aitavad vabaneda liigesepõletikust; pärast täielikku ravikuuri hakkab kahjustatud kõhrekoe taastuma; Liigeste Sustavitin eemaldab kudedest soolade kogunemise, mille tulemusel saavutatakse samaaegselt terapeutiline ja ennetav toime; leevendab valu liikumise ja Mazi geelid liigeste ulevaateid füüsilise koormuse ajal.\nRavim läheb müüki kollageenikreemi kujul. Minimaalsed vastunäidustused: mitte kasutada alla 5-aastastel lastel ja kui on olemas individuaalne allergiline reaktsioon ravimi komponentidele. Igasugust haigust on parem Mazi geelid liigeste ulevaateid või ravida varases arengujärgus.\nSalvi põhikoostis: Naistepuna Naturaalne komponent on küllastunud flavanoidide ja tanniinidega, sellel on põletikuvastane ja antibakteriaalne toime; mustikad.\nTaimeekstrakt leevendab valu ja põletikku, annab väga hea põletikuvastase toime; Melissa. Komponent küllastab liigeste kudesid kõhre taastamiseks vajalike vitamiinide, õlide ja mikroelementidega, omab kerget sedatiivset toimet; verejuur. Ekstrakt annab diureetilise ja valuvaigistava toime; ženšenn. Kreemis olev element blokeerib valu ja leevendab patoloogia progresseerumisega põletikku.\nTaimeekstrakt mõjutab soodsalt närvisüsteemi tööd, varustab liigeste kudesid vajalike mikroelementidega; nõges. Raviekstrakt sisaldab sipelghapet ja histamiini, tänu millele stabiliseerib toimeaine füsioloogilisi protsesse ja annab kahjustatud liigestele analgeetilise toime.\nLoetletud komponendid ei ole kollageenikreemi komponentide täielik loetelu. Loodusliku päritoluga valmistis sisaldab mitut tosinat taimeekstrakti, mis on märgitud annotatsioonis. Sustavitin liigestele - lahutus Liigesepatoloogiatega inimestel võib olla keeruline aru saada, kas lahutus või tõde on jointavitini tagajärg.


”Minult on viimastel nädalatel tihti küsitud, kas oli ikka õige minna nii lühikeseks ajaks enne valimisi valitsusse ja pealegi veel Reformierakonnaga, keda on peetud meie peamiseks ideoloogiliseks vastaseks. Muidugi oli see õige otsus,” kinnitas Mikser.\nVaid valitsusvastutust kandes on võimalik oma ilusaid eesmärke ellu viia: tuntav lastetoetuste tõus ja tasuta koolitoit gümnaasiumiõpilastele saavad peagi reaalsuseks, põhjendas ta.\n”45 eurone toetus pere esimesele ja teisele lapsele on vähem kui 60 eurot, mille eest me oleme võidelnud, aga see on ikkagi pea kaks ja pool korda rohkem, kui riik on raatsinud oma lastele maksta viimase kümnendi jooksul. Ja ärgu keegi arvaku, et oleme loobunud eesmärgist viia lastetoetuste määr 60 euroni,” märkis Mikser.\nSotsiaaldemokraatide liider avaldas hea meelt ka selle üle, et koos koalitsioonipartneriga leiti lahendused, mis lubavad ajakohastada integratsiooni- ja kodakondsuspoliitika iganenud aspekte ning muuta Eesti valimissüsteem koos poliitilise mänguväljaga avatumaks.\nMikseri väitel ei ole ükski koalitsioonilepe täiuslik, peegeldades alati kompromisse. Sotsiaaldemokraatidel ja reformierakondlastel õnnestus kokku leppida ambitsioonikas, kuid teostatavas tegevuskavas, lisas ta.\n”Keerulised ajad nõuavad meilt valmisolekut langetada julgeid ja kiireid otsuseid. Uues valitsuses ei ole portfellita ministrit, kelle ülesandeks on teeselda haldusreformi, vaid iga minister peab igal ajahetkel arvesse võtma oma haldusalas tehtavate otsuste regionaalseid mõjusid. Samuti peab tänasel päeval iga minister olema ka kaitseminister ja küsima endalt pidevalt, mida saan mina oma haldusalas teha selleks, et Eesti sisemine ja väline julgeolek oleks parimal moel kaitstud,” rääkis kaitseministrina töötav Mikser, osutades Euroopas järsult pingestunud julgeolekuolukorrale.\n”Me elame läbi ajahetke, mis väga olulisel määral muudab kogu Euroopa arusaamist meid ähvardavatest ohtudest. Meie ülesanne on tagada, et ka ülejäänud Euroopa, ülejäänud maailm mõistaks nende muutuste sügavust," selgitas Mikser. Samas on täna lubamatu külvata ärevust ja paanikat, sest Eesti on hästi kaitstud - lisaks meie kaitseväelastele ja kaitseliitlastele tagavad Eesti julgeolekut meie liitlased Euroopas ja Põhja-Ameerikas. ”Sõjatrummide tagumine sisepoliitilise nähtavuse saavutamiseks või ajakirjanduse müüginumbrite kasvatamiseks on vastutustundetu,” ütles Mikser.\n”Eesti on saanud omale uue, sotsiaaldemokraatide osalusega valitsuse. Eesti on täna tugevam kui kunagi varem,” lõpetas Mikser oma kõne.\nKõne teises osas keskendus ta lähenevate europarlamendi valimistele ja sotsiaaldemokraatide valimisnimekirjale.


