Erinevus akrediteeritud investori ja kvalifitseeritud ostja vahel | 2020\nErinevus akrediteeritud investori ja kvalifitseeritud ostja vahel\nPeamine erinevus - akrediteeritud investor vs kvalifitseeritud ostja\nAkrediteeritud investorid ja kvalifitseeritud ostjad on kahte tüüpi investorid, kes tavaliselt investeerivad keskmisest kõrgemasse riski, suurema tulu teenivad investeeringud. Hoolimata nende sarnasusest, on akrediteeritud investori või kvalifitseeritud ostja kriteeriumid, mis peavad olema täidetud, väga erinevad. Peamine erinevus akrediteeritud investori ja kvalifitseeritud ostja vahel on see, et kvalifitseeritud ostja netoväärtus peab olema vähemalt miljon dollarit, samas kui akrediteeritud investori netoväärtus peab olema vähemalt 5 miljonit dollarit.\nÜlevaade ja olulisemad erinevused - kes on akrediteeritud investor, kes on kvalifitseeritud ostja - võrdlus - akrediteeritud investor vs kvalifitseeritud ostja\nKes on akrediteeritud investor?\nVäärtpaberi- ja börsikomisjoni (SEC) juhiste kohaselt peaksid akrediteeritud investoriks saamiseks olema täidetud järgmised kriteeriumid.\nKas teie isiklik netoväärtus või koos abikaasaga on suurem kui miljon dollarit. Kui üksikisiku sissetulek, välja arvatud abikaasaga seotud sissetulek, oleks eelnenud kahel aastal olnud üle 200 000 dollari, peaks eeldatavasti sama tegema ka sellel kalendriaastal. Ta oleks eelmisel kahel aastal teeninud abikaasaga enam kui 300 000 dollarit ühist sissetulekut ja eeldatavasti peaks sama tegema ka sellel kalendriaastal\nInvesteerimistüübid, mille akrediteeritud investorid saavad investeerida kinnisvarafondidesse, eraettevõtetesse või riskifondidesse.\nTeatavat tüüpi investeerimisfond, mis investeerib avalike kinnisvaraettevõtete pakutavatesse väärtpaberitesse\nNeed on üldiselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Investorid saavad investeeringut teha äriinglite või riskikapitalistidena. Need investorid otsivad väljumisteed sageli pärast ettevõtte loomist.\nTüüp investeerimisfond, mis investeerib mitmesugustesse väärtpaberitesse, kasutades ühendatud fonde suurema tulu ootuses. Tavaliselt peab riskifondidesse investeerimiseks olema investor, kes on akrediteeritud, kuna algse investeerimisnõude suurus võib ulatuda miljoni dollarini.\nInvestori netoväärtuse arvutamine\nKuna akrediteeritud investoriks klassifitseerimise peamine nõue on netoväärtus, mis ületab miljonit dollarit, on investoril oluline teada, millised elemendid tuleks netoväärtuse arvutamisel arvesse võtta. Netoväärtus tuleks arvutada koguvara ja kohustuste vahena. Olulised märkused on:\nInvestori peamise elukoha väärtust ei saa netoväärtuse arvutamisel arvesse võtta. Elukohajärgset hüpoteeklaenu või muud laenu ei arvestata õiglase turuväärtuseni kuuluva kohustusena (hind, mille korral nii ostja kui ka müüja on huvitatud tehingu tegemisest ja omavad kogu tehinguga seotud asjakohast teavet). Kui hüpoteegi väärtus on õiglast turuväärtust kõrgem, tuleb õiglast turuväärtust ületavat laenusummat arvestada kohustisena. Mis tahes laenusumma suurenemist 60 päeva jooksul enne väärtpaberite ostmist tuleb arvestada kohustisena.\nKes on kvalifitseeritud ostja\nNõuded kvalifitseeritud ostjaks saamiseks on suuremad kui akrediteeritud investoriks saamine; ta peaks vastama järgmistele kriteeriumidele, mis on täpsustatud 1933. aasta väärtpaberiseaduses.