Kommentaarid: VIDEO | Žirinovski kaotas telesaates enesevalitsuse, lubades ukrainlasi maha laskma hakata | Õhtuleht\nVIDEO | Žirinovski kaotas telesaates enesevalitsuse, lubades ukrainlasi maha laskma hakata\nToimetas Piret Kütt, 12. jaanuar 2018, 10:57\nkandidaat / 17:57, 15. jaan 2018\nKas selline on tulevane vene riigi president, kas venelased tõesti talle hääli ka annavad, aga odekolonne ja ivaanova kindlasti toetavad teda.\naga / 17:35, 14. jaan 2018\nsee on ju ammu teada,et mass vihkab tõde ja ei talu massist eralduvaid jõulisi isiksusi.Karjast eralduva lamba mõistab kari hukka!Massaga hoiab juhusliku enamuse poole.\nsuurvenešovinism / 20:59, 13. jaan 2018\nselle mehe koht on kinnises psühhiaatria kliinikus, kõigeparem ukraina kliinikus\nnjah / 15:10, 13. jaan 2018\nellujäänud ukrainlaste järeltulijad veel mäletavad, mis oli vene kommunistide "Golodamor" Natsid oma juudiprogrammiga olid selle poliitika osas alles lapsekingades tegelased!\naqr / 08:51, 13. jaan 2018\nKlähviv koer ei hammusta! ;)\nSee klähviv koer esindab suurt osa idariigi lihtsatest pestud / 18:15, 13. jaan 2018\nvolfovitz / 05:45, 13. jaan 2018\non liiga aus,et seda pervoila taluda...\npededemokraatia ja liberialism eii sobi õigeusuga.\nRS2 / 02:16, 14. jaan 2018\nMida sul "õige"usuga ei sobi? Kui korraliku nutsu välja käid pannakse sind paari kas või vanaQradi endaga.\nKaotas? / 21:55, 12. jaan 2018\nSelleks, et midagi kaotada, tuleb seda kôigepealt omada. ;)\nväike selgitus / 20:07, 12. jaan 2018\numbes 25 aastat tagasi,kui see räuskav tegelane venemaal esile kerkis,siis vastas ta oma rahvuse kohta nii ,,Minu isa on rahvuselt jurist'' ja kohe oli kõigil selge,mis rahvusest zirik on ja sellega oli tema poliitiline karjäär lõppenud ja tuleb lõpuni olla kloun.\nQwert / 20:18, 12. jaan 2018\nKuidas see poliitiline karjäär lõppenud on kui ta on erakonna esimees ja duuma asespiiker?\naga / 20:39, 12. jaan 2018\npeab siis valvepuudel seda teadma?Peakuju ei võimalda lihtsalt.\nkolla / 21:27, 12. jaan 2018\nila jälle mõned laused juurde õppinud.Kui nii tublilt edasi paned saad varsti Eesti kodakondsuse.\n/ 23:10, 12. jaan 2018\nsiin maamunapeal on kõik võimalik taal on eestis kinisvara\n/ 23:38, 12. jaan 2018\nzirinovski minu kõige parem sõber\nto 20.18 / 01:00, 13. jaan 2018\nteda valivad need,kes tahavad näha narrist lapsesuud,kes tatistab välja kõik mis mõttesse tuleb ja kui lugeda 25 aasta taguseid ajalehti,siis juba tollal lubas zirik tankidega lääne-euroopa peale minna ja peale afganistani vallutamist hakkavad vene sõdurid sooja india ookeni ääres oma saapaid pesema.\nteadmiseks / 20:27, 12. jaan 2018\nrahvus selles kultuuris päritakse emalt.Nii,et Ta ei ole juut.Isa oli,aga tema kasvatamisest osa ei võtnud,ning ta lahkus Poolasse!Kuula Zirinovski etteasteid ja sa saad aru,et ta on raevukas antisemiit.\nQwert / 20:59, 12. jaan 2018\nSelle kohta ütlen/kirjutan vaid ühte, et sa ei tunne juute.\nlähtun / 23:28, 12. jaan 2018\nseisukohast-ütle,kes on su vaenlane ja ma ütlen,kes oled sina.Kui edasi lähtuda sellest,kes käsutab meediat ja kelle vastu on meediat läbiv ulg,siis ongi vastus käes,ka sel juhul,kui kõik kättesaadavad allikad Zirinovski minevikust on võltsitud.Ei midagi keerulist.\nPresident / 19:32, 12. jaan 2018\nJa sihuke šovinistist fašist kandideerib Venemaa presidendiks!\nnojah / 18:53, 12. jaan 2018\nMees nagu rahvuspeegel!\nMuidu lahke olemisega rahvas, aga kuni selle hetkeni, kui oma tahet ja arvamust avaldad!\nParaku esindab ta tõesti suurt osa / 18:18, 13. jaan 2018\njah / 18:02, 12. jaan 2018\nkloun või mitte,kuid väljendab venelaste mõtteid,mida enamik välja ütelda ei julge ,huvitav kas sellel narril ka teisik on,et saab igas saates esineda\nneid võib olla rohkem kui / 18:18, 13. jaan 2018\nJaan / 17:14, 12. jaan 2018\nVene kroonus öeldi,et ukrainlane-suur siga,leedukas-siga,eestlane põrsas!\nPavlik Morozov - vene noorte iidol / 16:39, 12. jaan 2018\nLihtsalt venelane. normaalne!\nkas / 16:42, 12. jaan 2018\npeakuju enamat ei võimalda?Paistab nii.\npole / 16:38, 12. jaan 2018\nmidagi imestada - see maa ongi loomaaia ja hullumaja rist.sugutis.\nparaku küll - / 18:28, 13. jaan 2018\nkõik need Tšehhovid, Puškinid, Lermontovid, Tšaikovskid, Plissetskajad jne jne pole mitte vähimatki seganud valdava enamuse meeletut šovinismi, enesekesksust ja muud psühhopaatiat või vähemalt vaikivat nõusolekut sellega. Ega's muidu Jeltsin eredalt erandliku juhina silma ei paista.\npsühhiaater / 16:12, 12. jaan 2018\nPapi elab oma tasakaalus. 72 (vanus) = 72 (IQ). Sellepärast märatsebki.\npets / 16:08, 12. jaan 2018\nno on ikka hullumeelne,vaimuhaiglas on selle mehe koht\ntrax-fux / 15:47, 12. jaan 2018\nÕL-e glavlit modereeris minu säutsu "ahvi" pärast ja nüüd on komm kahekordselt.\ntraks / 14:41, 12. jaan 2018\nPidid ju vennasrahvas olema? Kes viitsib, vaadaku juutuubist kuidas see ah... Pugatšovat sõimab. Veel naljakam!\nfux / 14:37, 12. jaan 2018\nPidid ju vennasrahvas olema? Aga kes viitsib, otsigu juutuubist üles, kuidas see ahv Pugatšovat sõimab. Veel naljakam!\nvaataja / 14:25, 12. jaan 2018\nOlen juhtumisi vaadanud vene kanalitest selliseid ,,vestlussaateid,, kus see haige on ennegi oma ,,nõrkust,, näidanud!!\nkalew / 14:08, 12. jaan 2018\ntõeline liberaal ja tolerast nagu meilgi mikserid ja taolised kelle meelest on liberaalne diktatuur ja demokraatia kõige tähtsamad ja muud võivad sinna karule minna\nA / 14:06, 12. jaan 2018\nEnnemalt on venelane sõber kui ukrainlane.\n+34 -45 • Vasta • Teata ebasobivast kommentaarist\nB / 15:32, 12. jaan 2018\nsama siin.Need kiidavad kas neid ei tunne.\neriti sõjaväes / 15:58, 12. jaan 2018\non nad erilised p....drid. Halb rahvas ja ime, et Putin seal korda ei loo. Notivad isegi omasid.\nSa "eriti sõjaväes", too vähemasti 1 / 18:30, 13. jaan 2018\nnäiteid palju / 14:24, 14. jaan 2018\nvarastavad ja poevad ilma seebita ülemusele peesse, lahinguväljal väga arad mehed. Tean mida räägin, osalesin Afgaani sõjas.\nkohe näha / 13:57, 12. jaan 2018\net mees räägib.Meie noored ei paista kuidagi mehe moodi välja.Kannavad juba patse,nagu plikad ja ajavad suust välja naiseliku niutsumisena kõlavat roosavärvilist poliitkorrektset mõistusevaba titeila välja,kahjuks.Kui nii edasi läheb,siis eesti riiki varsti enam ei eksisteeri.\n"kohe näha"? / 19:09, 13. jaan 2018\nEt kui mees peksab, siis ka armastab?\nLoomulikult ei poolda ma aga ka niutsumist ja roosat äärmusliberaalsust. Üldiselt - mõistlikkust ja arukust, mu kallid EV kaaskodanikud, ärme teeme end ise lolliks ja ÕPPIGEM, et saada järjest arukamaks! Sest meid on liiga vähe, et lubada omale rumalust, mis võrdub oma riigi kaotamisega.\nLDRP - alul KGB loodud pseudopartei / 13:51, 12. jaan 2018\nZhirinovsky partei loodi 80 -nendate lõpul , et maandada pingeid ühiskonnas ning tollast KPSS- i tasalülitada. Meil on poliitikamaastikul samalt aadressilt rahastatav kamp pröökameid.\nHea nali.. aga tõsisemalt ehk ka: / 18:31, 13. jaan 2018\nmis häda pidi kgb-l olema kpss-i vastu tegutseda..\nära lao siin miinuseid, / 19:10, 13. jaan 2018\nvaid vasta küsimusele, tarkpea!\nKohe näha / 13:41, 12. jaan 2018\nema venelanna ja isa jurist....\nno / 09:43, 14. jaan 2018\nTa on ise ka jurist.\nTaat / 13:22, 12. jaan 2018\nLooma tapad ära aga mis sa hulluga teed?\nküsimus / 12:59, 12. jaan 2018\nmis tähendab vene keeles trjuhan?\nVaadake nüüd / 12:50, 12. jaan 2018\nNeed EKRE sõimajad on kõik sinna kokku kogunenud ja näitavad oma õiget palet ÕL-le meeldivad just, nende kisa trükitakse erilise õrnusega ära.\nErts / 13:26, 12. jaan 2018\nKuule sina Vaadake nüüd. Kuidas nüüd siia EKRE peaks haakuma, ma sellest aru ei saa ja kas selle hullu zirinovski mõtteavalduse peale plaksutasid ja võtaksid ka massimõrvast suure rõõmuga osa?\nIsegi väga hästi haakub / 13:49, 12. jaan 2018\nTäpselt sama teevad meie endi intrite jäänukid iga EKRE.t puudutava artikli järel.Vaadake ise Jaak Madison pildi alla tänagi, näete vahet või? Oled üks nendest vist?Nendel haakub absoluutselt iga artiklialla marrxist -leninist Helme. Ja ei näegi vahet selle hulluga.\nhullu? / 17:43, 12. jaan 2018\nLähis ida ekspert,luurespetsialist ja sõjaajaloolane,kes ei salli kremli vargabandet,kes hävitab venemaad 5.kolonnina.\nEKREt tõesti sõimatakse, / 19:11, 13. jaan 2018\nEKRE poolt tuleb aga enamjaolt vägagi argumenteeritud kriitikat. Ilmselt, kuna vastuargumente pole, saabki tugevale ARGUMENDILE vastata ainult sõimuga..\nEKREvastased kasutavad igat võimalust desinformatsiooniks. Leidsin netist küll veidralt kirjutatud kuid muidu asjaliku lingi. Kõik desinformatsioonimeetodid ilusti lahti kirjutatud ja antiEKRElastel kasutuses. / 01:09, 14. jaan 2018\nsee on / 12:49, 12. jaan 2018\nliberaarse demokraatia musternäide, sinna suunas juhatab meid ka president ja tõukerattaga eesotsas olev valitsus\nVenelased on mõistlikumad ja teavad mida tagumik peaks tegema kui Nr2 välja tahab tulla. Mitte ei lasta sisse! / 12:38, 12. jaan 2018\nVenemaal tähistatakse Kultuuriüritusi, arendatakse tehnoloogiat, hoolitakse oma rahvast ja ei mõisteta mõrvarit hukka vaid hukka ja vangimaja kus ei ole nii sama vedelemist Aga Eesti surege vähki, pensionärid nälgigu,orjamajandus ja tähistame Homode päeva!\nkolla / 12:46, 12. jaan 2018\nMa vaatasin praegu selle saate korduses üle ja aru ma ei sa mis on venelastel sellega asja millisest riigist ukrainlased relvi ostavad või saavad?Ja ma ei saa ka sellest aru miks sa pussakas virelid siin Pandoras kus kõik on halb,mine oma etnilisele kodumaale ja saada meile sealt fotosi kui hästi seal elad või pigem nälga sured.\n/ 01:07, 13. jaan 2018\nNo Koljad Kossijad Nikolaid Aleksandrid Olegi Igorid Vladimerid Vassjad Massad Kadjad Juuljad ja muud Natazad ei lasta oma kodumaale sest kes siin luurama hakkab ja antipropagandat teeb\nantifashist / 14:25, 12. jaan 2018\nalles paar päeva tagasi keegi,kes nimetas end FSB ametnikuks teatas,et neil on kombeks inimestel näpud ara löigata,duumasaadik ,aga peab igati toredaks genotsiidi ukraina rahva vastu,lubades nad maha lasta,ehk siis surmata. kui see ei ole fashism,siis mis see on?\ninimene / 12:37, 12. jaan 2018\nžirinovski ei ole üldse muutunud, selline vägivaldne jutt oli tal juba 25 a tagasi suva siis kelle peale. Kuidas öeldaksegi, et haukuv koer ei hammusta.\n/ 12:34, 12. jaan 2018\n/ 12:48, 12. jaan 2018\nküllap se rabi ka sinusugusele kuuli leiab.\n/ 15:17, 12. jaan 2018\nzirinovski tõeline mees, vot siukes mees ma tahan\nA / 12:34, 12. jaan 2018\nTänu ukrainlastele oleks ma disbati sattunud. Ei tunne neile kaasa.\n/ 16:57, 12. jaan 2018\nKas virutasid ukrainlastelt?\nB / 18:29, 12. jaan 2018\nneed on ise vargustest elatuvad ja pealekaebajad.\nasi pole riikides / 12:19, 12. jaan 2018\nvolfovits tahab reaalselt ukraina inimesi tappa. see ei ole sõda.. see on verejanu. aga lõppeks. tapavad nad ju iseendid. ukrainlane või venelane .. piir on vahel, aga veri on üks.\nkolla / 12:05, 12. jaan 2018\nEma venelane+isa juut.Summa on näha.\nsumma / 12:23, 12. jaan 2018\n/ 12:27, 12. jaan 2018\nJa Trump on kaksikvend\n/ 12:35, 12. jaan 2018\nNii et siis tegemist Khazariga nn Benzaanlane?\nKolla-le / 13:58, 12. jaan 2018\nKuidas nüüd äkki isa juut?\nIse kuulsin, kui ta väitis - ema oli venelanna, isa jurist!\nJu ta teab, kui nii väidab! Lenin oli ka ju midagi taolist?\nlennin oli kalmõk ja slaavi segu / 13:48, 13. jaan 2018\nLennin oli Kalmõki ja Slaavi segu! See kes Stalini tappis oli juut! Samuti Natsi kütid olid ka Juudid ja mõned USA, Inglise agendid. Natsi kütid jõutsid õigele teele Argendiinasse Hitlerit kätte saada aga FBI ja CIA jõutsid ette koos US armee sõduritega. Kes pidasid 1951 aastal väikese lahingu Hitleri ustavatega. Noh ja siis USA vanglas 1953 aastal ta suri südame puudulikuse tõttu. Kuna teda hoiti ebainimlikus tingimustes, ei andud riideid ei lusikat ega kahvlit pidi elama viimset elu ebainimlikus tingimustes. Viimane video oli kus oli habemesse kasvanud ja tekk õlgadel.\nlennin oli abemesse kasvanud / 18:49, 13. jaan 2018\nja tekk õlgadel? 1953?\nVenemaad valitsevad venemaa juudid / 15:06, 12. jaan 2018\nja ameerikat ameerika juudid -neid juhivad IMF-i pangandus juudid s.o. Iisrael.\ntibu / 12:01, 12. jaan 2018\nhuivtav , kas venelased kunagi loobuvad ka teisi rahvaid/riike ähvardamast?\ntuvi / 18:53, 13. jaan 2018\nnad ju vaid ei ähvarda. 1/6 maakerast on hõivatud 1700 aasta jooksul alates mitte millestki: aastal 300 polnud põlisel Ugride maal mitte ühtegi slaavlast. Kõik algas nende sisserändest praeguse Montenegro kandist.\n/ 12:00, 12. jaan 2018\nvot seline mees peab olema venemaal, oholid võiks arvestada et naad on venemaal külalised kui ei meldi istugu ukrainas\nkribu / 12:06, 12. jaan 2018\nMillega Ukrainas istuvad venelased arvestama peavad?Kuuliga.\nAin / 17:57, 12. jaan 2018\nVenelased vöiksid ka Eestis sedasi arvestada et siin on kylalised!\nkle ainikene / 18:31, 12. jaan 2018\npaistab et oled isa ka KYLALINE kui täpitähti pole klaveril olemas.\nö / 18:54, 13. jaan 2018\npole muidugi täpitäht.\nQ / 11:50, 12. jaan 2018\njubedad / 11:42, 12. jaan 2018\ninimesed / 18:54, 13. jaan 2018\nstoil / 11:37, 12. jaan 2018\nSelle valguses oleks veider kuulda jälle selgitusi, et ida pool on rahumeelne riik. Kui nende kandvaim mõte on teise arvamuse esindajad kõik maha lasta.. Pole põhjust ähvarduse tõsiduses kahelda, sest seda juba ka korduvalt eelmisel sajandil tehti!\n11:37/ Aga meil endil / 13:00, 12. jaan 2018\non ju samasugune olukord. Oma žirinovskid ähvardavad isamaalisi täpselt samamoodi.Vaadake, mis toimub siin EKRE-ga, interrinne ootab oma teist tulemist asialgu kommentaariumis, kui Ratas ohjad lõdvaks laseb, siis ka reaalne seesamune läheb lahti. Milline vaen ja viha on põlvkondade vahel reaalselt olemas, see pole ju enam normaalne riik.\n"meil endil" ei ole sellist taset. / 18:56, 13. jaan 2018\nEi maksa nüüd segi ajada ARGUMENTEERITUD KRIITIKAT ja RÜNDAVAT, TÜHJA SÕIMU. Niipalju võiks ikka nupuke jagada, enne kui üldistusi tegema asuda.\ntulge tänapäeva / 11:28, 12. jaan 2018\nkoopaelanik Ziri.. tüüpiline oss kelle lahendus kõigele on jalaga tagumenti, rusikaga lõuksi ja alfa isase lõugamine.. Sellised tahaks samasugust kolmandat riiki nagu Aadu unistas, kus vanu, haigeid, v*djaid, musti ja vaeseid ei oleks. Utoopiline maailmavaade ja russotsentriline mõtlemine. Pooletoobine mõisnik, kes karjub sulaste peale.\nseitsmenda päeva adventist / 11:26, 12. jaan 2018\nZirinovski on labane massoon ja lutsiferi teener.\narvamus / 11:26, 12. jaan 2018\nÜkski naljamees ei suuda elu jooksul niipalju nalja teha kui mõnes sellises saates tehakse, kusjuures poliitikud ei saa ise arugi, et nalja teevad, on jumala tõsised, soovitan vaadata (60 minutit, Õhtu Solovjoviga).\nTädi Maali / 11:25, 12. jaan 2018\nZininovski ainult lubab,Putin teebki.\nOnu Eedi / 13:44, 12. jaan 2018\nAastast / 18:57, 13. jaan 2018\nParim presidendikanditaat / 11:24, 12. jaan 2018\nStabiilne geenius, või isegi galaktika geenius! Pole halvem piilupardist!\nOleks päris huvitav / 13:00, 12. jaan 2018\nZirinovskit ja Trumpi kemplemas näha.\narvamus / 14:37, 12. jaan 2018\nMingit kemplemist ei tuleks, teeksid korraliku saunaõhtu ja lepiks kokku millist territooriumit kumbki valitseks.\nmaakas / 16:43, 12. jaan 2018\nja naudiks veel seal kuldset vihma...\nArvo / 11:23, 12. jaan 2018\nKui Zirinovski oleks Vene Föderatiivi president olnud ei oleks eesti riiki olnud ning kes siin halvustavad Putinit.\nnii ongi / 11:37, 12. jaan 2018\nNiikaua kangutavad, kui saavad ka Venemaal võimule oma Kim Junni...\nAhvanassi / 11:39, 12. jaan 2018\nOlnud polnud aga mis asi see Vene Föderatiiv on partjanka?\nkle ahvanassi / 15:35, 12. jaan 2018\nvaata ennast peeglist ja näed partjankat.Kas partjankataja aru sai?\nviki / 11:54, 12. jaan 2018\nmäletan jah,kui see haige olend lubas tankid eestisse saata ja eestimaatasa teha.Ma ei tea,kuidas sellist olendit veel lubatakse esindada\nuku / 13:02, 12. jaan 2018\nZirinovski ema on venelanna ja isa on jurist. Selle legendaarse ütlemise eest saab teda veel järgmised sada aastat naerda.\nTiit / 11:21, 12. jaan 2018\nKüllap Ukraina tombab abistajatel tagumiku lohku. Ukrainlasi ei saa usaldada.\n+33 -34 • Vasta • Teata ebasobivast kommentaarist\n/ 11:21, 12. jaan 2018\nVenemaa on tõeline paariariik, kellele tuleks kasuks, kui ta laguneks normaalse suurusega riikideks.\nKasutagem ka veidi kujutlusvõimet: / 19:03, 13. jaan 2018\nmillistena sa kujutad ette neid "norm. suurusega riike" reaalsuses? Millisena neiks jagunemise protsessi? Kellele lähevad nn tuumanupud? Milline oleks oht, et otse Peipsi taha ja Pihkvasse, samuti Läti idapiiri taha tekib meeletu kogus sõjapõgenikke?\nMa ütleks sulle: "Te mõelge, mõelge".\nJuss / 11:16, 12. jaan 2018\nKuigi saadet ei näinud, arvan, et ta ei kaotanud enesevalitsust. Ta ju näitleja.\nest / 12:07, 12. jaan 2018\narvan samuti, et ei kaotanud enesevalitust. Parlamendisaadik ja partei liider ütles lihtsalt välja mida ta mõtleb ja suur osa venelastest nõustub temaga. Ärge unustage, et sarnane seisukoht on väga suurel osal venelastest, sest vastasel juhul ei oleks ta parlamendi liige.\nTõepoolest, / 14:39, 12. jaan 2018\nolen korduvalt kuulnud venelasi Žirinovski üle naermas: "No on kloun!" Aga oi kui sageli lõpetavad nad oma jutu sõnadega: "No prvadu govorit!"\nPoint ongi selles, et Žirinovski pole kloun, vaid narr. Nii nagu vanadel aegadel õukonnas oli keegi selline, kes tohtis kuningale välja öelda, mida rahvas arvab ja teda ei karistatud selle eest. Kuulake Žirinovski juttu ja kui oskate sõnumi välja sõeluda, siis saate aru, et ta on omal labasel moel rahva hääletoru.\nNukits / 11:15, 12. jaan 2018\nNüüd peaks Putin ütlema, et Žirinovski on küps poliitik - Kim-jong-un juba pälvis talt sellise "tiitli".\nuku / 12:59, 12. jaan 2018\nKüps jah. Nagu mädanenud kartul.\n/ 17:14, 12. jaan 2018\nHm / 11:07, 12. jaan 2018\nSee tont hakkab mulle päris meeldima.\n+25 -35 • Vasta • Teata ebasobivast kommentaarist\nTt / 18:03, 12. jaan 2018\nKas oled homo?