Kooli algus Eesti suurimas ja väikseimas koolis : Õpetajate Leht\n5. sept. 2014 Sirje Pärismaa - Kommenteeri artiklit\nViimsi kümnendikud viiakse metsa\nEhkki Viimsi keskkooli õpilaste arv kahanes pärast Randvere ja Haabneeme kooli moodustamist mullusega võrreldes 400 võrra, kannab kool endiselt Eesti suurima tiitlit.\nRuumi ei tulnud sugugi juurde, pigem vastupidi – suurde majja lisandus 80 õpilast ja õppekorraldusele toob see kaasa murekohti ja logistikaprobleeme.\n„Kuid proovime ära mahtuda, meil on hea suur pere,” räägib kooli direktor Karmen Paul heatujuliselt.\nEsimesel koolipäeval oli koguni viis aktust. Avaaktuste kava pole Viimsis kunagi liiga akadeemiline, vaid tore ja humoorikas, kiidab direktor. Kooli eripära on seegi, et aktuse järel sõidavad kümnendikud kolmeks päevaks Käsmu laagrisse – tutvuma ja rääkima sellest, mis ees ootab.\nKuna kümnendasse klassi tuleb alati 20−30% uusi õpilasi, aitab selline metsaminek ja kohustuslik ühesolemine sõbrunemisele ja sisseelamisele kõvasti kaasa.\nDirektorile teeb rõõmu seegi, et kõik õpetajad on olemas.\nAlanud õppeaastal keskendub koolipere koolikultuurile ja väärtustele.\n„Oleme taas omapäi ja keskendume identiteedile, selgitame välja, mis on muutunud 2006. aastaga võrreldes, kui siia majja tulime, ja kas meie väärtused on samad,” kõneleb direktor. „Meie kooli hing on inimestes, meil on toredad õpetajad ja vahvad õpilased.”\nDirektor tunnistab, et vargsi loodeti Eesti suurima kooli tiitlist pääseda, kuid ka pärast õpilaste arvu vähenemist annab 1359 õpilast suurima tiitli. Ja tundub, et õpilaste arv hakkab uuesti kasvama, ehkki suures majas on piir juba ees. Järgmisel aastal on plaanis suurendada gümnaasiumiosa kahelt klassilt kolmele, sest järjest suuremaks alt tulevate klassikomplektide arv läheb.\nJärgmisel kevadel on põhikoolis lõpetamas kogunisti kuus paralleeli.\n„Oleme väga tänulikud, et riigigümnaasiumi hea tahte lepe on allkirjastatud. Ootame aastat 2018, mil hoone peaks valmima, siis saavad meie gümnasistid riigigümnaasiumi üle minna ja meie saame 4−5 paralleeliga põhikoolina jätkata,” lausub Karmen Paul.\nTänavu alustab Viimsis oma esimest õpetaja-aastat mitu noort. Et koolis on tugiisikute süsteem, peaks kutseaasta kulgema hõlpsalt. Mentorite olemasolu on seni aidanud uute pedagoogide kinnistumisele kaasa.\n„Noored saavad tugeva põhja ja hea võimaluse ennast analüüsida. Meil on selle üle vaid hea meel,” tõdeb direktor.\nÜkski õpilane ei jää kahe silma vahele\nLahu algkooli õpilased Joosep, Carolin, Kassandra, Marliis. Foto: Lahu algkool\nEesti väikseimas, Lääne-Virumaa serval Rakke vallas Kõpsta külas asuvas Lahu algkoolis alustas tänavu kooliteed neli õpilast.\nEelmisel aastal õppis kolme maakonna piiril Piibe maantee ääres asuvas koolis veel seitse õpilast. Kuid nagu mullugi, ei tulnud ka tänavu esimesse klassi enam ühtegi last. Nii ongi koolis vaid kolmas ja neljas klass.\n„Ei oska öelda, kui kaua kooli peetakse, jätkusuutlikkust enam pole,” lausub direktor Külli Pällo, kes on ka üks kooli kahest õpetajast. Õpilaste vähesus ei tähenda siiski seda, et milleski allahindlust tehtaks. Vastupidi – lapsed on harjunud, et kõik teevad kõike, õpetaja tegeleb igaühega, keegi ei jää kahe silma vahele. Seega peab olema kogu aeg virk ja kraps ning igaks päevaks kõik ära õppima.\n„Igaüks on isiksus ja saab kõiges kaasa rääkida, see on teinud neist avatud suhtlejad. Vahvad ja rõõmsad lapsed,” iseloomustab Külli Pällo.