\nÜksikisik, kellele kuulub vähemalt 5 miljonit dollarit investeeringutesse, sealhulgas abikaasaga ühiselt peetavatesse investeeringutesse Pereettevõttesse, kellele kuulub investeeringutega vähemalt 5 miljonit dollarit Ettevõttest, mille kaalutlusõigus investeeringute osas on üle 25 miljoni dollari või rohkem\nInvesteeringud, millega saavad kaubelda kvalifitseeritud ostjad\nVäärtpaberid, sealhulgas aktsiad, võlakirjad Füüsilised kaubad, näiteks kuld ja hõbe Investeerimise eesmärgil hoitavad finantslepingud, näiteks vahetuslepingud ja optsioonid Raha ja raha ekvivalendid, mida hoitakse investeerimise eesmärgil\nMis vahe on akrediteeritud investoril ja kvalifitseeritud ostjal?\nUSA valitsuse koostatud “US-SecuritiesAndExchangeCommission-Seal” - väljavõte Commons Wikimediast SEC 2008 jõudluse ja vastutuse aruande (Public Domain) PDF-versioonist\nuniversaalne vs suhteline moraalkasumiaruanne vs p & lwella aktiveeriv kreem vs arendajaNBA EAST MÄNGUD: KUI HEAT ADV: Mis on nende Reg-Record vs. Pacers?meie massitulistamine võrreldes teiste riikidegaera- või avalik põhikoolpalatino vs korda uus romanmadrus moon crystal vs original\nGyrosi ja Souvlaki erinevusGrana ja Stroma erinevusArmastuse ja seksi erinevusErinevus muttide ja Gophersi vahelErinevus Hamleti ja Laertesi vahelErinevus Padma Sri ja Padma Vibhushani vahelErinevus PayPali isikliku ja peamise arvelduskonto vahelErinevus kommi ja iirise vahel


» Stenogramm » Esmaspäev, 19. september 2011\nStenogramm » Esmaspäev, 19. september 2011\nEsmaspäev, 19. september 2011, kell 15:00\n15:00 Istungi rakendamine 1.\n15:08 Arupärimine jälitustegevuse regulatsiooni kohta (nr 26) 2.\n15:30 Arupärimine Euroopa Regionaalarengu Fondi maksete peatamise kohta (nr 20) 3.\n15:39 Arupärimine veeldatud maagaasi terminali ehituse kohta (nr 25) 4.\n16:11 Arupärimine domeenireformi tuleviku kohta (nr 27) 5.\n16:22 Arupärimine töötuskindlustus- ja haigushüvitiste kohta (nr 14) 6.\n16:33 Arupärimine hooldusravi korralduse kohta (nr 15) 7.\n17:18 Arupärimine laste vaesuse ja lapsetoetuse kohta (nr 19) 8.\n17:49 Arupärimine meditsiiniõdede väljarände kohta (nr 21) 9.\n18:14 Arupärimine perearstiteenuse korralduse kohta (nr 23) 10.\n18:41 Arupärimine hooldusravi kohta (nr 24) 11.\n19:06 Vaba mikrofon Üles / Tagasi\n1. 16:33 Arupärimine hooldusravi korralduse kohta (nr 15)\nJärgmine arupärimine on Riigikogu liikmete Heljo Pikhofi, Helmen Küti, Karel Rüütli, Andres Anvelti, Jaan Õunapuu, Kajar Lemberi, Urve Palo ja Peeter Kreitzbergi 16. mail s.a esitatud arupärimine hooldusravi korralduse kohta. Palun kõnepulti Riigikogu liikme Heljo Pikhofi!\nProua juhataja! Head kolleegid! 16. mail andsin siitsamast Riigikogu kõnepuldist kaheksa Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liikme nimel üle arupärimise sotsiaalministrile. Meie arupärimine käsitleb hooldusravi korraldust.Tuletan saalis viibijaile lühidalt meelde arupärimise sisu. Paratamatult jõuab inimese elutee mingil ajal hetkeni, mil ta vajab nii ravi kui ka hooldust. Vabariigi Valitsuse tasemel on tõdetud, et Eesti tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide lahusus on viinud olukorrani, kus inimestel on raske nende tervislikust seisundist või sotsiaalsest olukorrast tulenevaid vajadusi rahuldada. Selle probleemi lahendamiseks on kinnitatud "Eesti hooldusravivõrgu arengukava 2004–2015". Peaminister Andrus Ansip ütles 11. mail 2011. aastal Riigikogu infotunnis, et hooldusravivõrgu arengukava on täidetud ja sellest kõnelevad ka arvud, et hooldusravi voodikohtade arv ja ka hooldusravile kulutatud vahendite hulk on viimaste aastate jooksul väga kiiresti kasvanud ning et ta tahab uskuda, et meie hooldusravi kvaliteet on praegu märgatavalt parem, kui see oli aastaid tagasi. Eesti Patsientide Esindusühingu hinnang, mis on koostatud ühingule laekunud kaebuste alusel, erineb peaministri hinnangust oluliselt ja seda eriti teenuste kvaliteedi osas.Eeltoodust lähtudes on meil Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 139 alusel sotsiaalministrile terve hulk küsimusi, millele ootame asjakohaseid vastuseid. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Heljo Pikhof! Palun kõnepulti sotsiaalministri!\nAustatud Riigikogu esimees! Head arupärijad! Küsimusi on väga palju, loodan, et ma mahun ajaraamidesse. Aga hakkame otsast peale.Esimene küsimus koosneb neljast küsimusest: kas seatud eesmärgid on saavutatud, kas ravikindlustuse osakaal on vähenenud 35%-ni, kas voodikohtade arv on vähemalt 1800, kas kodune õendusabi toimib ja kas päevane õendusabi toimib? Hooldusravivõrgu arengukavas aastateks 2004–2015 seati 2010. aastaks järgmised eesmärgid: ravikindlustuse osakaal hooldusravi eest tasumisel väheneb 35%-ni, omaosalus 16%-ni, omavalitsuse osa on 49% ravipäeva maksumusest, hooldusravi voodikohtade arv on vähemalt 1800, koduse õendusabi visiitide arv on 250 000 ja päevane õendusabi toimib. Terviseameti täpsustatud andmetel (need on augusti andmed) on Eestis väljastatud 49 hooldusravi tegevusluba ja hooldusraviteenust osutatakse kokku 1734 voodikohal. Peaministri mainitud 1557 voodikohta on need, mida sel hetkel kasutati, ehk tegevusloaga voodikohtade arv on suurem kui sel ajal kasutuses olnud voodikohtade arv. Kui me võtame selle eesmärgi, mis on püstitatud – 2010. aastaks 1800 voodikohta –, siis võime väikese mööndusega öelda, et see eesmärk on saavutatud ehk me oleme 1734 voodikohaga planeeritud hooldusravi mahu peaaegu saavutanud.Hooldusravi rahastamise suurendamine haigekassa eelarves on olnud samamoodi üks prioriteete. Olgu öeldud, et aastatel 2005–2010 hooldusravi rahastamise maht haigekassas suurenes 100%, samal ajal kui eriarstiabi rahastamise maht (lihtsalt võrdlusena) suurenes 65%. Kui vaadata hooldusravi osakaalu tervishoiuteenuste üldmahus, siis aastatel 2005–2010 suurenes see 2,2%-st 2,8%-ni. Kui vaadata tulevikku, siis aastateks 2012–2015 haigekassa tehtud prognoosi alusel oleme planeerinud hooldusravikulude 10%-list kasvu igal aastal. See on neli kuni viis korda kiirem kasv kui teistes raviliikides.Hooldusravivõrgu arengukava kohaselt pidi 15%-line omaosalus rakenduma juba 2006. aastal. Kõik me seda teame, sellest on korduvalt siin saalis räägitud. 2007. aastal planeeriti ravikindlustuse osa vähendamist statsionaaris 65%-ni, millele lisanduks omavalitsuste osa. Kahjuks ei ole omavalitsused sellega kaasa tulnud. Inimesed on olnud väga tublid. 1. jaanuarist 2010 rakendus hooldusravi puhul 15%-line omaosalus. Kahjuks peab tunnistama, et omavalitsused ka praegu siin olulisel määral kaasa ei räägi, mõne väikese erandiga. Kindlasti tuleb öelda, et arengukavas planeeritut, eelkõige ravikindlustusest rahastamise vähendamist, ei ole soovitud tempos saavutatud.Kui tulla koduõenduse juurde, siis Terviseameti väljastatud tegevuslubade alusel osutab Eestis koduõenduse hooldusteenust 81 teenuseosutajat. Nendest 74-l on teenuse osutamiseks olemas leping haigekassaga. Kui vaadata koduõenduse visiitide arvu (ma ütlesin, et võiks olla 250 000 visiiti aastas), siis juba 2008. aastal tehti