Birgitta festival kutsub osalema avaetenduses „Planeet Harmoonia“\n9. augustil avab Birgitta festivali uudisteos „Planeet Harmoonia“. Kuni 25. maini on varasema tantsukogemusega osatäitjad oodatud kandideerima festivali avaetenduse toetavatesse rollidesse.\n„Otsime lavastusse kõrge motivatsiooni ja hea kehatunnetusega inimesi vanuses 18-40. Valitud vabatahtlikud saavad spetsiaalselt Birgitta festivalile loodava suurteose osalisteks ning mängida ja end proovile panna ka varjuteatri esteetikas. Kuna dramaturgia ja sündmuste ahel on saladus, siis täpseid rolle avalikustada veel ei saa,“ sõnas „Planeet Harmoonia“ autor ja lavastaja Helen Rekkor.\nEelistatud on inimesed, kes on varem mingit laadi liikumispraktikaga tegelenud. „Osatäitjaid hakkab juhendama liikumisjuht Kati Kivitar, kes on nii koreograafi kui lavastaja haridusega liikumisdramaturg. Katil on ka kahekümne aasta jagu erialaseid kogemusi alates ooperi suurteostest jalgrattaballetini,“ lisas Rekkor.\nOsalemissoov koos kirjeldusega oma varasemast kokkupuutest tantsu ja teatriga on oodatud hiljemalt 25. mail aadressil See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.. Osatäitmine ei ole tasustatud.\nTallinna Filharmoonia projektijuhi Janne Jakobsoni sõnul on prooviperiood 23. juunist 8. augustini. „Täpsem graafik lepitakse kokku kõigiga individuaalselt vahetult pärast osalejate selgumist. Kindlasti peab vaba olema ka 9. august, sest just sellel päeval kell 22 astuvad Pirita kloostri varemetes lavale kõik „Planeet Harmoonia“ osatäitjad,“ lisas Jakobson.\nBirgitta festivali avaetenduse „Planeet Harmoonia“ autor ja lavastaja on Helen Rekkor. Loovmeeskonda kuuluvad kunstnik Kristel Maamägi, videokunstnik Sander Põldsaar, liikumisjuht Kati Kivitar ja valguskunstnik Priidu Adlas.\nTeose muusikaline juht ja dirigent on Kristjan Järvi, dramaturg Piret Jaaks, seadete autor Liina Sumera. Solistidena astuvad üles Mick Pedaja ja Kristjan Randalu.\nRahvusvaheline muusikateatri festival Birgitta festival 2019 toimub Pirita kloostri varemetes 9.–18. augustini. Programmi leiab https://www.filharmoonia.ee/birgitta.\nTallinna Filhramoonia projektijuht\nEelmine TAFF Club tänavusele hooajale andis lõppnoodi Raivo Tafenau ja Tallinna Kammerorkestri ühiskontsert\nJärgmine Kalle Pilli Quintet kinkis TAFF Clubis hoogsa muusikaelamuse