\nLahu kooli on aegade vältel toodud neid, kes kipuvad olema liiga tagasihoidlikud ja suures kollektiivis kehvad kohanejad, aga ka rüblikuid, kes õpetajate pideva tähelepanu all siin tuure maha võtavad.\nPärast tunde veedavad lapsed aega huviringides. Tänavu suvel sisustasid õpetajad teise klassiruumi, mida enam õppimiseks ei vajata, mõnusaks vaba aja veetmise kohaks.\n„Igas lapses on anne, see tuleb vaid üles leida, et saaks seda arendada,” ütleb Pällo. Pideva harjutamisega on saanud viisipidajateks Lahu koolis needki, kelle puhul algul tundus, et karu on kõrva peale astunud. 4. klassis saab igaüks kooli üritusel üksipäini mikrofoni laulda.\nNagu suurtes koolides, harjutasid Lahu lapsedki suvel 1. septembri aktuseks laule ja luuletusi. Aktusel olid kohal ka vanemad, pärast aktust söödi ühiselt kooki − seegi on üks kooli traditsioone.\n„Algklassilaps vajab vanemate tähelepanu, õnneks tunnevad meie vanemad koolielu vastu huvi,” kiidab Pällo. „Kaasame neid paljudesse üritustesse.”\nDirektori suurimat soovi alanud õppeaastaks pole raske aimata: et õpilasi tuleks ikka juurde.\n„Kuid olgem optimistlikud ja tehkem tööd rõõmuga. Ning et ikka jaguks hoolimist ja mõistmist,” soovib Külli Pällo.\nEesti suurimaid koole\n• Viimsi keskkool 1359\n• Keila kool 1305\n• Tallinna 21. kool 1220\nEesti väiksemaid koole\n• Lahu algkool 4\n• Prangli põhikool 6\n• Leiutajate külakool 7\n• Kasari kool 9\nArvud võivad muutuda\n2014/2015. õppeaasta arvudes\nKokku asub üldhariduskoolides õppima ca 137 000 noort.\n1.−6. klassis asub õppima 80 270 last, sh 1. klassis 15 000,\n7.−9. klassi läheb 36 050 last,\n10.−12. klassi 21 540 noort, sh 10. klassi üle 7000 noore (2012/2013. õa 8100, 2013/2014. õa 7800).\nEestis on kokku 545 üldhariduskooli.\n1−6-klassilisi põhikoole 69,\npuhtaid põhikoole (1.−9. kl) 277,\nkeskkoole/gümnaasiume 183, sh 15 puhast gümnaasiumi, mille seas on 5 riigigümnaasiumi,\ntäiskasvanute gümnaasiume 16.\n• Avati 9 uut kooli.\n• Suleti 14 kooli (osa seoses ümberkorraldamisega).\n• 16 gümnaasiumi muutus põhikooliks.\n• Lasteaedu oli Eestis 652 (2013/2014. õa andmed).


FOTOD: Kuidas herilastest lahti saada? - DELFI\nFOTOD: Kuidas herilastest lahti saada?\nSel aastal on herilased eriti arvuka koosseisuga inimesi tüütama tõtanud, vähemalt minule näib nii. Küll proovivad nad seinapragudest majasse pugeda, küll rikuvad ära mõnusaid grilliõhtuid pere seltsis. Mida siis ometi peale hakata, et nende kutsumata külaliste arvukust veidi vähendada?\nKärbsepiitsaga neile jahti pidades mustate närvi ja võite ka nõelata saada. Nõelata võite muidugi saada ka muul juhul, kuid lihtne lahendus on: andke neile seda, mida nad tahavad ja nad ei huvitu enam nii väga teist ja teie tegemistest ehk meisterdage omale vana hea herilasepüünis. Antud meetod ei taga küll sajaprotsendilist herilastest vabanemist, aga veidi aitab see teil herilaste arvukust piirata küll. Järgneb õpetus herilasepüünise meisterdamiseks:\nTühi pudel (0,5-liitrine sobib hästi. Mida laiema korgiavaga, seda parem - siis saavad herilased kergemini sisse.)\nMagus vedelik (Midagi, mida herilased tahaksid. Näiteks õunamahl, millesse on lisatud lusikatäis suhkrut.)\nKõrvaline kohake (Koht, kuhu te püünise paigutate ja kus nende sumin teid ei sega.)\nTäitke umbes veerand pudelist magusa siirupiga. (Õunamahl, suhkur, mesi - ükskõik, mis herilastele meeldib. Proovige olla säästlik. See on teile endale kasulik.)\nPaigutage pudel kusagile kõrvalisse kohta. (Väga hästi sobib ka koht, kus nad tavaliselt ringi luusivad. Sedasi on neil kergem püünist üles leida.)\nMida teha, kui herilased kiusavad ja kuidas end nende jaoks nähtamatuks muuta? (33) 24.07.2014\nPutukatõrjefirma võitlusest herilastega: on juhuseid, kus ka meie ei saa aidata (58) 10.07.2014\nVarsti näete, kuidas herilane herilase järel teie lõksu langeb.\nHerilaseparve rünnak surmas mehe\nKanaaridel komistas politsei seitsmemeetrise herilasepesa otsa\nMõned nipid, kuidas tõrjuda herilasi\nKAVAL NIPP | Herilased peletab eemale veega täidetud kilekott