koduõenduses 258 000 visiiti. Elik see eesmärk, mis oli seatud aastaks 2010, saavutati juba 2008. aastal. Samamoodi on haigekassa suurendanud koduõenduse rahastamise mahtu. Kui veel arvudest rääkida, siis koduõenduse rahastamine on oluliselt rohkem suurenenud kui statsionaarse teenuse puhul: statsionaarse teenuse puhul 1,8 korda ja koduõenduse puhul 3,19 korda. Vahe on ikkagi märkimisväärne.Mis puudutab päevast õendusabi, siis on hea öelda, et koostöös Eesti Õdede Liiduga on töös teemakohased eelnõud. Muidugi tuleb möönda, et tegelikkuses osutatakse hoolekandeasutustes päevast õendusabi juba praegu eri nimede all, aga koos õdede liiduga me liigume selles suunas, et seadusmuudatused saaksid ka kirja pandud.Teine küsimus: "Kas Te peate võimalikuks 2015. aastaks kohavajaduse rahuldamise ülesande täitmist?" Küsite ka geriaatria kohta ja seda, milline on praegu hooldushaiglate ja hooldekodude tase. Pean tunnistama, et olen üsna optimistlik hooldusravivõrgus seatud eesmärgi täitmise osas, s.o 10 hooldusravi voodikohta ja 20 hooldusvoodikohta tuhande 65-aastase või vanema elaniku kohta. Selleks rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist tervishoiumeedet "Õendus- ja hooldusteenuse infrastruktuuri arendamine", mille toetuse kogusumma on teatavasti üle 27 miljoni euro ehk eelmisel aastal, kui toetused välja maksti, oli seda 431 200 000 Eesti krooni. Meetmest toetatakse hooldusravi statsionaarse tegevusloaga teenuseosutajate investeeringuid. Praegu lähevad need investeeringud päris kenasti, osa hankeid on valmis, näiteks Räpinas ja Kuressaares. Mõned hanked on läinud kallimaks, aga hanke korraldajad otsivad lahendusi, mismoodi edasi minna, kas võtavad laenu juurde või otsivad muid võimalusi. Eelkõige puudutab see Rakveret ja Järvamaad, aga ka teisi. 21 projekti raames rekonstrueeritakse ja luuakse kokku 1817 voodikohta, millest 1428 on hooldusravi voodikohad. Olemasolevale 1734 voodikohale lisanduva 878 voodikohaga täidetakse ja isegi ületatakse hooldusravi arengukavas voodikohtade arvuks sätestatud eesmärk ehk meil on aastaks 2015 Eestis üle 2300 hooldusravi voodikoha. Arvestades praeguseid arenguid investeeringute tegemisel, tundub, et see eesmärk ka saavutatakse.Hoolekandeteenuse osutamiseks oli Eestis 2010. aasta lõpu seisuga 5316 hooldekodukohta, mis ületab selgelt eesmärgi. Kohtadega hoolekande osas muret ei ole. See jutt käsitles kohti. Me rõhume siinjuures pigem koduhooldusele ja koduõendusele.Mis puudutab geriaatriat, siis praegu tehakse diagnostikat ja ravi muudel aktiivravi voodikohtadel, põhiliselt sisehaiguste raviks mõeldud voodikohtadel, ning geriaatrilist hindamist tehakse spetsiifilise teenuse põhiselt hooldusravi voodikohtadel. Seega, tegevused, mis geriaatriaosakondadele ülesandeks seati, toimuvad, hoolimata geriaatria nimetust kandvate profiilsete voodikohtade puudumisest. Peame seda asjaolu ja tervishoiutöötajate pädevuse jätkuvat parandamist selles valdkonnas isegi olulisemaks kui osakonna vormilist olemasolu. On kokku lepitud Tartu Ülikooli nõukoguga, et selle aasta septembris avatakse uued residentuuriprogrammid – need on ka avatud –, millega seoses on sisehaiguste viieaastase programmi raames võimalik omandada ka geriaatria kõrvaleriala. Minu teada on seal vastuvõtt kenasti toimunud.Kolmas küsimus käsitleb hooldusravi voodikohtade arvu eelkõige Tallinnas ja Harjumaal ning seda, milline on täiendav koduõdede vajadus. Hooldusraviteenuste osutamiseks Terviseameti antud