Postituste ja telegraafide almanahh. 1898. Skulptuur salongis - Huvitav\nAvaleht ›Uuringud› Posti- ja telegraafialmanahh. Skulptuur Salongis\nPealkiri: Postituste ja telegraafide almanahh. Skulptuur Salongis.\nLoomise kuupäev : 1897\nKuvatud kuupäev: 1897\nMõõtmed: Kõrgus 20,7 - laius 26,3\nTehnika ja muud näidustused: Tüpogravüür paberil (täielikult liimitud) ja papp, graveeritud Huyot (all paremal allkiri) Avaldatud Rennes at Oberthur\nPildi viide: 01.2.20 / Inv: 993.2.354 B\nPostituste ja telegraafide almanahh. Skulptuur Salongis.\nIgapäevaelu objekt, kalender tähistab aega. Täielikult vaadates levitab ta sageli oma aja ideoloogiaid.\nAlates 16. sajandist on almanahhe illustreeritud arvukate dekoratiivsete, poliitiliste ja sündmuste teemadega ... Need kõik viitavad ajastule, maitsele ja ajaloole.\nAastat 1898 illustreerib 19. sajandil väga populaarne kaunite kunstide mess. Külastajad pikutavad Vercingetorixit esindava skulptuuri ees. Tema taga on Joan of Arc kuju.\nThe Vercingetorix autor Aimé Millet on ajalooõpikutes stereotüübi “meie esivanemad gallid” üks alustalasid.\nAlates 19. sajandi teisest poolest levib gallide juhi tuntus ja avaldab sajandiks populaarsele kujutlusvõimele muljet. Alles pärast 1870. aasta sõda esitatakse teda Prantsuse vastupanu esimese kangelasena ja paigutatakse rahvuse kangelasmärtrite hulka samamoodi nagu Joan of Arc. Vabariik levitab nende kujundeid ja ehitab legende nende moraalsetele voorustele.\nMis puutub ausammasse, mille algselt tellis Napoleon III esimese imperiaalse liidu mälestamiseks, siis sellele on kogu näituste ja selle esinduste levitamise ajal antud erinev roll. Alésia võitjast sai seega ajaloo tähistanud suurkujude kauge vend, alates kolmandast kuni viienda vabariigini.\nTegelane tekib rahvusmineviku taasavastamise ajal, mis asendab kreeka-rooma antiikaja, mille Prantsuse revolutsioon ja Napoleon I valisid ideoloogiliseks toetuseks. See oli 1828. Aastal, kui Vercingetorix ilmus esmakordseltGallia ajalugu Amédée Thierry. Kümme aastat hiljem tegi Henri Martin temast rahvuskangelase Prantsusmaa ajalugu. Seejärel kirjutas ta ajaloolise draama, mille lavastas samal aastal, kui Milleti skulptuuri salongis esitleti, mis annab tunnistust üldisest huvist selle uue “populaarse kangelase” vastu. Kiriku ja riigi lahususe küsimus tugevdab ka müüti, tehes Vercingetorixist ilmaliku Prantsusmaa asutajaisaks, samas kui dünastiline traditsioon pani riigi ajaloo alustama Clovise ristimisega.\nAlates 1875. aastast Prantsusmaa ajalugu populaarne, mille on illustreerinud Martin, laiendab selle levikut massiliseks tänu “väikesele Lavisse”. Ajaloolisel populariseerimisel, mis põhineb selliste eeskujulike rollide repertuaaril nagu Vercingétorix, on võimas mõju kollektiivsele alateadvusele ja see õpetab järgmiste põlvkondade poliitilisi ja isamaalisi.\nSkulptuur Salongis, igapäevase eseme kahjutu illustratsioon, võimaldab pilguheit kujutise kujutlusvõimele avaldatavast mõjust. Ajas tähistatud sündmuse (salong) jälg annab edasi vabariiklikku ja ilmalikku ideoloogiat, mis on omandatud aja jooksul ja mille referent (Vercingetorixi kuju) on kivistunud teadvustamata ja kollektiivse viitena, lähtudes korduv automatism.\nMis puutub meediumisse - kalendrisse, siis see on oma lühiajalise funktsiooni (üks aasta) poolest ja jääb siiski mäluobjektiks. Seda hoitakse, mõnikord hellitatakse hetkedeks, mida see meenutab, ja selle neutraalsus on ainult ilmne. Frédéric Maguet rõhutab seda õigustatult: „[Tal on] kinni inimkonna ajaloo silmatorkavatest hetkedest ja sündmuste järjestusest. ”\nMaurice AGULHON “Statuomania ja ajalugu”, Prantsuse etnoloogia 1978, lk 145–172. Maurice AGULHON „Gallia müüt“, Prantsuse etnoloogia 1998, lk 296–302. Christian AMALVI „Rahvusliku mineviku esindused katoliiklikus ja ilmalikus kirjanduses (1870–1914)”, Kujutise kasutamine 19. sajandil kollektiivne töö, Pariis, Créaphis, 1992, lk 68–75 Colette BARBE 19. sajandi almanahhid Nancy, Berger-Levrault, 1985. Alain DUVAL ja Christiane LYON-CAEN Vercingetorix ja Alésia Riiklik rahvusmuuseum, Saint-Germain-en-Laye, 29. märts - 18. juuli 1994, Pariis, RMN, 1994 Jean GABUS Tunnistajaobjekt, tsivilisatsiooni viited objekti järgi Neuchâtel, Ides et Calendes, 1975. Christian GOUDINEAU Vercingétorixi toimik Pariis, Actes Sud-Errance, 2001. Frederic MAGUE The Times of Life Riiklik populaarse kunsti ja traditsioonide muuseum, Pariis, 24. veebruar - 25. september 1995, Pariis, RMN, 1995. Anne PINGEOT “Les Gaulois sculptés 1850-1914”, Clermont-Ferrandi rahvusvahelise konverentsi kogumik , 23.-25. Juuni 1980 Clermont-Ferrand, Clermont-Ferrandi ülikool, 1982, lk 255–82. André SIMON Vercingetorix: vabariiklik kangelane Pariis, Ramsay, 1996.\nNathalie JANES, „Postituste ja telegraafide almanahh. Skulptuur salongis "\nVideo: aus update mu elust\nCopyright © salvadoryoscar.com | Postituste ja telegraafide almanahh. 1898. Skulptuur salongis...


Kanada professor: teaduse põhialuseid peab õpetama juba lasteaias - Tervishoid - Meie Eesti\nKanada professor: teaduse põhialuseid peab õpetama juba lasteaias\nRavijuhend on olemasoleva info süntees, mis toetab raviotsuste tegemisel\nInimestele tuleb anda tõenduspõhist infot neile arusaadaval moel\nPersonaalmeditsiin on enamat kui geeniinfo\nHolger Schünemanni sõnul tuleb ravijuhendi koostamisel patsienti kohelda võrdsena kõigi teiste meeskonnaliikmetega.\nEbateaduse ja populismiga võitlemiseks tuleks teaduse põhialuseid ja kriitilise mõtlemise oskust õpetada juba lasteaias ja algkoolis, leiab üle maailma tuntud tõenduspõhise meditsiini ekspert, McMasteri ülikooli professor Holger Schünemann.\nOlete professor tõenduspõhise meditsiini sünnikodus – McMasteri ülikoolis Kanadas. Kuidas lihtsalt lahti seletada, mis on tõenduspõhine meditsiin ning kuidas see seostub ravijuhenditega?\nInimesed eeldavad enamasti, et arstid tuginevad oma otsustes parimatele olemasolevatele tõenditele. Uuringud tõestavad, et päris nii see ei ole. Arstid teevad sageli seda, mida neile koolis on õpetatud. Aga see ei pruugi olla enam kooskõlas parimate teadmistega. Kui mina veel õppisin (1980ndatel – toim), siis anti igale südameinfarktiga hospitaliseeritud patsiendile rütmihäirete ärahoidmiseks lidokaiini. Samas olid olemas kvaliteetsed uuringud, mis näitasid, et ravimi sellel näidustusel kasutamine hoopiski suurendab suremust ning soovitud efekti ei ole. Selliseid näiteid, mille puhul kliiniline praktika ei olnud kooskõlas parimate olemasolevate tõenditega, tekkis üha juurde. See panigi aluse tõenduspõhisele meditsiinile.\nMõnevõrra lihtsustatult defineerides on tõenduspõhine meditsiin uuringute ja tõendite kasutamine kliinilises tegevuses, arvestades seejuures iga patsiendi seisundit ja tema eelistusi. Lühidalt öelduna tähendab see õige asja tegemist. Uuringute ja info hulk pidevalt kasvab ja tervishoiutöötajatel ei ole võimalik iseseisvalt kõigega nii hästi kursis olla, et teha parimaid otsuseid. Selleks ongi vaja ravijuhendeid, mis sünteesivad olemasolevad uuringud ja tõendid ning annavad suunised patsientide raviks.\nAlates 2010. aastast olete olnud lähedalt seotud Eesti ravijuhendite koostamisega. Millist arengut olete selle aja jooksul märganud?\n2015. aastal hindasime koos Maailma Terviseorganisatsiooniga, kui hästi on Eestis rakendunud uued ravijuhendite koostamise põhimõtted (ravijuhendite koostamise põhimõtteid uuendati aastal 2010 – toim), ja leidsime, et areng on olnud vägagi positiivne. Samas nägime, et vaatamata teadmiste ja oskuste suurenemisele ei olnud ravijuhendeid puudutav enam haigekassale nii prioriteetne. Märkimisväärne areng on olnud ravijuhendite koostamist toetava üksuse loomine Tartu Ülikooli arstiteaduskonna juurde. On tulnud palju tagasisidet, et klinitsistidele on ravijuhendite koostamine hea enesetäiendamise võimalus ning see on aidanud laiemalt levitada tõenduspõhise meditsiini põhimõtteid. Rahvusvaheliselt vaadatuna on Eesti ravijuhendite koostamine musternäide, kuidas väikeses riigis sellist protsessi edukalt üleval hoida ja arendada.


Margaritaville-teemaline pensionäride kogukond on tulemas Floridasse - Kultuur + Elustiil\nMargaritaville-teemaline pensionäride kogukond on tulemas Floridasse\nKui mõelda Margaritaville'i hotelle, kuurorte ja restorane külastavatele inimestele, siis võib-olla te ei kujuta paljusid üle 55-aastaseid inimesi. Lõppude lõpuks on kett teeninud kasu aastaringselt kevadvaheajale sarnase õhkkonna loomisest. Kuid Florida uus areng on seotud kaubamärgi demograafilise laiendamisega, hõlmates neid, kes on pidu jätkanud ka täiskasvanueas. Laiuskraad Margaritaville Daytona rannas (loomulikult populaarne kevadvaheaja sihtkoht) arendatakse välja aktiivne täiskasvanute kogukond, näiteks 55-aastaste ja vanemate pensionäride kogukond.\nArengu eest vastutavad Margaritaville Holdings ja Minto Communities, mis on esimene mitmest kavandatud sama teema elukogukonnast. Kui te pole Margaritaville'iga tuttav, on see 30-aastane bränd, mis põhineb laulja-laulukirjutaja Jimmy Buffetti muusikal ja tema samanimelisel 1977. aasta hitil. Latitude Margaritaville kasutab kaubamärgi allkirja troopilist esteetikat tänapäevase keerdkäiguga. Kogukonnas on ette nähtud aeroobikastuudio, sisebassein, spaa, rühmatreeningtunnid, einestamine sise- ja välistingimustes, kunsti- ja haridusprogrammid elanikele ja nende külalistele, elav meelelahutus, kuurordibassein ja juurdepääs erarannale. Samuti eeldame, et ümberringi on palju margariite, nii et elanikud saavad Margaritaville'is jälle raisku minna. Kas see ei kõla paradiisina?\nköögi ümberehitus enne ja pärast fotosid\n'Oleme põnevil, et saame Mintoga partneriks olla ja usume, et see suhe määratleb Daytona rannas elava elustiili sihtkoha uuesti,' ütles Margaritaville'i tegevjuht John Cohlan pressiteates. 'Latitude Margaritaville'il on täpsed koordinaadid neile, kes soovivad vananedes elada Margaritaville'i elustiili, kuid mitte üles.' Minto kogukondade vanem asepresident Bill Bullock väljendas samuti elevust jahedas uues kuurordis. 'Meil on hea meel teha koostööd Margaritaville'iga, et panna hüüumärk aktiivsete täiskasvanute lõbusale elule!' ta ütles.\nKogukonna müügikeskus on juba murdunud ja plaanitakse avada 2017. aasta sügisel ning möbleeritud mudelmajad peaksid valmima 2018. aasta kevadeks.\nmillist tüüpi sukulentide pinnas\nLatitude Margaritaville'i müügikeskuse renderdamine\nparimad ettevõtete pangakontod väikeettevõtetele\nkuidas leida oma kodu ajalugu\nkuidas vaha vaibalt maha võtta\nkus elab praegu lionel richie\nlihtsaim viis maalitud popkorni lae eemaldamiseks


Nädala enimloetud: Moskva multimiljonäri tütar ja elumuutuse teinud ärimees - Eesti Ekspress\nKuum 25. veebruar 2010\nNädala enimloetud: Moskva multimiljonäri tütar ja elumuutuse teinud ärimees\nEnimloetud artiklid Ekspress.ee veebiküljel ajavahemikus 18.02-24.02.\nNatalia Levina Tiit Blaat / Eesti Ekspress\n1. Moskva multimiljonäri tütar sõdib Eesti pangaga (Sulev Vedler)\n2. Rikas ärimees keeras oma elu pea peale (Toivo Tänavsuu)\n3. Über-rikas keeldub villa ehituse eest maksmast (Eesti Ekspress)\n4. Mees, kes tegi Kaia Kanepist Schwarzeneggeri (Madis Jürgen)\n5. 13 väikest asja Eestist ja eestlastest (J.L. Marques)\n6. Mürgilaevakapten jäi vahele, aga pääses puhtalt (Tarmo Vahter)\n7. Sõnajalad tõrjuvad Kofkini viineriputkat (Askur Alas)\n8. Norra kaitsepolitsei kinnitab: Simmil olid riigis kontaktisikud (Ekspress.ee)\n9. Nädala poliitbroiler: Lauri Luik (Eesti Ekspress)\n10. Uskumatu vaatepilt: puksiirauto küljes veoauto, mille kastis veoauto, mille kastis sõiduauto (Eesti Ekspress)\nKes on indigolapsed? (Linnar Priimägi)\nSa oled tõeline eestlane, kui... (Askur Alas)\nEnim kommentaare pälvis:\n"Vabanege rassismist, homofoobiast ja hirmust venelaste ees!" (125) (Maris Sander)\nAnti Taluri elu: noorkommunistist Tartu KGB ülemaks, ülemast Lõunakeskuse majahoidjaks 110\nAivar Mäe saatis estoonlastele vabanduskirja: ma ei ole kunagi soovinud kellelegi halba 165\nVAATA | Tee uus Pätsi monument selliseks, nagu sulle meeldib! 1\nSündinud, et jõuda vangi: meheks kasvamine Eesti viimases rahvuslikus grupeeringus 513\nSurmaga silmitsi seisnud vanaproua ülestunnistus: minu poeg mõrvas mu abikaasa 117\n"Liiga viisakas inimene": kuidas kaevus Merike Jürilo haud? 162\nJaan Manitski kunstikogu uus tulemine 9\nRatastoolipoiss Marko jaoks ei leitud koolis kohta, kuni sekkus minister\nHaiguse tõttu ratastooli jäänud noormees põrus vestlusvoorus ega pääsenud ainukesse talle sobivasse kodulähedasse kooli, Viimsi gümnaasiumisse. Kuid sõbrad ja kogukond astusid tema eest otsustavalt välja.\nJaan Tätte: „Piisab, kui maakera ennast raputab – plats on puhas, ja kõik algab jälle otsast peale.” 29\nJutuajamine Jaan Tättega toimus telefoni teel. Armastatud laulumeister istus paadis, nuppudega telefon kõrva ääres, ja sõitis üle mere vastu poja perele, kes Vilsandile külla tuli.