EQM - Eesti Rahvaülikoolide Liit\nEQM on kvaliteedi tagamise süsteem kõikidele mitteformaalse hariduse pakkujatele üle kogu Euroopa. See on süsteem, mis on mõeldud tagama mitteformaalse õppe pakkujate ja nende tegevuste, teenuste ja töö kvaliteeti. EQM mõõdab, kuivõrd efektiivselt organisatsioon mõistab, millised süsteemid ja tegevused on vajalikud, et pakkuda ning toetada kvaliteetset õppimist vastavalt Euroopa täiskasvanuhariduse kvaliteedi tagamise nõuetele. EQM aitab õppe pakkujail saavutada kasvavaid Euroopa ja riiklikke kvaliteedinõudeid. Samuti võib seda kasutada toetamaks kvaliteedi arengut ja tagamist mistahes teiste õppe pakkujate puhul.\nSamuti on EQM vahend, mis aitab koolituste pakkujail ja nende personalil tundma õppida seda, kuidas nad tagavad kvaliteeti nii selles, mida nad õpetavad, kui selles, kuidas nad seda õpetamist ja õppimist toetavad. EQMi protsessi tuumaks on pakkuja enesehindamine. Enesehindamisvorm koosneb neljaosalisest küsimustikust, milles iga osa vaatleb koolitusi pakkuva organisatsiooni ja tema koolituste korraldamise erinevate aspektide efektiivsust.\nEsimene osa „Pakkuja ja õppe haldamine” hõlmab kriteeriume, mis on seotud koolituste pakkuja, administratiivsete protsesside ja õppeprotsessi kavandamisega.\nTeine osa „Õppija vajadused ja kursuste väljatöötamine” hõlmab kriteeriume, mis on seotud õppijaga, sealhulgas õpikeskkond, kursused ja nende sisu, samuti õppija vajadused ning eesmärgid.\nKolmas osa „Õpisaavutuste mõõtmine” sisaldab õppijate saavutuste ja õppijaile antava tagasisidega seotud kriteeriume.\nNeljas osa „Kvaliteedijuhtimine” sisaldab kvaliteediküsimustega seotud kriteeriume, sealhulgas enesehindamise protsessi juhtimist ning kvaliteedikultuuri organisatsioonis.\nEQM-i töötasid välja partnerid kaheksast Euroopa riigist. Esimene versioon valmis projekti RECALL Recognition of Quality in Lifelong Learning (Kvaliteedi tunnustamine elukestvas õppes) tulemusena, mis viidi läbi 2006-2008 Euroopa Komisjoni toetusel Leonardo da Vinci programmi raames. EQMi täiustades pöörati erilist tähelepanu täiskasvanuhariduse kvaliteedi soovituslikule raamistikule, mille käivitas 2013. aasta oktoobris Euroopa Komisjoni volitustega täiskasvanuhariduse kvaliteedi temaatiline töögrupp.\n2014- 2016 osales Eesti Rahvaülikoolide Liit mitteformaalse koolituse kvaliteedi hindamise projektis “Quality assurance within adult education” (Kvaliteedi tagamine täiskasvanuhariduses) Nordplus Adult programm NPAD-2014/10035.\n2015. aastal viidi Haapsalu Rahvaülikoolis läbi esimene enesehindamine EQM (European Quality Mark) mudeli järgi.\n2018. osalesid EQM hindamises Tartu Rahvaülikool, Tallinna Rahvaülikool, Pärnu Rahvaülikool, Ontika Koolituskeskus, Haapsalu Rahvaülikool ja Kuressaare Gümnaasiumi Koolituskeskus Osilia. Kõigile omistati EQM kvaliteedimärk kolmeks aastaks, kehtivusega kuni 17.12.2021.\nIngrid Leinus. E-post: ingrid@rahvaylikool.ee\nEQM kvaliteedimärk on omistatud järgmistele täienduskoolitusasutustele:\nKuressaare Gümnaasiumi Koolituskeskus Osilia\nkehtivusega kuni 17.12.2021.