tegevuslubade andmetel on kõige suurem puudus hooldusravi voodikohtadest Harjumaal ja Tallinnas, Tartumaal ja eelkõige Tartu linnas, Saaremaal ning Võrumaal. Hooldekodukohti, nagu ma ütlesin, on 5316, millest Tallinnas meile teadaolevalt on 505 ja Harjumaal 329. Tervikuna on hooldekodukohti piisavalt. Tallinna ja Harjumaa vajaduse katavad ära mujal Eestis asuvad hooldekodud.Koduõdede seltsingu andmetel oli Eestis eelmise aasta seisuga 248 koduõendusteenust osutavat koduõde. Seltsingu hinnangul võiks olla täiendavalt 25–30 koduõde. Kindlasti selles osas tegevus käib, et koduõdesid juurde tuleks. Neljas küsimus käsitleb ravikindlustuse kulusid hooldusravile, mis teie andmetel vähenesid 2009. aasta 237 miljonist kroonist 223 miljoni kroonini 2010. aastal. Teatavasti oli meil siis üldise maksulanguse tõttu piirhindade koefitsient 0,94, aga samas ei olnud vähenemine nii suur kui teistes valdkondades ja me saime reservide arvel seda natukene leevendada. Rääkides viimastest andmetest, 2011. aasta esimesest poolaastast, siis kui haigekassa nõukogu materjale vaadata, on näha, et hooldusravi rahastus on 2010. aasta esimese poolaastaga võrreldes juba suurenenud ja järgmise aasta prognoosi vaadates on näha, et see suureneb märkimisväärselt.Viies küsimus käsitleb otseselt rahastamist. Rahastamise teema me käisime tegelikult esimesele küsimusele vastates üle. Et meil hakkab aeg varsti otsa saama, siis usun, et te leiate sobivad andmed vastusest esimesele küsimusele.Kuues küsimus käsitleb kvaliteeti. Sellel tahan natuke pikemalt peatuda, kuigi aeg hakkab otsa saama. Terviseteenuse kvaliteediks me peame üldiselt teenuste omaduste kogumit, mis iseloomustab vastavust kehtestatud nõuetele, tänapäeva teadmistele, olemasolevatele ressurssidele, kutse- ja erialastele nõuetele ning patsiendi rahulolu ja terviseseisundi vajadustele. Kvaliteedi tervikuna võib jaotada struktuuri- ja protsessikvaliteediks ning tulemuste kvaliteediks. Nende mõjutamiseks ja kontrollimiseks on erinevaid võimalusi. Struktuurikvaliteet kui üks oluline eeldus hea kvaliteedi saavutamiseks on enamasti kindlaks määratud õigusaktidega. Tervishoiuteenuste osutamiseks on vaja tegevusluba, mille väljastamisel Terviseamet kontrollib teenuseosutajate vastavust kehtestatud nõuetele. Protsessikvaliteedi tagamine ehk nõuded teenuse osutamise viisile on samuti oluline eeldus hea kvaliteedi saavutamiseks. Kvaliteedi seda osa reguleerivad samuti eri õigusaktid. Meil on teatavasti olemas ka tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjon. Kui inimesel on tunne, et tema raviprotsessis on tehtud viga, siis on tal õigus pöörduda tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni poole ja seal kindlasti antakse hinnang osutatud raviteenusele. Nii struktuuri- kui ka protsessikvaliteedi nõuete täitmist on võimalik järelevalve käigus kontrollida nendes osades, mis on õigusaktides reguleeritud, ja nõuete täpsustamisega saame kindlasti seda osa kvaliteedist mõjutada. Mis puudutab tulemuste kvaliteeti, siis seda me püüame mõjutada eelkõige ravijuhenditega. Ravijuhendites on kirjas erinevad diagnostika- ja ravivõtted. Kvaliteedi mõttes kõige olulisem on kindlasti patsientide hinnang saadud ravi kvaliteedile. On olemas, nagu ma ütlesin, ka tervishoiu kvaliteedi ekspertkomisjon.Kvaliteedist tahaksin veel pikalt rääkida, aga aeg on ühe minuti pärast lihtsalt otsas ja on jäänud veel üks küsimus, mis käsitleb patsientide kaebuste lahendamist. Siin tulekski pöörduda tervishoiu kvaliteedi ekspertkomisjoni poole. Nõuded sellele kehtestas sotsiaalminister 2004. aastal ja neid on muudetud. Just hiljuti arutasime komisjoniga nõuded läbi. Leidsime, et on mõistlik kaasata komisjoni töösse psühholoog. Neid nõudeid on kindlasti ka komisjon ise paremaks teinud. Komisjoni töösse on kaasatud kõikide erialade head spetsialistid. Ma usun, et selle komisjoni tööga on võimalik tutvuda ka ministeeriumi kodulehel. Aitäh!