Juhtimine doktorantuur San Jose - Juhtimine PhD 2018\nJuhtimine doktorantuur San Jose - leia kogu info ülikoolide kohta San Jose ja Juhtimine õpingute kohta!\nJuhtimine doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta San Jose\nParimad võimalused San Jose õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Juhtimine doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!\nHetkel pole Doktoriõpe Juhtimine Costa Rica San Jose ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie Doktoriõpe kategooriat.\nLink to and share "Juhtimine doktorantuur San Jose - Juhtimine PhD 2018"


Eesti meeskond osaleb rahvusvahelisel ranna istevõrkpalli võistlusel Sloveenias - Eesti Võrkpalli Liit\nEesti meeskond osaleb rahvusvahelisel ranna istevõrkpalli võistlusel Sloveenias\nEesti meeskond osaleb 27.-29. juulini Sloveenias Ljubljanas toimuval rahvusvahelisel ranna istevõrkpalli võistlusel.\nSee on esimene kord, mil sellise tasemega jõuproovil kaasa tehakse, varasemalt on eestlased mänginud rahvusvahelistel Balti liiga turniiridel Lätis, samuti on osaletud Invictus Games´il saalivõrkpallis.\nEesti meeskonna koosseis: Margus Hoop, Egerd Erreline, Tarmo Lepik, Marek Piirimägi.\nVõistkonna kapten Margus Hoop rääkis enne turniiri antud intervjuus, milliste eesmärkidega Eesti võistlustulle läheb ning kuidas on kulgenud ettevalmistus.\nMargus, milliste ootuste ja lootustega te võistlustele lähete?\nOleme eelnevatel aastatel osalenud Läti korraldatud 3×3 ranna istevõrkpalli võistlustel. Seekordne osalemine Sloveenias on esimene võistlus, mille korraldab ParaVolley Europe oraganisatsioon. Ootused ja lootused on tagasihoidlikud, pigem on uudistamine, et milline on 3×3 istevõrkpalli tase teistes Euroopa riikides, millised riigid osalevad, kuidas ning millised on tingimused erinevates riikides, et tegeleda ranna istevõrkpalliga. Selline väike (väga väike) mõte on paraolümpiamängud. Minule teadaolevalt soovitakse ranna istevõrkpalli 2028. aastal Los Angeleses paraolümpia kavva võtta. Kui see nii saab olema, siis eesmärk on olemas, mille poole rühkida. 7 aastat peaks olema piisav aeg, et vormi saada.\nKõik võistkonna liikmed on osalenud Invictus Gamesil saalivõrkpallis, kuidas rannavolle erineb ja kumb keerulisem on?\nLätis ja ka Eestis teeme peamiselt trenni/mänge presentkatte peal, mis on paigutatud liiva peale või siis lihtsalt mingi pinnase peale. Kasutame presentkatet, kuna seal on nii meil kui Lätis jooned peal ning ei saa liivaseks. Võistlustel peaksime olema puhtalt liiva sees. Ehk liikumine on raskendatud, midagi libistada ei saa nagu saalis põrandal. Samas külili kukkumine on pehme. Rannavolles on kindlasti puuteid kõigil mängijatel rohkem. Ühe pallivahetuse ajal saavad kõik kolm mängijat enamasti puute teha. Saalis, kus mängijaid on 6, siis (püütakse mängida) mängitakse süsteemi, kus juhtub, et teatud positsioonidel ei saagi palli puutuda. Kuna puuteid on rohkem mängija kohta rannavolles, siis intensiivsus on suurem võrreldes saaliga. Ja rannavolles teeb mängu keeruliseks ka selline aspekt, et ala, kuhu palli lüüa on 4x4m, samas saalis on see 6x5m. Jah, saalis on mängijaid ka rohkem, aga neid “auke” on saalis ka rohkem.\nKui palju te selleks võistluseks koos treenida olete saanud?\nAlates juuni keskpaigast oleme saanud 1-2 korda nädalas kokku (va jaaninädal). Pae Spordikompleksis on vana tenniseväljak, aia sees, kuhu oleme loonud ühe väljaku presentkattega. Teine väljak jõudis ka kohale, aga see on veel üles panemata. Samas hetkel suurt tungi 3×3 mängimisele ei ole, seega ühe platsiga saab hakkama. Kaisteväelastel on ka võimalus kasutada kaitseväe territooriumil asuvat liivaplatsi. See suvine aeg on keeruline aeg treenimiseks – on puhkused ja paljud pole linnas, on muud tegevused. Trenne saame teha ning nii palju on olemas, et saab võistkond vs võistkond teha. Rannas on selles osas lihtsam, et minimaalne vajadus on 6 inimest, et kaks võistkonda välja panna.\nKirjelda palun veidi, keda üldse lubatakse mängima (puude astmed jms), saan aru, et kohapeal toimuvad veel ülevaatused ja kontrollid.\nOleneb sellest, millisel tasemele mängida. Kui mängida klubi tasemel mänge, siis saavad mängida kõik. Näiteks oleme osalenud Taanis, Soomes, siis seal ei ole tähtis, kas on füüsiline puue või mitte. Ja selliseid võistlusi korraldatakse üle Euroopa – Soome, Norra, Tšehhi, Serbia, Läti..\nRahvusvahelistel võistlustel on kaks kategooriat – füüsilise puudega või siis isikud, kes vastavad minimaalsetele füüsilise puude nõuetele. Füüsilise puudega kõige lihtsam variant – sul on nt ühe jala amputatsioon – klass selge ja korras. Siis on isikud, kellele mingil põhjusel on vähenendud liigeste liikuvus, on vähenenud lihasjõud, jäsemete erinev pikkus. Meie, Eesti, oleme dokumendid esitanud ühte süsteemi, aga süsteemis ei ole meile pandud ametliku klassifikatsiooni. Kui see oleks fikseeritud, siis oleme terves maailmas klassifitseeritud ning saame rahvusvahelistel võistlustel käia muretsemata, kas keegi vastab kuskil mingitele nõuetele.\nSloveenias kohapeal tehakse meditsiiniline ülevaatus, vaadatakse meie dokumendid jms üle. “Õnneks” meil on kaks amputatsiooniga meest – nendega on lihtne. Sloveenia võistluse klassifikatsioon on muidugi selline, mis kehtib ainult sellele võistlusel ja meie õnneks on lubatud üks terve isik ka mängima. Meil üks mees on selline piiri peal selle minimaalse füüsilise puude nõuetega. Sloveenias saame (olen üpris kindel) kõik neli meest võistlema ning geimide alguses on võimalik ka vahetustega mängida.\nÜldiselt ranna – 3×3 – mängimisega on see pluss, et seda on võimalik mängida kahes variandis – püsti ja istudes. Lisaks on mõnus, et ei ole vaja nii palju mängijad kui saalis. Ehk võistkondade kokku saamine peaks olema lihtsam. Hetkel on meil treener/mentor/õpetaja meie enda süsteemis töötav Meelis Stamm, kes meiega treeninglaagrites tegeleb. Ja oleme püüdnud leida ka laagritevälist aega, aga kuidagi ei õnnestu klappima saada neid aegu.


Vahemereline kartulisalat kanaga\n6 tk Marineeritud küüslauk\n6 tk Oliiv\n1 tk Grillitud paprika\nKeskmine hinne: 2.36 Allikas: Nädalakiri Naised Autor: Angelica Udeküll\n1. Maitsesta kanafilee ja grilli kas ahjus või väligrillil. Lase jahtuda ja viiluta.\n2. Haki kartulid väiksemaks.\n3. Poolita küüslaugud, oliivid ja lõika paprika ning tomat ribadeks.\n4. Sega kastmeks sidrunimahl ja õli ning maitsesta soola ja pipraga.\n5. Sega kõik komponendid omavahel.\n6. Serveerides lisa basiilikulehti ja Parmesani-laaste.\n* Kastme hulka võid magustamiseks lisada veidi mett. Ka sinep sobib kastmesse hästi.\n* Kartuli võid enne salatisse lisamist kergelt võiga läbi praadida.


Uudised - Polükristallide teemantkompaktne (PDC) lõikurid\nPolükristallilised teemantkompaktlõikurid (PDC)\nTeemant on kõige raskem teadaolev materjal. See kõvadus annab sellele suurepärased omadused mis tahes muu materjali lõikamiseks. PDC on puurimisel äärmiselt oluline, sest see koondab väikesed, odavad keemilised teemandid suhteliselt suurteks, kasvanud massideks juhuslikult orienteeritud kristallidest, millest saab vormida kasulikke kujundeid, mida nimetatakse teemantlaudadeks. Teemantlauad on lõikuri osa, mis puutub kokku kihistusega. Lisaks kõvadusele on PDC teemantlaudadel puuriterade jaoks oluline omadus: need seonduvad tõhusalt volframkarbiidmaterjalidega, mida saab joodetud (kinnitada) terakehade külge. Teemandid iseenesest ei liitu ega saa neid kõvajoodisega kinnitada.\nTeemantkruupi kasutatakse tavaliselt PDC lõikurite põhitoorainena kasutatavate sünteetiliste teemantide väikeste terade (~ 0,00004 tolli) kirjeldamiseks. Kemikaalide ja omaduste poolest on keemiline teemant identne loodusliku teemandiga. Teemantjahu valmistamine hõlmab keemiliselt lihtsat protsessi: tavalist süsinikku kuumutatakse äärmiselt kõrge rõhu ja temperatuuri all. Praktikas pole aga teemandi valmistamine kaugeltki lihtne.\nÜksikud teemandikristallid, mis sisalduvad teemanditeras, on mitmekesiselt orienteeritud. See muudab materjali tugevaks, teravaks ja sisalduva teemandi kõvaduse tõttu ülimalt kulumiskindlaks. Tegelikult toimib ühendatud sünteetilisest teemandist juhuslik struktuur nihkes paremini kui looduslikel teemantidel, sest looduslikud teemandid on kuupkristallid, mis purunevad kergesti mööda nende korrapäraseid kristallilisi piire.\nTeemantkruup on kõrgel temperatuuril vähem stabiilne kui looduslik teemant. Kuna terakonstruktsioonis kinni jäänud metallkatalüsaatori soojuspaisumiskiirus on suurem kui teemandil, asetab diferentsiaalpaisumine teemant-teemant sidemed nihke alla ja kui koormused on piisavalt suured, põhjustab see rikke. Võlakirjade ebaõnnestumise korral kaovad teemandid kiiresti, nii et PDC kaotab kõvaduse ja teravuse ning muutub ebaefektiivseks. Sellise rikke vältimiseks tuleb PDC lõikurid puurimisel piisavalt jahutada.\nTeemantlaua valmistamiseks paagutatakse teemantjahu volframkarbiidi ja metallist sideainega, moodustades teemandirikka kihi. Need on kujult vahvlilaadsed ja need tuleks teha võimalikult paksult, sest teemandi maht suurendab kulumist. Kõrgeima kvaliteediga teemantlauad on ≈2 kuni 4 mm ja tehnoloogia areng suurendab teemantlaua paksust. Volframkarbiidist substraadid on tavaliselt ~ 0,5 tolli kõrged ning ristlõike kuju ja mõõtmetega nagu teemantlaual. Need kaks osa, teemantlaud ja põhimik, moodustavad lõikuri (joonis 4).\nPDC vormimine lõikurite jaoks kasulikeks vormideks on teemantitangu koos selle aluspinnaga asetamine surveanumasse ja seejärel paagutamine kõrge kuumuse ja rõhu all.\nPDC lõikurite temperatuur ei tohi ületada 1 382 ° F [750 ° C]. Liigne kuumus põhjustab kiiret kulumist, sest sideaine ja teemandi erinev termiline paisumine kipub lõhkuma teemandilauas kasvanud teemantkristallide kristalle. Diferentsiaalne soojuspaisumine ohustab ka teemantlaua ja volframkarbiidist substraadi vahelisi sidemete tugevusi.