Sarapuu: koalitsioon võib tulevikus jääda opositsiooni pantvangi - Riigikogu\nSarapuu: koalitsioon võib tulevikus jääda opositsiooni pantvangi\n16.03.2017 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Keskerakonna fraktsioon\nTänasel alkoholipoliitika arutelul Riigikogus leidis Keskerakonna fraktsiooni esimees Kersti Sarapuu, et uuel valitsusel peab jääma võimalus uue poliitika kujundamiseks.\nRiigikogus toimus arutelu õiguskantsler Ülle Madisega, kes on tõdenud, et alkoholiaktsiisi tõstmine ei olnud õiguspärane, sest eelmine valitsus kinnitas, et lahja alkoholi aktsiis teatud aastate jooksul ei kerki. Keskerakonna fraktsiooni esimees Kersti Sarapuu sõnas, et küsimus on oluline: kas uus valitsus saab muuta eelmise valitsuse otsuseid või mitte. „Juhul kui valitsus määrab maksupoliitikas või mõnel muul olulisel teemal tegevused aastateks ette, võib valitsuse vahetusel jääda koalitsioon opositsiooni nii-öelda pantvangi, sest jätkata tuleks igal juhul juba etteantud teed,“ selgitas Sarapuu.\nTa kinnitas aga, et Riigikogus ei hääletatud täna õiguskantsleri ja alkoholiaktsiisi tühistamise vastu, vaid parema selguse poolt tulevikuks. „Õiguskantsler on korduvalt rõhutanud ka ise, et kohtusse pöördumist pole mõistlik karta, vaid see pakub meile enam teadmisi ja ühist arusaamist tulevikuks,“ rõhutas Sarapuu.\nKonkreetsemalt alkoholipoliitikast rääkides tõdes Sarapuu, et varasemad valitsused on aastaid lahjat alkoholi hoidnud põhjendamatult eelisseisus. „Alkoholimolekul jookides viib samale lõpptulemusele, kuid ometi moodustab viina hinnast aktsiis 50%, kuid siidrist 17%. See pole eesmärgipärane alkoholipoliitika,“ ütles Sarapuu. Samuti sõnas ta, et alkoholi hind peab palgakasvust käima eespool või astuma vähemalt sama sammu. „Haigekassale läks 2015. aastal otseselt alkoholist põhjustatud haiguste ravimine maksma 3,5 miljonit eurot ja tarbimisega seotud haiguste ravimine hinnanguliselt 50,3 miljonit eurot,“ tõi Sarapuu välja.\nRiigikogus toimunud hääletusel ei toetanud riigikogulased õiguskantsleri ettepanekut, mis tähendab, et alkoholipoliitikat peetakse põhiseaduspäraseks. Õiguskantsleri ettepaneku poolt oli 34 ja vastu 49 riigikogulast.


Tartu Maarja Kool » Eriolümpia liikumine\nEriolümpia vanne: „Las ma võidan, ja kui ma ka ei võida, olen andnud endast parima“.\nÕpetajate leht 26.02.2021, Tiina Vapper\nMeeldib. Pärast seda, kui laps saab võistlusel oma esimese medali, on ta palju motiveeritum tunnis kaasa tegema. Lapse tugev külg tuleb üles leida ja talle võimalus anda. Mõnele sobivad paremini pallimängud, mõnele kergejõustik. Suusavõistlus on preemia tublimatele trennis käijatele, sinna on kõige rohkem tahtjaid. Üks pidurdamatu käitumisega poiss hakkas juba oktoobris kepikõndi tegema, et suusavõistlusteks harjutada. Et võistlustele pääseda on tema jaoks kõige tähtsam, paranes ka tema käitumine. Ka korvpall, saalihoki, ilu- ja sportvõimlemine on meie koolis populaarsed alad. Kuna mulle endale meeldivad väga pallimängud, alustame märtsist rannavõrkpalliga. Paneme kokku esimese ühendatud treeninggrupi, kus on koos erivajadusega ja normsportlased. Treenima hakkame Nõo rannavõrkpallihallis ja treeneriks on lubanud tulla tuntud rannavõrkpallur Karl Jaani.\nMeil ei ole koolis võimlat, kõik trennid toimuvad väljas. Novembrikuuni mängime õues korvpalli, kui saabub kõige porisem ja pimedam aeg, harjutame sees saalihokit ja edasi tuleb suusatamine. Kohe, kui kevadel lumi ära sulab, alustame õues jalgpalli ja kergejõustikuga. Saalihokit hakkasimegi mängima seepärast, et koolimaja aulas, kus me tunde läbi viime, palli mängida ei saa, sest pall lendab akendesse. Õnneks kavandatakse koolile nüüd spordi- ja teraapiamaja. Teine mure on, et Eestis ei ole täiskasvanud puuetega inimestele tegevust pakkuda, mistõttu paljud jäävad koju. Võiks olla palju rohkem treeninggruppe ja muid valikuvõimalusi. Ka mul endal käib Maarja koolis kaks treeninggruppi. Teisipäeviti oma kooli õpilased ja reedeti peamiselt kooli lõpetanud poisid, kellest kõige vanem on 40-aastane. Võimalus kokku saada, trenni teha ja suhelda on nende jaoks väga oluline.


Vihjeliin: +86 769-82036868\nE -post: sales@dgshaohong.com\nAutonoomne vee jaotur\nCounter-top vee dosaator\nMitme jää magustoidu valmistaja\nNautige küpsetamist konvektsioonahjuga\nKüpsetusahi võtab kasutusele Frecnchi klaasnõu, mis impordib otse Frechist 360-kraadise panoraamvaate toiduvalmistamisele, nautige küpsetamise melu! Olete alati nii hõivatud, et teil pole aega süüa teha. Kas soovite nautida kodus toiduvalmistamise rõõmu? Haha, see lõpeb alati ev ...\nUus toode-sooda veemasin\nadmin poolt 21-06-25\nUus toode - soodaveeautomaat käivitati Nagu me kõik teame, on riigi jaoks teadus ja tehnoloogia peamised tootmisjõud ning teadus ja tehnoloogia noorendavad riiki; ja tehase jaoks on teadus- ja arendustegevuse ning projekteerimisvõimaluste tugevus tihedalt seotud kiiruse ja kiirusega.\nSHANGHAI AQUATECH CHINA 2. JUUNI - 4. JUUNI 2021\nAquatech China on Hiinas suurim rahvusvaheline veemess, mis käsitleb protsessi, joogi- ja reovett. Näitus on kohtumispaigaks kõigile Aasia veesektori turuliidritele. Aquatech China keskendub veetehnoloogia valdkonna toodetele ja teenustele ...\nShaohong Electronic Technology Co., Ltd., 1. mai puhkusteatis\nVastuseks siseriiklikele juhistele ja poliitikale ning oma tootmise olukorrale otsustas Shaohong Electronic Technology Co., Ltd. võtta puhkust ajavahemikul 5 / 1-5 / 5. Pühade ajal vastab kodumaine e-kaubanduse klienditeenindus. õigeaegselt veebipõhistele klientide päringutele, ...\n2021. aasta Shaohongi kevadkantoni messi veebinäitus lõppes edukalt\nAasta lõpus, kui inimesed valmistusid kevadfestivali tähistama, saabus uus koroonaviirus vaikselt ja viiruse kiire levik tekitas paanikat kogu riigis. Sellistes rasketes oludes võttis riik kiiresti vastumeetmeid ja erinevad kohad reageerisid ...\nKuidas valida hea veeautomaat, on shaohongi veeautomaat teile hea valik!\n1 、 Kuidas siseneb veeautomaat igasse majapidamisse? Veeautomaat on majapidamistoode joogivee probleemi lahendamiseks. Inimeste joogivee kvaliteedi ja elukvaliteedi parandamise tõttu armastavad seda hiinlased. Veeautomaadi välimus muudab joogi ...\nAuruahi koos prantsuse klaaskausiga “Si se xing ye” (loomupärane on armastada häid asju, võib -olla toitu), armastus toidu vastu on inimkonna lõputu püüdlemine algusest peale.\nAuruahi koos prantsuse klaaskausiga “Si se xing ye” (loomupärane on armastada häid asju, võib -olla toitu), armastus toidu vastu on inimkonna lõputu püüdlemine algusest peale. Tänapäeval, kui elu muutub rikkalikumaks, on inimeste toit, riietus ja toitumine oluliselt muutunud. Toiduliigid on ...\nDongguan Shaohong Electronic Technology Co., Ltd. esineb Amsterdami rahvusvahelisel veenäitusel “AQUATECH”\n5. novembrist kuni 8. novembrini 2019 toimus Hollandis Amsterdamis RAI rahvusvahelises konverentsi- ja messikeskuses 25. "Amsterdami rahvusvaheline veepuhastusnäitus". Erinevad joogipurskkaevud, veepuhastid ja gaseeritud vesi ...\nAadress: NO.347 Xiangyang Road, Shigu küla, Tangxia linn, Dongguani linn, Guangdong, Hiina\nSHANGHAI AQUATECH HIINA 2. JUUNI - JUUNI ...\nShaohongi elektroonilise tehnoloogia Co., Ltd.


Ratsutamine – Vikitsitaadid\nRatsutamine on ühe looma liikumine koos teise loomaga nii, et suurema osa ajast asetseb esimene loom teise peal ja suunab tema liikumist enda valitud viisil ja suunas. Sageli üritavad inimesed ratsutada näiteks hobustel. Ratsutamisel põhineb ratsasport.\nIse olin isa käest tugevasti noomida saanud, kui ilma sadulata mõisa noorel täkul tema juhatusel esimese ratsatunni sain. Õnneks oli täkk "Jussi" hea iseloomuga hobune, kes mu lihtsalt seljast maha raputas, kui ma värisevi käsi ratsmeid hoides teda paigast püüdsin "nõõtada".\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Ratsutamine&oldid=47386"\nLehekülje viimane muutmine: 30. detsember 2020, 01:37\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:37, 30. detsember 2020.