elu on song : 2009.01\nPaar päeva tagasi sorteerisin pisut oma vanu pabereid – artiklite ja raamatute koopiaid, väljakirjutisi, konspekte jms – mida on aastatega kogunenud kaustadesse meetrite viisi. Enamuses pahn, mis pärit üle kümne aasta tagusest ajast, mil Tartus elasin ja justkui millekski – akadeemiliseks karjääriks? vaimseks eneseteostuseks? theory-of-everything’i loomiseks? – valmistusin.\nEriti kaugele selle tüütu tegevusega ei jõudnud, sain äraviskamiseks kilokotitäie, kuid hea seegi, sest uutele raamatutele ja paberitele – uuele pahnale – pole kusagil enam ruumi.\nJäi näppu üks paberileht, mis pälvis ootamatult huvi – olin sinna trükkinud (tollal kirjutasin veel trükimasinaga) mõned tsitaadid Freudi kirjutisest "Luuletaja ja fantaseerimine" ("Der Dichter und das Phantasieren") ja ühe puhul neist tegin huvitava tähelepaneku (ehk just seetõttu, et lugesin seda irdsena, väljaspool tervikteksti konteksti, mis soodustab tarkerdumisi mõtteseostesse).\nVabalt ümberöelduna väidab Freud tolles tsitaadis seda, et tõeline luulekunst (Ars poetica) seisneb tehnikas, mis aitab ületada teiste isikute eemaletõukavust (Abstossung), noid t õkkeid või barjääre, mis kerkivad Mina ja teise vahel ("…in der Technik der Überwindung jener Abstossung, die gewiss mit den Schranken zu tun hat, welche sich zwischen jedem einzelnen Ich und den anderen erheben, liegt die eigentliche Ars poetica").\nFreudi järgi on luulekunst niisiis tehnika, mis aitab ületada teiste inimeste suhtes tuntavat vastumeelsust või vastikust (Abstossung’i võib tõlkida ka vastikuseks, vastumeelsuseks).\nÜllatav on siin muidugi see, kuidas Freud on luuletamisest ja fantaseerimisest rääkides libisenud isikute (ja mitte ainult luuletajate ja lugejate) vaheliste suheteni ning – mis peamine – eeldanud nende suhete juures justkui mingite vältimatute tõkestuste (Schranken) olemasolu.\nKunsti kui tehnika esmaseks eesmärgiks oleks sel juhul siis inimsuhete (ja kommunikatsiooni) kui sellise võimaldamine. Või teisitiöelduna: inimeste kooseksisteerimise ja interpersonaalsete suhete eelduseks ongi teatava KUNSTI, ars’i, poeetika olemasolu.\nSamas on intuitiivselt üsna mõistetav, et mingi kirjandusliku teksti lugemisel ei tule "omaks" võtta mitte ainult TEKSTI (retoorilist tasandit), vaid ka teist INIMEST (teksti autori isiksust). Kas pole siin heaks näiteks Mihkel Raua hiljuti ilmunud "Musta pori näkku"? – tean mitmeid, keda tema teksti Ars poetica, ehk "kunstilisus" ei ole suutnud üle aidata (zu überwinden) vastikusest, Abstossung’ist nii teksti sisu kui ka kirjutaja enda, tema isiku suhtes (tunnistades, et alkohoolik jääb alkohoolikuks, tuleb tunnistada ka selle alkohooliku inimlike omaduste teatavat – potentsiaalset – püsivust ajas, ükskord mölakas, alati mölakas jne).\nAga siiski, laiemalt võttes – kunst kui inimsuhete võimalikkuse tagaja, vastastikkuse vastumeelsuse ületamise tehnika?\nKas ei ilmne siingi oma tõsine iva, Freudi geniaalne, oma ajast ees olev läbinägelikkus?\nKogu kunsti kui sellise lähtekohaks peetakse tänapäeval üksmeelselt RITUAALE, rituaalset käitumist, mille põhitunnused on nii inimolevustel kui ka loomadel-lindudel-putukatel väga sarnased (rütmiliselt korduvad tegevused või liikumised, mis erinevad selgelt isendite tavakäitumisest).\nKõigi rituaalide evolutsiooniliseks eesmärgiks on alati ja iga liigi puhul olnud üksikisendi kohandumine teis(t)e samasse liiki kuuluva(te) isendi(te)ga ehk siis üksikolendi sulandumine suuremasse kooslusse, mingisse bioloogilisse, sotsiaalsesse või spirituaalsesse tervikkuse (näiteks inimeste spirituaalsete rituaalide eesmärgiks on transtsendents ja unio mystica, väljumine Mina piiridest ja sulandumine Absoluuti – rütmiliste tegevuste, häälitsuste jne käigus kaotab inimaju neuroloogilisel tasandil võime eristada iseennast, oma Mina keskkonnast, see on teatava kognitiivse funktsiooni pärsing, mis on ajuteadlaste poolt kindlaks tehtud, s. t Absoluudi või Jumala või Kõiksusega üksolemise müstiline kogemine võrdub meie ajus reaalse kogemusega).\nKõige primitiivsemad rituaalid (tervitamis-, allumis- ja paaritumisrituaalid jne) ongi ilmselgelt suunatud liigisisesele äratundmisele, nii-öelda sotsialiseerumisele ja ellujäämise seisukohast usalduväärsete suhete tagamisele – näiteks paaritumisrituaali ajal moodustavad kaks liblikat õhus keerulisi paariskujundeid selleks, et tekitada vastastikust "neuroloogilist resonantsi", mis aitab äratunda liigikaaslase ja hoiab ära bioloogilise raiskamise lihtsalt mingile lillele või värvilaigule.\nLühidalt, evolutsiooniliselt ja neurobioloogiliselt on rituaalne käitumine olnud üksikisendeid siduv, liitev käitumine ja saab seda alati olema.\nLiialdamata võib öelda, et just selline on läbi aegade olnud ka rituaalidest võrsunud kunsti (kirjanduse, muusika jne) funktsioon – just seda kunstilt oodataksegi ja jäädakse alati ootama.\nSee seletab ka seda, miks inimestel on fundamentaalne, loomupärane tõmme või lausa vajadus propagandistliku ja positiivse kunsti (mingi siduva positiivse idee või ideaali või programmi) järele – see ühendab inimesi, või nagu Freud ütles, aitab neil üle saada vastikusest teiste ja kogu ühiskondlikult määratud elulaadi vastu (iga teine kätkeb ellujäämise seisukohalt endas potentsiaalset ohtu või ebameeldivust, rituaalid aitava suhteid teistega mahendad, kindlaks määrata).\nIndividualistlik (asotsiaalne, dekadentlik või negativistlik) ja spirituaalse väljundita kunst ON kõrvalekalle, luksuslik ja ohtlik kulutus (massiinimene tajub selle ära oma loomaliku vaistuga) ja ta jääb selleks alati – seda nii evolutsioonilises, neurobioloogilises kui ka mis tahes muus võimalikus tähenduses.\nSildid: Freud, kirjandus, kunst\npostitas Jaanus Adamson kell jaanuar 23, 2009 6 kommentaari\nAllolev vaimukas - ja mind ka inimlikult liigutav - sari reklaamib mingit veebisaiti tööotsijatele (täpsemalt vist tööpakkumiste otsingumootorit) ja kutsub üles oma karjääri edendama, tööalaselt edasi liikuma ("Maybe it's time to move on").\nSuurepärane, kuid sarja järjestikku läbi vaadates avastasin ootamatult ühe tõrvatilga meepotis.\nMillise siis nimelt?\nUurige peale klikkides ise järele (vihjeks: vaadake neid reklaame feministi pilguga).\nVõisime niisiis näha, et naisi on kujutatud eranditult (suhteliselt) madalapalgalistel töökohtadel, köögi-, liini- või müügitöölistena, MEEST aga - kuigi ka talle kõik vastu hakkab - võiks vabalt mingiks juhiks või isegi BOSSIKS pidada.\npostitas Jaanus Adamson kell jaanuar 21, 2009 5 kommentaari\nKas selles The Times'i reklaamis oleks võinud reklaamisõnumit - uudised lühidalt ja teravaks ihutult - esitada ka mõne teise situatsiooni kaudu?\nKas pole ballett üldise ettekujutluse kohaselt pigem midagi igavat, pikka ja venivat. Ja kas pole ta tänapäeval üks parimaid klassikalise, traditsioonilise - s. t vanamoodsat kannatlikkust ja süvenemist (nautimisoskust) nõudva - kunsti võrdkuju?\nKuid just sellise sisu- ja tarbimiskontrasti tõttu on ballett suurepäraseks taustaks moodsa ajakirjanduse löövuse ja kiireltarbitavuse ideaalile.\nSeejuures kannab ballett reklaamitavale tootele salamisi üle ka oma väärikuse, kultuurilise kaalukuse - ajaleht on küll kergesti loetav (milline kergus ses hüppes!), kuid pakub jätkuvalt väärikaid ja filigraanseid käsitlusi (milline klassikaline peenus ses hüppes!).\npostitas Jaanus Adamson kell jaanuar 20, 2009 0 kommentaari\n"Lohuta ennast sellega, et maailma süda, tema tuum räägib meiega otse, mitte traadi vahendusel."\nLennart viitas aknast välja.\n"Vaata. Näed, kuidas lehed kolletavad? Miks nad teevad seda nii vara? On alles septembri algus. Ehk tahab maailm meile sellega midagi öelda?"\n(M. Unt, "Öös on asju")\nMa sain teada, et maailmal on Hing, ja kes iganes seda Hinge mõistab, see mõistab ka asjade keelt. (...)\nTal oli selle kohta vaid üks seletus: neid asju tuleb edasi anda nii, sest nad on tehtud Puhtast Elust ja see ei lase end köita piltidesse või sõnadesse.\nSest pildid ja sõnad lummavad inimest sedavõrd, et lõpuks nad unustavad Maailma Keele.\n(P. Coelho, "Alkeemik")\nSildid: kirjandus, nagu kaks tilka vett\nEat cake and have cake\nAnders Härmi sõnul on Mihkel Raua "Musta pori näkku" lisaks muule ka "heroilise ja rahvusliku ajaloo väike antinarratiiv".\nMeie rahvuslik-ideoloogilisele Suurele Jutustusele teisest ärkamisajast, mis on ametlik ja sinimustvalge, oleks vastukaaluks vaja koguni paljusid "paralleelseid, ristuvaid ja vastuokslikke lugusid, mis suudaks üha sumbuursemaks muutuvat käsitlust pisut tuulutada".\nSiis läheb Härm isiklikuks, öeldes, et esimeses osas häirisid teda kaks asja, esiteks, "algajale kirjanikule omane seksuaalse metafoorika üleekspluateerimine", teiseks, "autori homofoobsed märkused, mis ületavad vaimuka nalja piirid".\nHiljem muutuvat "kujundikasutus täpsemaks" ja raamatu kulminatsiooni-stseen mõjus Härmile "juba ülimalt tragikoomiliselt, läbikukkumise poeesiana".\nLisaks Vastumõtleja rolli täitmisele tuleks Raual olla niisiis ka kunstiküps ja hea maitse piires püsiv Kirjanik, aga... mis siis kui Raua tollast (anti)aega või (anti)elu iseloomustasidki ebaküpsus (algajalikkus), ebapoeetilisus ja vaimutus?\nKas ta oleks pidanud püüdma tollast "toorest, sisutut ja brutaalset enesekehtestussoovi" (V.-S. Maiste sõnad) veelgi lihvitumalt esitada, veelgi enam mahendada, veelgi talutavamaks stiliseerida?\nNiisiis tahaks küll antinarratiivi (vastumõtleja ja moodsa teoreetikuna), aga tahaks ka narratiivi (lihtsa lugejana), st tahaks sellist väikest vastunarratiivi, mis VASTU EI HAKKAKS, mis oleks ühtlasi ka MÕNUS narratiiv, ei tüütaks või ei ärritaks oma homofoobia ja misogüüniaga, mis oleks poeetiliselt nauditav, kunstiliselt üledramatiseerimata, liiald ustesse mittelangev.\nAinus halb või kahtlane asi Raua teose puhul olekski see, kui ta mitte kuidagi vastu ei hakkaks – minu puhul see peaaegu et nii ongi.\npostitas Jaanus Adamson kell jaanuar 14, 2009 0 kommentaari\nMitte ei meeldi\nLugesin viimasest "Eesti Ekspressist", et üheks tulevikutegijaks arvatud Kristjan Holm - siit tema stiilinäide - ei olegi vaimustuses Veiko Õunpuu "Sügisballist", mis "liiga kunstlik, liiga ilus".\nNiisiis (oehhh) ei olegi ma ainus, kes filmi-"Sügisballist" suuremat ei pea, veel vähem pean ma Õunpuu "Tühirannast".\nMõlemas hinnatud filmis on "kunstlikkus" või ütleks siis nii, et need visuaalsed ja auditiivsed NUPUD, millele vajutatakse, et vaatajas teatavat reaktsiooni (näiteks teatavat EHEE' d või OHOO'd või AHAA'd või näiteks naistel ka ÜHÜÜ'd) esile kutsuda, minu jaoks LIIGA alasti, ilusti alasti.\nMinu teada ainus, kes avalikult on "Tühiranna"-filmi mittemeeldimist tunnistanud, on vanameister Arvo Valton Mati Undile pühendatud mälestustekogumikus "Undijutud": "Kahju, et selle ainetel tehtud film nii lahja välja tuli".\nSildid: film, Mati Unt\npostitas Jaanus Adamson kell jaanuar 12, 2009 2 kommentaari\nOlen siin varemgi postitanud reklaame, mil kuidagi lugemise või kirjandusega pistmist – seekord siis selline; ei reklaamita küll lugemist, vaid hoopis Darmoni kašmiirkudumeid.\nReklaamiidee (ei tea muidugi kui selgelt teadvustatud) taustaks peaks olema kujutlus sellest, et karmi ja robustse koore all võib mehel tuksuda hell ja pehme süda (tuntud kaunitari ja koletise loost). Agressiivne vorm reedab ikka sisemist nõrkust.\nJa kas ei olegi mitte nii, et äärmuslikku macho’likkust esindavad võika lõustaga Harley-tüübid kipuvad olema need kõige lapsikumalt sentimentaalsed olevused maamunal.\nVältimatu kompensatoorsuse põhimõtet tuleks alati arvestada, nii on Žižek kuskil väitnud, et esimene asi, mis aktiivse ja domineeriva (sadistliku) isiku puhul psühhoanalüütiliselt huvi pakub, on, kus ja mis tingimustel ta on passiivne ja allumishimuline (masohhistlik).\npostitas Jaanus Adamson kell jaanuar 10, 2009 0 kommentaari\nSellest kallist vahuveinist, mille ma kaasa olin võtnud, ei paistnud keegi pärast pauku enam hoolivat... ja kuhu nad kõik üldse kadusid...\nNoh, eks ma jõin selle ise ära...\n...aga jäägu see meie vahele.\npostitas Jaanus Adamson kell jaanuar 03, 2009 4 kommentaari


Kihelkonna kogudus - Liikmeannetus\nKoguduse täieõiguslik liige on ristitud ja leeritatud, käinud vähemalt korra aastas armulaual ja teinud nimelise liikmeannetuse. Täieõiguslik liige kuulub ka koguduse täiskogusse ja on vähemalt 15-aastane.\nLiikmeannetus on iga leeris käinud koguduseliikme kohus, mille ta on vabatahtlikult enesele võtnud. See on väga oluline panus koguduse majandamisel. Liikmeannetust on võimalik maksta sularahas koguduse kantseleis või pangaülekandega. Kui liikmeannetus tasutakse pangaülekandega oma kontolt, piisab makse selgituses sõnast „liikmeannetus”, kui tehakse ülekanne kellegi teise eest, siis tuleb märkida selgitusse ka annetaja nimi. Sõlmides püsikorralduslepingu pangaga, saad liikmeannetuse jaotada aasta peale ühtlaselt ja on üks asi vähem, mida meeles pidada.\nEesti Vabariigi seaduste järgi (vt Tulumaksuseadus, § 27) tagastab Maksuamet tuludeklaratsiooni esitajale annetuselt tulumaksuosa (20%). Kogudus saadab nimeliste annetajate kohta maksuametile teate, kui kogudusel on olemas annetaja isikukood. Sel juhul lisab maksuamet annetussumma juba eeltäidetud tuludeklaratsiooni ja selle pealt arvestatakse tulumaks tagasi. Kes ei soovi, et me tema annetusest maksuametile teatame, palume sellest koguduse kantseleisse teada anda.\nAnnetuse saaja: EESTI EVANGEELSE LUTERLIKU KIRIKU KIHELKONNA MIHKLI KOGUDUS\nSuur tänu kõigile, kes koguduse majandamisele kaasa aitavad!


Video: Eesti turistid said Türgis liiklusõnnetuses vigastada - Maailm - Postimees.ee\nVideo: Eesti turistid said Türgis liiklusõnnetuses vigastada\nTäiendatud kell 21.39\nTürgis Alanya turismipiirkonnas juhtus teisipäeval liiklusõnnetus, milles said vigastada ka Eesti turistid.\nSafaridžiip, milles oli 10 inimest, sõitis Sapadere kanjoni järsakult alla ning kukkus 20 meetrit allapoole ojja, edastas Alanya leht. Džiibi kukkumist näinud pealtnägijad helistasid koheselt häirekeskusesse. Tänu sellele jõudis politsei ja kiirabi kiirelt sündmuspaika.\nLehe andmetel sai kannatada viis Eesti kodanikku, kes viidi haiglasse. Ühe eestlase seisund on eluohtlik ning ta viidi erahaiglasse. Neil kõigil on kehtiv reisikindlustus.\nLisaks eestlastele oli autos kuus reisijat teistest maadest. Hoolimata arstide püüdlustest hukkus Hollandist pärit mees.\nVälisministeerium edastas Postimehele, et nad on juhtumist teadlikud. «Välisministeerium jälgib koostöös saatkonnaga Ankaras ja aukonsuliga Antalyas olukorda ning on vajadusel valmis andma kannatanutele täiendavat abi,» ütles välisministeerium pressiesindaja Britta Tarvis.\n«Tegemist oli tänavalt ostetud džiibisafariga, millele reisikorraldaja kohapealne esindaja oma soovitusi ei ole andnud ega oma selle teenuse üle ka kontrolli,» kommenteeris Novatoursi suhtekorraldaja Olev Riisberg. «Kohalviibivad Novatoursi reisiesindajad on õnnetusse sattunud Eesti inimestega pidevas ühenduses ja otsivad võimalusi nende turvaliseks kojutoimetamiseks,» ütles Riisberg.\nNovatours kui reisikorraldaja soovitab osta kõik lisateenused reisikorraldaja poolt volitatud ametliku esindaja kaudu, sest ainult sellisel juhul saab tagada maksimaalset ohutust. «Samuti soovitame kõigil reisijatel tutvuda kindlustustingimustega ja vormistada kõik vajalikud poliisid enne reisile minekut,» selgitas ta.