Möödunud reedel ja laupäeval peeti Põltsamaa Felixhallis Eesti Võrkpalliföderatsiooni 2013. aasta U-16 vanuseklassi karikavõistluste I finaalgrupi mängud kaheksa võistkonna osavõtul.\nPõltsamaa spordikooli meeskond, keda treenib Toivo Uusna, võitis alagrupikohtumises eakaaslasi Mulgimaalt 2:0, Võru meeskonda 2:1, finaalmängudes Räpinat ja Pärnut 2:0 ning esikohamängus spordiklubi Tatsi Harjumaalt 2:1.\nEsikoht Sulev Märsile\nMaakonna individuaal-meistrivõistlustel bridžis andis esimeses voorus saadud kuues ja teises voorus saadud esikoht Sulev Märsile Sadalast meistritiitli.\nVõhmalastel suur edumaa\nPõltsamaa piirkonna selle talve saskuvõistlustel on siiani peetud kaheksas voorus kaasa mänginud 54 huvilist.\nNüüd, mil mängida veel neli vooru, hoiavad liidriohje võhmalased Kalju Kuusik-Ago Vingissar 536 punktiga.\nLaupäeval, 9. märtsil kell 16 on kõik saskuhuvilised oodatud mängima Võisiku-Kundrussaare külaseltsi majja.\nKuremaale oodatakse atraktiivselt rõivastatud suusatajaid\nPühapäeval Kuremaa terviseradadel peetavale naistepäeva suusasõidule oodatakse suusatajaid ja kelgutajaid nägusates ning atraktiivsetes kostüümides. Traditsioonilise sündmuse korraldavad Jõgeva Sordiaretuse Instituudi spordilembelised daamid.\nÜhe korraldaja Reine Koppeli sõnul saab naistepäeva suusasõidul igaüks distantsi pikkuse ise valida. “Sõita võib üks või kaks, kümme või rohkemgi kilomeetrit, sõltuvalt sellest, kui palju tänavu talvel treenitud on. Iseenesest pole aga oluline mitte läbitud maa pikkus, vaid soov koos rõõmsate ja sportlike inimestega lõbus ennelõuna veeta. Suusarajale ootame sõitjaid huvitavates ja omalaadsetes kostüümides. Alates esimesest suusasõidust 2008. aasta 8. märtsil on sel spordisündmusel alati selga pandud nägusad seelikud ja pähe toredad kübarad või lillepärjad. Mõned on aga eelistanud rahvarõivaid. Samuti on siin näiteks kohatud hommikumantlites talisportlasi.”\nReine Koppel lubas, et tänavugi saab tervisespordisündmusel ka keha kinnitada ja janu kustutada. “Naised on alati midagi head söögiks-joogiks kaasa võtnud, kes võileiba, kes kooki, kes kommi, samuti termostega kohvi ja teed. Muide, keha saab kinnitada ka suusasõidu ajal. Alati on leidunud ka hoolivaid mehi, kes võtavad kaasa korviga maiustusi, millega sportivaid naisi kostitavad. Pärast sõitu koguneme Kuremaa terviseradade parklasse, suusaradade väravate juurde koos mõnusalt aega veetma, juttu ajama ja pilti tegema,” rääkis ta. Koppeli sõnul aitab mõningaid naistepäeva suusasõiduga tehtud kulutusi katta kultuuriselts Vanaveski. Osavõtjate vahel loositakse kingitusi ilusalongilt Duaal.


Eesti Energia: kuni 1,5 miljonit tonni heitmekvoote jääb aastas puudu - Tööstusuudised\nEesti Energia finantsdirektor Margus Kaasik ütles, et kasvuhoonegaaside Eesti jaotuskava kohaselt jääb Eesti sisetarbimise katteks puudu 1-1,5 miljonit tonni heitmekvoote aastas.\n"Kasvuhoonegaaside Eesti jaotuskava kohaselt jääb Eesti sisetarbimise katteks puudu 1-1,5 miljonit tonni heitmekvoote aastas. Eesti Energia ostis Eesti-sisese elektrimüügi tagamiseks jaanuaris 110 000 tonni CO2 heitmekvoote maksumusega 35 miljonit krooni," kommenteeris Kaasik reaalset kvootide vajadust Eestis.\nTa lisas, et jaanuaris ostetud kvootide kogus moodustab 1/12 Eestisisese elektrimüügi kvootide prognoositavast aastavajadusest.\nKaasik kinnitas, et täna ei ole veel teada, kas ja millises ulatuses saab Eesti Energia tasuta kvoote.\nEelmisel nädalal kaitses keskkonnaminister Jaanus Tamkivi Euroopa Liidu keskkonnanõukogus ära Eesti seisukohad kliima ja taastuvenergia õiguspaketis, mis tema sõnul tähendaks Eestile seda, et Eesti Energia saaks tulevikus osa kvoote tasuta.


Aksjonov ei kinnita juttu Kohvri kokkuleppest FSBga - Tänane leht\nVenemaal 15 aastaks vangi mõistetud kaitsepolitseiniku Eston Kohvri kaitsja Jevgeni Aksjonov ei kinnita kuuldusi, et Kohver on sõlminud Vene julgeolekuteenistusega (FSB) kokkuleppe, nagu on väitnud alguses Kohvrit kaitsma pidanud advokaat Mark Feigin.\nAksjonovi sõnul pole Feigin olnud ühtegi minutit Kohvri kaitsja ning ta pole Kohvri süüasjas näinud ühtegi dokumenti. «Feigin ei tea isegi uurija nime, kes viis Kohvri asjas toiminguid läbi, samuti kabineti numbrit, kus menetlust korraldati,» rääkis Aksjonov.\nTema sõnul tegeleb Feigin enesereklaamiga ja ilmselt on tal kahju, et Kohvri kaitsmise eest jäi honorar saamata. Samas tunnistas Aksjonov, et kõik advokaadid tegelevad rohkemal või vähemal määral enesereklaamiga.


6. veebruar 2018 kell 3:00\nMargit SutropFoto: Postimees/Scanpix\nErastama me oma suuri ülikoole küll ei peaks, saati siis veel ülikooli juhtkondadele, leiab Tartu Ülikooli dekaan ja professor Margit Sutrop.\nOn tore, et visionääridest ettevõtjad mõtlevad kaasa, kuidas parandada Eesti ülikoolide konkurentsivõimet. Paraku näevad suurte ülikoolide erastamise ettepaneku tegijad ülikoolides vaid õppeasutusi ning keskenduvad sellele, et üliõpilaste pearaha võiks üliõpilasega kaasas käia. Korralik kõrgharidus on teaduspõhine, teadus on aga rahamahukas ning ei too kohe tagasi.\nSuurtes avalik-õiguslikes ülikoolides kulub palju raha infrastuktuurile – laborite ja suurte õppehoonete komplekside, raamatukogude ja muuseumide ülalpidamisele. Näiteks Tartu Ülikooli selle aasta 185miljonilisest eelarvest moodustavad õppetulud vaid veidi üle poole, teadustegevusest planeeritud tulud ulatuvad 65 miljonini ja rahvusülikool on riigi järel suuruselt teine muuseumide pidaja ning peab hoolt kandma ka ajaloolise hoonestu eest.\nMuidugi võib unistada suurelt ning küsida, mida tuleks teha, et Eesti ülikoolid võiks saada niisama jõukaks ja kuulsaks nagu Harvard. Ent jäägem siiski realistideks. Eelarve suurusel ja ülikooli kohal rahvusvahelises pingereas on otsene seos. 2017. rahandusaastal olid Harvardi ülikooli tulud 4,9 miljardit dollarit, mis on ju peaaegu pool Eesti riigi eelarvest!\nHarvardi ülikooli peamiseks jooksvaks sissetulekuks on päris kopsakas õppemaks, mis ulatub 45 000 dollarini aastas üliõpilase kohta, millele lisanduvad elamiskulud 20 000. Kolmandik eelarvest liigub Harvardi ülikoolis sihtkapitali kaudu. Sihtkapital koosneb 13 000 fondist, millest 80% on sponsorite soovil suunatud 12 koolist ühe toetamiseks, minnes kas õppekavade, nimeliste professuuride, raamatukogude, muuseumide, hoonete ülevalpidamiseks, palkadeks, stippideks, üliõpilaste õpingute või elamistingimuste ja tegevuste toetamiseks.\nSelleks, et Eestis tuua kõrgharidusse rohkem eraraha, peaksime kujundama Eestis teistsugust annetuskultuuri, muutma maksusüsteemi ja andma sponsoritele tuntavaid maksusoodustusi. Avalik-õiguslikel ülikoolidel on küll suur autonoomia, aga tasuta kõrgharidusele üleminekuga piirati ülikoolide õigust võtta maksejõulistelt õppuritelt õppeteenustasu.\nRiigikontroll on just algatanud auditi, et uurida kõrgharidusreformi mõjusid. Ootame ära auditi tulemused ja siis arutame, kas on ikka mõistlik, et isegi töötavad maksujõulised õppurid ei või oma ülikooliõpingute eest ise maksta. Kui meie riigil ei jätku piisavalt raha, et tagada õppejõududele normaalsed palgad, teaduse jätkusuutlik rahastamine ning luua tudengitele hea õpikeskkond, siis ei peaks piirama eraraha juurdehankimist.\nErastama me oma suuri ülikoole küll ei peaks, saati siis veel ülikooli juhtkondadele. Avalik-õiguslikud ülikoolid on meie rahvuslik rikkus ja nad kuuluvad eesti rahvale. Ent ülikoolide ja ettevõtluse koostöö on meie ülikoolide arendamisel väga vajalik. Mõtleme üheskoos edasi, millised on viljakad koostöövormid.