Merepäevad toovad Tallinna sadamasse rekordhulga hiigelpurjekaid\nMerepäevad toovad Tallinna sadamasse rekordhulga hiigelpurjekaid (2)\n08. juuli 2009 15:30\nSellisel hulgal hiigelpurjekaid, kui järgmise nädala lõpuks Tallinna sadamatesse jõuab, pole Eestis varem üheaegselt viibinud.\nMerepäevade korraldustoimkonna kommunikatsioonijuhi Eva Saare sõnul on järgmisel reedel algavate merepäevade juhtmõte kantud ideest avada Tallinn merele.\n„Aastaks 2011, mil Tallinn on Euroopa kultuuripealinn, peaks merepäevadest kujunema linna rannaala olulisim sündmus pealinnas,“ tutvustas Saar Päevaleht Online’ile.\nSelleks kutsuvad merepäevade korraldajad Saare sõnul juba teist aastat linlasi mere äärde kohale ja pakuvad neile erinevat tegevust, et rannaala kinnistuks huvitava paigana.\nTänavuste merepäevade suurimaks eripäraks on Saare sõnul see, et neid külastavad kümmekond purjelaeva võistluse The Tall Ships Races 2009 raames. „Sellisel hulgal purjelaevu pole Eestis üheaegselt varem viibinud,“ kinnitas Saar, ent jättis esialgu rahva huvi üleval hoidmiseks täpsustamata kui palju neid ülisuuri purjekaid ikkagi kohale tuleb.\nNende seas saabuvad Tallinna näiteks Saksamaal 1903. aastal valminud Grossherzogin Elizabet (saabub juba 16. juulil – toim.), 1927. aastal Norras valminud Sorlandet, mille kapteniks on aastaid olnud praegu 75-aastane Eesti meremees, ja Norras 1937. aastal ehitatud purjelaev Christian Radich.\n„Võõramaiseid laevu on veelgi, rääkimata meie enda laevastikust,“ rääkis Saar ja täpsustas, et purjelaevad peatuvad nii Vanasadamas Admiraliteedi basseini ääres kui ka Lennusadamas.\nKorraldajate andmeil seatakse nii Admiraliteedi basseini ääres kui Lennusadamas sisse spetsiaalselt lastele mõeldud lastealad ning Admiraliteedi laval toimub iga päev sisukas laste- ja noorteprogramm. Seega mudilasi ei maksa kindlasti merepäevadele suundudes koju jätta.\nTegutseb spetsiaalne Kalasadama kalaturg\n18. juuli kavast leiab ühe uuendusliku sündmusena merefilmiõhtu, kuhu oodatakse samuti arvukat osavõttu. „Tegu on ühe Eesti filmiklassikasse kuuluva linateosega, mida nautides on linnarahval hea võimalus piknikku pidada ja ennast mere ääres hästi tunda,“ tutvustas Saar.\nLisaks avatakse Admiraliteedi basseini ääres asuv Kaubandustänav, kus on kohal käsitöömüüjad ning osta saab mereteemalisi kaupu.\n„Merepäevade puhul avaneb 18. juuli hommikul ka spetsiaalne Kalasadama kalaturg, kust saab iga soovija värsket ja kvaliteetset head eestimaist kala,“ rääkis Saar ning märkis, et turg kestab, kuni kaupa jätkub, sest rahva huvi on täna raske ennustada.\n„Pakume publikule ka spetsiaalseid ekskursioone Patarei vanglasse ning ekskursioonidest soovitame kindlasti ka väikest merereisi Admiraliteedibasseini ja Lennusadama vahel,“ soovitas Saar. Laevapilet lühikesele merereisile maksab 30 krooni ning allameetrised pääsevad laeva pardale tasuta.\nPõnevaid sündmusi toimub veelgi. Näiteks avatakse C-terminalis õdus Jazziala, kus etendub Ain Mäeotsa lavastatud rannapromenaaditeater „Dannebrog, Pitka ja keisrid“, antakse tasuta kontserte, kus muuhulgas esineb ka Tõnis Mägi ning toimub saksofoniöö.\nEelmisel aastal külastas Merepäevi ligikaudu 25 000 inimest.\nSamal teemal:\tKuressaares toimub ülemaailmne saarlaste kokkutulek\nTallinna Merepäevi väisas 25 000 inimest\nTallinn kulutab Merepäevadele pool miljonit krooni\nFotod: Tallinnas peetakse merepäevi\nFOTOD: Merepäevadel keedeti võidu kalasuppi


Ajutise võrguühenduse loomine - Elektrilevi\nLiitumistest lähemalt »\nVõrgulepingu sõlmimine »\nVõrguühenduse loomine »\nVõrguühenduse taastamine »\nTehnilised tingimused »\nLiitumine Tallinna vanapinge piirkonnas\nTallinna vanapinge kliendile »\nElektritootja liitumine »\nMikrotootja liitumine »\nVõrkude üleandmine »\nÜhisostult üksikostule »\nTeenustest lähemalt »\nArvesti paigaldamine »\nElektrikaablite näitamine »\nElektriliinide lülitamine »\nElektripaigaldise audit »\nElektrivõrgu ümberehitus »\nKaitsevööndis tegutsemise luba »\nVõrgupaketi muutmine »\nAjutise võrguühenduse kilbi rent »\nElektripaigaldise ülevaatus »\nElektritarbimise andmed »\nElektrivõrgu ühiskasutus »\nGeneraatori rent »\nKaablispetsialisti teenus »\nReaktiivenergia kompensaator »\nVõrgu asukohaandmete väljastamine »\nEhitusaegne kilp »\nTööd peakaitsmega »\nProjektide kooskõlastamine »\nKatkestustest lähemalt »\nPlaanilised ja rikkelised katkestused »\nKuidas käituda, kui elekter läheb ära »\nKuidas rikkeid kõrvaldatakse »\nVõrgutasude vähendamine »\nKahjude ennetamine »\nKahjude hüvitamine »\nProbleemid pingekvaliteediga »\nElektririkke SMS »\nEttevõttest lähemalt »\nElektrilevi juhtimisstruktuur »\nElektriturg ja elektrisüsteem »\nElektriohutus kodus »\nElektriohutus väljaspool kodu »\nTegutsemine elektriõnnetuse korral »\nElektriohutuse ABC »\nVõrgutasu muudatused »\nElektrilevi hanked »\nTule tööle! »\nTule praktikale! »\nPopulaarsemad teemad »\nNäidu teatamine »\nKolimine ja võrguleping »\nKatkestused ja rikked »\nInfosüsteemid partnerile »\nTehnovõrgu talumistasu »\nHinnakirjad, tingimused, vormid ja aruanded »\nE-teeninduse avaleht »\nNäidud ja kauglugemine »\nKontaktandmed ja seaded »\nTeavituste tellimine »\nVäiketootja (alla 500 kW) liitumine »\nElektritootja (alates 500 kW) liitumine »\nVõrgutasu kujunemine »\nVõrgulepingud ja -paketid »\nAvaleht → Kliendile → Võrguga liitumine → Ajutise võrguühenduse loomine\nAjutise võrguühenduse loomine\nKui Teil on tekkinud vajadus ajutiselt elektrit tarbida ja generaatori abil ei ole seda otstarbekas teha, siis üheks lahenduseks on ajutise võrguühenduse loomine. Ajutist võrguühendust saab kasutada näiteks spordiürituste, vabaõhulavastuste, sillaehitustel jms.\nAjutist võrguühendust pakume ka klientidele, kes vajavad enne alalise liitumispunkti valmimist elektriga varustamist, näiteks juhul, kui elektrit on vaja eramu ehituse alustamisel enne alalise võrguühenduse valmimist. Sellisel juhul peab Teil olema sõlmitud liitumisleping ja tasutud esimene osamakse alalise võrguühenduse loomiseks.\nAjutine võrguühendus ehitatakse välja kliendi enda kuludega ning seda peab tegema meie poolt kvalifitseeritud elektritööde ettevõte vastavalt väljastatavatele tehnilistele tingimustele. Ajutist võrguühendust on võimalik kasutada kõige rohkem kuus kuud või liitumislepingu olemasolul kuni alalise võrguühenduse valmimiseni. Seejärel peab elektritööde ettevõtte ajutise võrguühenduse likvideerima. Ajutise võrguühenduse ehitamine ja lahtiühendamine võrgust toimuvad kliendi enda kulul.\nTähelepanu! Ajutist võrguühendust võivad välja ehitada ning meie võrguga ühendamist ja lahtiühendamist teha ainult meie poolt kvalifitseeritud elektritööde ettevõtted. Lisaks kulutustele, mis kaasnevad ajutise võrguühenduse väljaehitamiseks, peate arvestama ka Elektrilevi tegevustega, mis on Teile tasulised:\nTehniliste tingimuste väljastamine: 41,87 eurot, välja arvatud neile klientidele, kes vajavad ajutist võrguühendust enne alalise liitumispunkti valmimist.\nPingestamine, sh arvesti demonteerimine, liinilt ühendamine ja lahtiühendamine, kokku 166 eurot.\nAjutise võrguühenduse loomiseks on vaja läbi teha järgmised sammud:\nEsitage meile palun taotlus, mille alusel väljastame Teile tehnilised tingimused ajutise võrguühenduse loomiseks. Lisaks taotlusele palun esitage meile ka kinnistuomaniku kirjalik nõusolek, kelle kinnistule liitumispunkt rajatakse. Avalike ürituste korral soovime saada ka väljastatud tegevusloa koopiat. Palume Teil taotlus meile esitada võimalikult varakult, sest mõlemapoolsed tegevused võtavad aega ning me ei soovi, et Teie korraldatav üritus selle tõttu kannataks.\nTehnilised tingimused koostame ja edastame Teile 10 tööpäeva jooksul. Palume koos tehniliste tingimustega väljastatava arve tasuda 14 päeva jooksul.\nTingimuste sobivuse korral palun pöörduge võrguühenduse väljaehitamiseks meie poolt kvalifitseeritud elektritööde ettevõtte poole, kellel on õigus teostada töid Elektrilevi võrgus.\nTeie poolt nimekirjast väljavalitud ettevõte ehitab välja nõuetekohase võrguühenduse. Selle valmides peab ehitaja korraldama vajalikud ühendamised Elektrilevi võrguga ning tõendama, et ehitustööd on tehtud vastavalt kõikidele seaduses ettenähtud nõuetele.\nEsitage meile palun teatis ning nõuetekohasuse tunnistuse koopia. Erandina piisab kuni 35 A ühenduste korral ehitaja deklaratsioonist. Seejärel väljastame Teile teenusarve. Pärast arve laekumist sõlmime Teiega tähtajalise võrgulepingu kuni kuueks kuuks või liitumislepingu olemasolul alalise võrguühenduse väljaehitamiseni.\nSeejärel lepime Teiega kokku pingestamise aja. Pingestamine toimub 10 päeva jooksul pärast teatise esitamist, arvete tasumist ning tähtajalise võrgulepingu sõlmimist.\nPärast pingestamist on ajutine võrguühendus Teile kasutamiseks valmis.\nKuidas saada majale elektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistus\nElektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistust on vaja, et anda hoonele kasutusluba ja lülitada see elektrivõrku.\nTunnistuse väljastab ainult volitatud tõendamisasutuse akrediteeritud inspektor. Seda ei saa väljastada elektrik ega ka elektritöid teinud firma elektritööde juhataja.\nKutsuge inspektor, kui on täidetud järgmised punktid:\nElektritöö tegija (ettevõte või elektrik, kes on kantud majandustegevuse registrisse kui pädev elektritöö ettevõtja) on esitanud deklaratsiooni, et ta on elektritööd teinud kõigi kehtivate nõuete kohaselt.\nSeesama elektritöö tegija on tellinud elektripaigaldise kontrollmõõtmised akrediteeritud mõõtelaborilt ning esitanud Teile kui paigaldise omanikule vastava mõõtearuande.\nNii deklaratsioon kui ka mõõtearuanne tuleb esitada akrediteeritud tõendamisasutuse inspektorile. Inspektor tutvub esitatud dokumentatsiooniga, sh elektripaigaldise projektiga, vaatab Teile kuuluva elektripaigaldise üle ning kui olulisi puudusi ei ilmne, kirjutab välja elektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistuse.\nKontrolli maksumus sõltub kontrollitava elektripaigaldise tehnilistest näitajatest ja keerukusest, dokumentatsiooni olemasolust ja ajakohasusest ning senistest ohutuse tagamiseks tehtud toimingutest.\nAjutise võrguühenduse lõpetamine:\n14 päeva enne tähtajalise võrgulepingu lõppemist võtame Teiega ühendust, et kokku leppida võrguühenduse lõpetamise sammudes.\nPärast lõpliku kuupäeva kokkuleppimist teeme võrguühenduse pingetuks ning demonteerime arvesti.\nSeejärel peab elektritööde ettevõte, kellega olete sõlminud lepingu , ajutise võrguühenduse likvideerima. Elektritööde ettevõte peab võrgust lahtiühendamise kooskõlastama meiega.\nKvalifitseeritud elektritööde ettevõtted (pdf) »\nTeata rikkest 24h:\nRiketest lähemalt »\nUue ühenduse loojale\ntel 777 1545\nTingimused ja vormid »\nAbi ja info »


Filmimäng "Tunne Eesti filmitegijaid" (2017) - Eesti filmi andmebaas\nFilmimäng "Tunne Eesti filmitegijaid" (2017)\nJuhis: Tunne Eesti filmitegijaid - naisrežissöörid. Vii režissööri nimi kokku tema pildiga. Ülesanne pole kuigi lihtne, sest filmirežissöörid pälvivad enamasti hetkeks tähelepanu esilinastuste aegu, et siis aastaid jälle oma uut filmi oodata ja teha. Aga kindlasti on põhjust meie tuntud naisrežissööridest rohkem teada saada. Mänguks saab abi otsida meie andmebaasist. Niisiis - klõpsake värvilistel markeritel ja valige igale pildile õige nimesilt. Edukat proovimist!


Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 „Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord“ muutmine – Riigi Teataja\nVabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 „Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord“ muutmine\nRT I, 26.08.2014, 7\nVastu võetud 21.08.2014 nr 135\nMäärus kehtestatakse perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse § 26 lõike 5 ja § 281 lõike 2, perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 26 lõike 6 ja § 32 lõike 2, Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi rakendamist käsitlevate vastastikuse mõistmise memorandumite ratifitseerimise seaduse § 2 lõike 1 ja välissuhtlemisseaduse § 8 lõike 5 alusel.\n§ 1. Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruses nr 278 „Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord“ tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 1 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Määrus kehtib struktuurifondide, sealhulgas Euroopa Liidu algatuste „Equal“, „Interreg“ ja „Urban“, Euroopa territoriaalse koostöö, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (edaspidi ENPI), üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames asutatud Välispiirifondi, Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Pagulasfondi (edaspidi solidaarsusprogrammi fondid), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismide, Norra finantsmehhanismide, Schengen Facility, Eesti–Šveitsi koostööprogrammi ja Transition Facility raames antava toetuse suhtes.\n(3) Transition Facility, Eesti–Šveitsi koostööprogrammi, Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismide ja Norra finantsmehhanismide raames rakendatakse määrust toetuse saajalt toetuse tagasinõudmisel ainult juhul, kui toetuse saaja on riigiasutus.“;\n„8) riiklik kontaktasutus „Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi rakendamist aastatel 2009–2014 käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi“ ja „Norra finantsmehhanismi rakendamist aastatel 2009–2014 käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi“ tähenduses.“;\n3) paragrahvi 4 lõiget 2 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:\n4) paragrahvi 4 lõiget 3 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:\n„6) programmioperaator „Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi rakendamist aastatel 2009–2014 käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi“ ja „Norra finantsmehhanismi rakendamist aastatel 2009–2014 käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi“ tähenduses.“;\n5) paragrahvi 4 lõiget 4 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:\n„6) kellele on delegeeritud või määratud ülesannete täitmine Vabariigi Valitsuse 23. mai 2013. a määruse nr 78 „Aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist ja Norra finantsmehhanismist vahendite taotlemise ja kasutamise tingimused ja kord“ § 4 lõike 2 alusel. Kui ülesannete täitmist delegeeritud või määratud ei ole, täidab rakendusüksuse ülesandeid rakendusasutus.“;\n6) paragrahv 5 sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 5. Toetuse saaja\nToetuse saaja on isik või asutus, kellele on toetust antud, sealhulgas toetuse saaja perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse ja perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse tähenduses, vahendusasutus ja tehnilist abi kasutav asutus siseministri 27. augusti 2004. a määruse nr 52 „Schengen Facility vahendite kasutamise kord“ tähenduses ning välisabi saaja välissuhtlemisseaduse § 8 lõike 4 alusel kehtestatud korra ja Vabariigi Valitsuse 14. juuni 2006. a määruse nr 137 „Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi vahendite taotlemise, kasutamise, järelevalve ja tulemuste hindamise tingimused ja kord“ tähenduses ning projekti elluviija ja muu toetust saav asutus Vabariigi Valitsuse 23. mai 2013. a määruse nr 78 „Aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist ja Norra finantsmehhanismist vahendite taotlemise ja kasutamise tingimused ja kord“ tähenduses.“;\n7) paragrahvi 7 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:\n„(6) Eesti–Šveitsi koostööprogrammi raames on otsustajaks rakendusasutus. Kui rakendusasutus on toetuse saaja, on otsustajaks korraldusasutus. Kui korraldusasutus on toetuse saaja, on otsustajaks makseasutus.“;\n8) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:\n„(8) Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 ja Norra finantsmehhanismi 2009–2014 raames on otsustajaks rakendusasutus. Rakendusasutus ja rakendusüksus võivad kokku leppida, et otsustajaks on rakendusüksus. Kui rakendusasutus on toetuse saaja, on otsustajaks korraldusasutus. Kui korraldusasutus on toetuse saaja, on otsustajaks makseasutus.“;\n9) paragrahvi 9 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:\n„5) Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2004–2009 ja Norra finantsmehhanismi 2004–2009 puhul kuni Vabariigi Valitsuse 14. juuni 2006. a määruses nr 137 „Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi vahendite taotlemise, kasutamise, järelevalve ja tulemuste hindamise tingimused ja kord“ nimetatud toetuslepingus sätestatud tähtpäevani;“;\n10) paragrahvi 9 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:\n„8) Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 ja Norra finantsmehhanismi 2009–2014 puhul vähemalt kuni Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 rakendamise määruses või Norra finantsmehhanismi 2009–2014 rakendamise määruses nimetatud projektilepingus või programmilepingus sätestatud tähtpäevani, lähtudes sellest, kumb on hilisem.“;\n11) paragrahvi 10 lõike 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:\n„3) toetuse saaja suhtes on kohus välja andnud pankrotiseaduse § 31 lõike 6 kohase määruse või likvideerimismenetluses on äriregistrisse kantud likvideerija;“;\n12) paragrahvi 10 täiendatakse lõigetega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:\n„(7) Kui Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 ja Norra finantsmehhanismi 2009–2014 raames on ilmnenud Vabariigi Valitsuse 23. mai 2013. a määruse nr 78 „Aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist ja Norra finantsmehhanismist vahendite taotlemise ja kasutamise tingimused ja kord“ § 8 lõikes 2 toodud asjaolud, võib otsustaja nõuda vastavalt sama määruse § 8 lõikele 3 toetuse osaliselt või täielikult toetuse saajalt tagasi.\n(8) Eesti–Šveitsi koostööprogrammi puhul võib otsustaja toetuse osaliselt või täielikult toetuse saajalt tagasi nõuda, kui riigile toetust andnud isik nõuab toetuse tagastamist.“;\n13) paragrahvi 11 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;\n14) paragrahvi 11 lõiked 4−7 sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2004–2009 ja Norra finantsmehhanismi 2004–2009 puhul teeb otsustaja vajadusel tagasinõudmise otsuse pärast makseasutuse sellekohast kirjalikku nõusolekut.\n(7) Tagasinõudmise otsuse võib teha §-s 9 nimetatud dokumentide säilitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul. Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse raames võib tagasinõudmise otsuse teha vastavalt selle seaduse § 26 lõikele 6 viie aasta jooksul pärast toetuse saajale viimase väljamakse tegemist. Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 ja Norra finantsmehhanismi 2009–2014 raames võib tagasinõudmise otsuse teha kolme aasta jooksul vastava programmi lõpparuande toetuse andja heakskiitmisest arvates, kui Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 rakendamise määruses või Norra finantsmehhanismi 2009–2014 rakendamise määruses või toetuse saajaga sõlmitavas lepingus ei ole sätestatud hilisemat tähtaega.“;\n15) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:\n„(8) Tagasinõudmise otsus loetakse toetuse saajale kättetoimetatuks, kui see on saadetud otsustajale teadaolevale viimasele toetuse saaja aadressile või elektronpostiaadressile.“;\n16) paragrahv 111 sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 111. Protsendi alusel tagasinõudmine\n(3) Kui toetust on makstud ühtse määra alusel ja tagasinõue tehakse otseste tegelike personalikulude kohta, siis proportsionaalselt nõutakse tagasi ka ühtse määra alusel makstud toetus.“;\n17) määrust täiendatakse §-ga 112 järgmises sõnastuses:\n„§ 112. Protsendi alusel tagasinõudmine seoses hangetega\n(16) Kui projekti ühes hankes tuvastatakse enam kui üks rikkumine, mille mõju ei ole võimalik hinnata või selle hindamine on ebamõistlikult aja- või ressursimahukas, siis sama hanke erinevate rikkumiste korral rakendatakse suurimat tagasinõude määra.“;\n„(2) Otsustaja kannab tagasimaksete tulukontole laekunud toetuse, intressid ja viivise edasi kümne tööpäeva jooksul nende summade laekumisest arvates.“;\n19) paragrahvi 14 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Kui rakendusüksuse vead toetuse andmise ja kasutamise korraldamisel on tingitud asutuse juhtimis- ja kontrollisüsteemi puudustest, mis viivad või võivad viia lõikes 1 nimetatud olukordadeni, otsustab Vabariigi Valitsus korraldusasutuse ettepanekul vastavalt konkreetsetele toetuse andmist ja kasutamist reguleerivatele õigusaktidele isiku või asutuse volituste peatamise, jätkamise või lõpetamise ning rakendusüksuse ülesannete edasise täitmise. Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 ja Norra finantsmehhanismi 2009–2014 puhul antud säte ei kohaldu ja lähtutakse Vabariigi Valitsuse 23. mai 2013. a määruse nr 78 „Aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist ja Norra finantsmehhanismist vahendite taotlemise ja kasutamise tingimused ja kord“ § 9 lõikes 4 sätestatust.“;\n20) paragrahv 17 sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 17. Teavitamine toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest\n(4) Solidaarsusprogrammi fondide puhul esitab Rahandusministeeriumile rikkumiste aruande korraldusasutus.“;\n22) paragrahvi 18 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Otsustaja esitab Rahandusministeeriumile toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumise kohta rikkumiste aruande kord kvartalis kvartalile järgneva kuu 15. kuupäevaks.“;\n23) paragrahvi 18 lõiked 4 ja 5 sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Euroopa territoriaalse koostöö raames esitab Siseministeerium Eesti-poolsete partnerite kohta Rahandusministeeriumile rikkumiste aruande kord kvartalis kvartalile järgneva kuu 15. kuupäevaks.\n(5) Solidaarsusprogrammi fondide puhul esitab Rahandusministeeriumile rikkumiste aruande korraldusasutus kord kvartalis kvartalile järgneva kuu 15. kuupäevaks.“;\n24) paragrahvi 18 lõiked 2, 3 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;\n25) paragrahv 18 tunnistatakse kehtetuks;\n26) paragrahv 19 sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 19. Aruannete esitamise piirmäär\nRikkumiste aruannet ei ole vaja esitada, kui § 17 lõikes 1 nimetatud asjaolude ilmnemisel jääb kogu rikkumisega seotud toetuse summa alla 3000 euro. Nimetatud piirmääras võetakse arvesse rikkumisega seotud nii välja makstud kui ka välja maksmata toetuse summa. Kui on tekkinud põhjendatud kahtlus, et projekti rakendamisel on toime pandud süütegu, siis eespool nimetatud piirmäära ei rakendata ja teavitatakse Rahandusministeeriumi kõikidest rikkumistest. Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014, Norra finantsmehhanismi 2009–2014 ja Eesti–Šveitsi koostööprogrammi puhul antud piirmäär ei kehti.“;\n27) paragrahvi 21 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Rikkumiste aruanne esitatakse Rahandusministeeriumile paberkandjal või elektrooniliselt, välja arvatud § 17 lõikes 11 nimetud juhul. Aruande kinnitab §-s 4 nimetatud isik või asutuse juhtorgan või juht või tema poolt volitatud isik.“;\n28) paragrahvi 21 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;\n29) paragrahvi 22 lõige 11 sõnastatakse järgmiselt:\n„(11) Toetuse taotluse rahuldamise otsuse, programmi või halduslepingu raames antud toetuse tagasinõudmisel lähtutakse tagasinõude menetlemise või auditi või kontrolli lõpparuande projekti toetuse saajale esitamise ajal, sõltuvalt sellest, milline on varasem, kehtinud õigusaktides sätestatust.“;\n30) määruse lisad 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;\n31) määruse lisa 2 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).\n§ 2. Määruse § 1 punktid 21 ja 25 jõustuvad 1. jaanuaril 2015. a.


Christopher Scheiner ja päikeseplekid - Elulood - 2021\nChristopher Scheiner ja päikeseplekid\nChristopher Scheiner sündis Šotimaal Mindelheimi lähedal Waldis 25. juulil 1575. Ta astus Jeesuse ühiskonda 1595. aastal ja õppis seejärel matemaatikat Ingoldstadtis, saades matemaatikaprofessoriks Dillingenis. Aastal 1610 naasis ta Ingoldstadti, kus õpetas heebrea keelt ja matemaatikat, samuti alustas ta oma esimeste töödega teadusuuringutes.\nSel ajal leiutas ta "pantograafi" - seadme, millega on võimalik objekti mõõtkavas joonistada. Algas ka teleskoopide ehitamine ja algasid päikesevaatlused. Alguses pani ta värvilisi läätsi, kuid siis hakkas ta kasutama projektsioonitehnikat, et kuigi Kepler oli seda kirjeldanud, oli Scheiner esimene, kes seda kasutas.\nMärtsis 1611 avastas Christoph Scheiner päikeseplekid - nähtus, mis oli päikese täiuslikkuse ideega vastuolus ja vältis sel põhjusel avaldamist. Ta edastas oma leiu sõbrale, kes avaldas selle 1612. aastal pseudonüümi all. Hilisemates töödes kirjeldas ta täppide pöörlemist ja fakultuuride väljanägemist.\nGalileo Galilei alustas vaidlust Scheineriga selle üle, kes oli esmakordselt avastanud päikesepiste, kuid tundub, et see polnud kumbki, vaid David Fabricius.\nScheiner jätkas Päikese uurimist veel 16 aastat enne oma kõige olulisema teose "Rosa Ursina" avaldamist. See sisaldab arvukate vaatluste aruannet ja mitme vaatlusrühma kirjeldust. Üks tema teaduse jaoks kõige väärtuslikumaid tulemusi oli päikesepunktide pöörlemistasandi selgitamine.\nTa selgitas atmosfääri murdumise tõttu Päikese elliptilise kuju nähtust silmapiiri lähedal. Aastal 1616 viis Tirooli peahertsog Maximilian ta tööle Innsbrucki, kus ta viis läbi silmakirjastuse "Oculus" uurimustööd. Teos kirjeldab õigesti, mis on võrkkestas, kus valgust tajutakse.\nTa kinkis arhiivile teleskoobi, kuid tegelikult huvitas teda rohkem maapealne vaatlus kui tähtede vastu ning jälgides kõike tagurpidi, sisestas Scheiner pildi korrigeerimiseks veel ühe objektiivi, luues sellega esimese maapealse teleskoobi.\nTa ehitas erinevat tüüpi teleskoope, eriti 2 kumera läätsega, mis parandas märkimisväärselt piltide kvaliteeti. Ta oli Neisse ülikooli direktor 1623 ja hiljem Rooma matemaatikaprofessor. Ta tegi tööd päikesekellade ja nende ehituse kallal.\nScheiner korraldas avalikud arutelud astronoomia üle, kus arutati selliseid teemasid nagu geotsentriline süsteem. heliotsentriline Ta suri 18. juulil 1650.\nKepler ja planeetide orbiidid René Descartes: "Ma arvan, et siis olen olemas"\nNõia pea Saated universumis\nCalifornia udukogu Neurad Linnuteel\nRock Marsil Marsi fotod\nEsimesed mehitatud reisid\nErwin Schrödinger ja lainemehaanika\nCopyright 2021 \_ Haridusastronoomia: Maa, päikesesüsteem ja universum \_ Christopher Scheiner ja päikeseplekid


Metsaomanikku puudutavad sel aastal mitmed muudatused - Tänane leht\nMetsaomanikul tasub toetuste ja maksusoodustuste osas silmad-kõrvad lahti hoida. FOTO: Urmas Luik / Pärnu Postimees\nKäesoleva aasta alguses tasub metsaomanikul silmad-kõrvad lahti hoida, sest kevadine metsameetme taotlusvoor on edasi lükatud, ent on lisandunud kuuse-kooreüraski kahjustuste ennetamise toetus ning mullu võeti vastu tulumaksusoodustus.\nKui tavaliselt on metsaomanik harjunud metsameetme toetusvoorust kevadel raha taotlema, siis sel aastal toimub voor sügisel.\nAjakava on nihkunud, kuna metsameetme toetus tuleb Euroopa Liidust ja nii käesolev kui ka järgmine aasta on üleminekuaastad, selgitas SA Erametsakeskus kommunikatsioonijuht Anniki Leppik.\n„Teine Euroopa Liidu vahenditest rahastatav toetusvoor, Natura 2000 erametsamaa toetus, toimub ka sel aastal aprillis nagu varem,” rääkis Leppik.\nToetatakse võitlust üraskiga\nUudisena saavad erametsaomanikud käesolevast aastast esmakordselt taotleda toetust kuuse-kooreüraski kahjustuste ennetamiseks. Selle raames võib küsida toetust tormikahjustuste likvideerimiseks, feromoonpüüniste paigaldamiseks ja metsas püünispuude tegemiseks.\n„Need tegevused aitavad sõltuvalt metsa olukorrast kas üksi või omavahel kombinatsioonis vältida üraskite massilist puude asustamist või likvideerida juba tekkinud üraskikollet,” selgitas SA Erametsakeskuse arendusnõunik Allar Luik.\nKalendriaasta jooksul toetatakse püünispuude kasutamist ja värske tormikahjustuse likvideerimist maksimaalselt kahel katastriüksusel, kummagi katastriüksuse eest saab toetust küsida kuni 500 eurot. Feromoonpüüniste soetamist ja paigaldamist toetatakse kuni 40 euroga feromoonpüünise komplekti kohta, kalendriaastas saab toetust kuni kümnele komplektile.\nToetusmäärad kehtivad ühe erametsaomaniku kohta. Kõiki toetusliike saab taotleda metsaühistu kaudu, feromoonpüüniste ja tormikahjustuste likvideerimiseks võib erametsaomanik taotluse esitada ka otse Erametsakeskusele.\nÜhistutel kindlus tegevust planeerida\nMuudeti ka viisi, kuidas toetatakse metsaühistuid. Varem sõltus metsaühistu toetuse saamine taotleva metsaühistu ja kõige rohkem töid teinud metsaühistu metsatööde mahu suhtest. Süsteemi on muudetud viisil, et metsaühistutel on kriteeriumid, mis näitavad, milliseid teenuseid peavad metsaühistud suutma toetuse saamiseks metsaomanikele pakkuda. Kriteeriumide täitmist tuleb tõestada kolme aasta tagant varasema iga-aastase taotlemise asemel. See annab metsaühistutele rohkem kindlust oma tegevust planeerida ja metsaomanikke aidata.\nMetsaomanikule olulise muudatusena ei ole uue korra kohaselt enam metsa uuendamise toetuse saamiseks tarvis metsa inventeerimisandmeid.\nTulumaksusoodustus soodustab metsa majandama\nMuudatusi on ka tulumaksusoodustustes. Nimelt annavad mullu 1. mail jõustunud ja 2020. aasta algusest tagasiulatuvalt rakendatud tulumaksuseaduse muudatused erametsaomanikele täiendava 5000 euro suuruse tulumaksusoodustuse, mida saab kasutada metsamaterjali või kasvava metsa raieõiguse müügil ning Natura 2000 erametsamaa toetustelt.\nMuudatused ja soodustused puudutavad nii neid erametsaomanikke, kes oma metsa majandamisega otseselt ettevõtluse vormis ei tegele, kui ka neid, kes majandavad metsa FIEna.\nNäiteks erametsaomanikul, kes pole varem metsamaterjali või raieõigust müünud ja kes ei saa Natura 2000 erametsatoetust ning kes müüs 2020. aastal raieõiguse 15 000 euro eest, on võimalik 2020. aasta tuludeklaratsioonis deklareerida saadud tulu 15 000 eurot ning saadud summast 5000 eurot kajastada 2020. aasta kasuna ja ülejäänud 10 000 eurot kanda edasi järgmisesse kolme aastasse.\nKui erametsaomanik 2021. ja 2022. aastal täiendavat metsamaterjali ega raieõigust ei müü, ei teki tal nimetatud kolme aasta lõikes 2020. aasta tehingu pealt tulumaksukohustust, kui ta valib 2021. aasta tuludeklaratsioonis maksustatavaks kasuks 5000 eurot ja 2022. aasta tuludeklaratsioonis maksustatavaks kasuks 5000 eurot.\nTäiendavat maksusoodustust ei saa aga rakendada metsamaa müügi korral. Samuti ei saa seda rakendada muude maksustatavate tululiikide tulude vähendamiseks.\nSA Erametsakeskus kommunikatsioonijuht Anniki Leppik sõnas, et kuna deklareerimisperioodil võib maksuamet ülekoormatud olla, võib maksustamisküsimustega alati ka enda metsaühistu poole pöörduda. Ühistuid on koolitatud ja neil on vajalikud teadmised.


Confenti konverentsikool: kuidas teha head konverentsi? I osa: korraldustiim — Confent\nConfenti konverentsikool: kuidas teha head konverentsi? I osa: korraldustiim 27.05\nVõrgunduse ja infoturbe Summitit korraldavad koos Security Software ja Võrguvara kaasates ka oma tarnijad. Ettevalmistavasse tiimi kuulub 4 inimest aga sündmusel suhtleb klientidega palju laiem ring inimesi mõlemast ettevõttest. Sündmuse korralduspartner on Confent OÜ. Foto: Kristi Kamenik\nSuure osa Eestis toimuvatest konverentsidest korraldavad oma klientidele, töötajatele ja partneritele ettevõtted-asutused ise. Konverentsikool on mõeldud eeskätt neile tublidele inimestele, kelle huviks on konverentside korraldamine. Soovin jagada oma 15 aasta jooksul saadud kogemusi, et kõigi konverentsitiimide aega, raha ja närve kokku hoida. Konverentsikooli esimene osa räägib korraldustiimi loomisest.\nKorraldustiimi on vaja laias laastus kolme liiki oskustega tegijaid. Esiteks sisu eest vastutajat. Ta ei pea teadma absoluutselt kõike, vaid looma pigem võrgustiku, mille liikmed aitavad valdkonna kuumad teemad ja kõneisikud välja sõeluda. Teiseks on vaja müüjat-turundajat, kui konverentsi müüakse majast välja, näiteks klientidele. Ja kolmandaks peab keegi suutma plaanid ellu viia ehk tagada tehnilise teostuse.Üks neist kolmest peaks võtma ka projekti juhtimise vastutuse.\nKui konverentsitiim on paigas, peaks juhtkond laskma sel rahulikult tegutseda, sest hilisemad ülesõitmised demotiveerivad tegijaid ja ei tule sündmusele kasuks. Oma töötajatele või klientidele mõeldud konverents on nii tähtis sündmus küll, et vähemalt üks tippjuhtkonna liige võiks sellega algusest peale lähemalt seotud olla.\nOht tekib siis, kui korraldustiimis soovib kaasa lüüa ehk isegi liiga palju huvilisi. Kui tekib väga palju arvamusi, siis võivad ettevalmistused venida ja konverentsi fookust hajutada – lõpptulemus on nii hambutu, et ei häiri kedagi, aga ei vaimusta samuti kedagi.\n1) konverentsi korraldaja varasem kogemus,\n3) ideed sündmuse läbiviimiseks,\nKonverentsiteenuse pakkujast saab ideaalis mõneks ajaks tellija meeskonna liige, kes töötab samas rütmis tema tiimiga. Danske liidrite foorumi puhul naljatame tiimiga, et uue planeerimistsükli alates kolime sisse. Danskes on väga funktsionaalne korraldustiim, kuhu kuulub pangajuht, panga turundusdirektor, äripanganduse juht ning -turundusjuht.\nMuidugi maksab korraldusteenuse sisseostmine raha. Ning kuigi projekti otsekulud võrreldes ise tegemisega suurenevad, jäävad lõpuks kogukulud mõlemal juhul üsna sarnaseks: tööjõukulu asub lihtsalt teises kohas.\nPartnerite ja tarnijate kaasamine konverentsitiimi aitab paremini aru saada, milline sisu kliendile korda läheb, ning ühtlasi kasvatada korralduslikku ja finantsilist musklit. Confent on loonud näiteks mitmete valdkondade tippsündmuste sarja EXEX, kus ühendame samale sihtgrupile teenuseid pakkuvate, kuid omavahel mittekonkureerivate ettevõtete teadmised ja vahendid. Tarnijate kaasamine korraldustiimi on iseäranis kasulik, sest lisaks teadmistele ja suhetele võivad nad kaasa tuua ka finantstoe.\nVäga hea näide erialaliidu liikmeid, organisatsioone ning valdkonna ettevõtteid kaasavast ning toimivast töörühmast on Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu (ITL) korraldatava Industry 4.0 in Practice konverents. Töörühmas on üle 20 kaaskorraldaja ja partneri, aga ometi koostöö toimib ja kõik loovad väärtust. Edu võtmeks on selgelt määratletud ajaperioodid, millal toimub ideede genereerimine, tegevusplaanide koostamine ja elluviimine. Samuti on kohe protsessi alguses ära otsustatud, kes millises etapis ja mil määral panustab.


Juhtkiri: Roheline lõpp - Arvamus - Sakala\nJuhtkiri: Roheline lõpp\nEelmistel riigikogu valimistel läks nii mõnigi valija hääletuskasti juurde ja andis oma toetuse rohelistele, sest nad lubasid ajada uut ja puhast poliitikat ning vähemalt esialgu jäi paljudele mulje, et neil on jutuga tõsi taga.\nVarakevadest saadik on partei määrinud oma rohelist palet nii jõuliselt, kui vähegi saab, ja nüüd võib olla täiesti kindel, et kui rohelised sügisel uuesti erakonnana valimistele lähevad, tabab neid sama saatus, mis Rahvaliitu Euroopa Parlamendi valimistel. Nimelt terendab rohelistele valimistel vähem hääli, kui erakonnas on liikmeid. Niisuguses seisus pole mõtet valimistele minna, sest see oleks lihtsalt raha tuulde viskamine.\nPoliitilisele areenile tulles lubasid rohelised kindlalt vastu astuda JOKK-mentaliteedile. See, kuidas 13. aprillil korraldas riigikogulane Marek Strandberg kohtus paleepöörde, on kahtlemata Eesti JOKK-poliitikas üks säravamaid juhtumeid.\nPärast võimu tagasisaamist on hakatud seda teostama ehk vaenlasi välja viskama. Siinkohal tasuks roheliste praegusele juhatusele meelde tuletada episoodi filmist «Arabella, mereröövli tütar». Kui laeval algas võimuvõitlus ja kokk oli uuele kaptenile mürgist moosi söötnud, irvitas üks madrustest: «Mürgita aga mürgita! Järgmise tormiga lähed üksi põhja!»\nSeni pole kuulda olnud, et ükski teisipäeval erakonnast väljaheidetutest oleks midagi ette võtnud selleks, et parteisse tagasi pääseda. Kui nad seda teeksid, siis tõenäoliselt oleks põhjus vaid soov tõestada, et Strandberg ja tema pooldajad on eiranud reegleid, mitte tahe erakonnaga uuesti liituda.\nRoheliste sisetüli on Strandberg kirjeldanud kui kahe mõtteviisi põrkumist. Strandberg soovib, et erakond töötaks kui erakond selleks, et Eesti poliitikas oma eesmärke ellu viia. Vastased võtvat aga parteid kui mõnusat sõpruskonda ega taha alluda poliitika kirjutatud ja kirjutamata reeglitele. Tõenäoliselt vastuolu selles peitubki ja see annab kindlalt tunnistust, et roheliste erakonnal pole niisugusel kujul tulevikku.\nRiigikokku pääsenud rohelised on omaks võtnud selle mõttemalli, millele ülejäänud erakonna liikmed on algusest peale vastu sõdinud.


Rijeka on Horvaatia suurim sadamalinn, mis paikneb kõrvuti suure Istria poolsaare ja Krki saarega. Linn on kärarikas ja elav, mistõttu sobib suurepäraselt just neile, kes peale rahulikku puhkust mererannas otsivad vaheldust erinevatest linnalõbudest. Oma atmosfäärilt sarnaneb Rijeka Veneetsiale, sest siin toimuvad suurejoonelised kümme päeva kestvad karnevalid.\n144 000 (2001)\nRijeka oli hilisel kiviajal asustatud keltide poolt.\nAlates 5. sajandist on Rijekat valitsenud bütsantslased, lombardid, avaarid, frangid, horvaadid, ungarlased ja veneetslased.\nKeskaegset Rijekat ümbritses müür, mistõttu oli see tol ajal feodaalne kindluslinn.\nRijeka lennujaama taksotransfeer Taxi Rijeka on usaldusväärne ning pakub väga heade hindadega teenust Rijeka lennujaama ja linna vahel. Taksod sõidavad 24 tundi ööpäevas ning maksta saab nii sularahas kui ka kaardiga.\nRijeka on hästi varustatud ostukeskuste ja erinevate poekomplektsidega, mis pakuvad mitmekülgset kaupa igale maitsele. Kauplused on avatud tööpäeviti kell 8:00–12:00 ja 17:00–19:00, laupäeviti on poed avatud lõunani. Rijeka Tower on Rijeka üks uusimaid ning ühtlasi ka üks suurimaid ostukeskusi kogu Ida-Euroopas, kus on massiivne supermarket, kino, söögikohad, kiirtoidurestoranid ning kõikvõimalikud rahvusvahelised rõivaste kaubamärgid. Rijeka Tower on vähestest ostukeskustest, mis on avatud ka pühapäeviti.\nLisaks ostukeskustele on Rijekas palju huvitavaid väikeseid poode, galeriisid ning antiigipoode. Enamus neist asuvad kesklinnas teineteisest vaid lühikese jalutuskäigu kaugusel ning ka suurimate hotellide lähedal.\nSuveniirina tasub Rijekast kaasa osta keraamikat, puust nikerdatud esemeid, käsitööna valmistatud siidi ning tikandeid. Parimate hulka kuulub teiste hulgas Medulićeva tänaval asuv Aromatica suveniiripood.\nTrsati kindlusloss - Rijeka elanike ja turistide meelisjalutuskohaks on keskaegne Trsati kindlusloss, mis oli tol ajal tähtis sõjaline objekt. Lossi kivimüüridelt avaneb kütkestav vaade linnale ja Kvarneri lahele. Siin korraldatakse meelelahutus- ja kultuuriüritusi ning kunstnikud müüvad oma pilte ja mitmesuguseid suveniire.\nPüha Neitsi Maarja kirik - Trsati lossi kõrval mäejalamil asub Püha Neitsi Maarja kirik, mis on ehitatud 20. sajandi alguses. Kiriku treppide tipust avaneb hea vaade sadamale, kui kirik on suletud.\nRijeka katedraal – Rijeka katedraal on pühendatud linna kaitsepühakule Püha Viitusele.\nStara Vrata – Vana värava kaar, mis avastati Püha Sebastiani kiriku tagant. 19. sajandil arvati, et tegemist on Rooma keisri Claudius Gothicus auks püstitatud monumendiga, kuid hilisemate andmete kohaselt oli tegemist kindlusväravaga. Vana väravat peetakse Rijeka kõige vanemaks arhitektuuriliseks monumendiks.\nÕiguse palee – Õiguse palees on võimalus külastada mere- ja ajaloomuuseumi.\nLoodusloo muuseum – Loodusloo muuseum on iseäranis huvitav just lastele, sest siin on uus akvaarium ning botaanikaaed.\nRaekoda – Raekoda on üks väike osa keskaegsest müürist, mis kunagi ümbritses linna ja lossi.\nHorvaadi keeles tähendab sõna horvaatia lipsu. Selles riigis hakkasid mehed esimesena lipsu kandma.\nPangakontorid on avatud esmaspäevast reedeni kell 8:00–15:00 ja laupäeviti kell 8:00–12:00.