\nSuur tänu, härra minister! Nüüd on küsimused. Kõigepealt kolleeg Heljo Pikhof.\nAitäh, proua juhataja! OECD raport juhtis tähelepanu asjaolule, et meil on nn teenuste juhitud süsteem, mis sageli ei lähtu mitte inimese vajadustest, vaid inimene sobitatakse olemasolevate teenustega, küsimata, millist abi keegi vajab. See tähendab, et meil ei liigu mitte raha inimesega kaasa, vaid inimene suunatakse sinna, kus on mingit teenust pakkuda. Kuna kohalik omavalitsus on ühelt poolt suurim hoolekandeteenuste osutaja, hooldekodude omanik, teiselt poolt aga hindab inimese vajadusi enda seatud kriteeriumide järgi, võib omavalitsus olla pigem huvitatud oma allasutuse eelarve täitmisest kui inimese tegelikest vajadustest. Kuidas sa kommenteerid OECD raportist seda lõiku ja mida selle olukorra parandamiseks tehakse?\nAitäh tähelepanu juhtimise eest sellele lõigule OECD raportis! Mina küll ei julge öelda, et hooldekodudesse saadetakse inimesi, kes seda teenust ei vaja. Omavalitsustes suunatakse inimesi hooldekoduteenust saama ikkagi väga selgelt vajaduspõhiselt. Kui inimesel on see vajadus, aga oma koduvallas või naabervallas hooldekodukohta ei ole, siis saadetakse inimene kodukohast ju üsna kaugele. Kui me võtame Tallinna näite, siis Tallinna hooldekoduteenuse kliendid elavad Aa hooldekodus, Koeru hooldekodus ja veel mitmes Eesti paigas, kuna Tallinnas on tõesti hooldekodukohtade nappus. Niisiis ei julge ma küll öelda, et Tallinn lihtsalt eelarvevahendite paigutamise mõttes suunab inimesi hooldekodusse. Seda ma kindlasti ei usu. Rääkides raha inimesega kaasaskäimisest, peab ütlema, et seda tasub kindlasti rohkem arutada. Ka täna kell kaks oli meil Harju maavanemaga kohtumine sel teemal, kuidas oleks võimalik just abivahendite osas rohkem raha inimesega kaasas panna käima. Eks siin ole erinevaid mõtteid. Aga me peame kindlasti arvestama, et raha inimesega kaasaskäimine ei tähenda, et inimesele raha või tšekk kaasa antakse, vaid see tähendab ikkagi raha virtuaalset liikumist. Oluline on teenuse sisu. Inimest tuleb suunata vastavalt sellele, mida ta vajab, kas ta vajab abivahendit, koduhooldust, koduõendust või statsionaarset abi hooldekodus, lausa hooldusravi või haiglaravi.\nPalun, kolleeg Viktor Vassiljev!\nAitäh, proua juhataja! Austatud härra minister! Oma vastuses te ilmselt kasutasite tabelit, kus olid toodud arvud, kui palju on planeeritud hooldusravi voodikohti, hooldekodukohti, päevaõendusvisiite ja koduvisiite aastatel 2004–2015. Kui andmed nii ette lugeda, siis näeb tõesti välja, nagu asi oleks plaanipärane. Aga te ei arvestanud võib-olla neid peensusi, mida enamik siin saalis viibijaid ega kuulajaid ei tea. Võtame näiteks koduvisiidid. Peale koduvisiitide on olemas ka päevaõendusvisiidid. Neid on planeeritud niisama palju, aga see eesmärk on täitmata. Miks?\nKüsimus oli päevaõenduse kohta. Koduõendusvisiite on olnud oluliselt rohkem. Nüüd on küsimus selles, kus seda päevaõendusteenust siis osutatakse. Teenuseosutaja juures. Kindlasti on siin arenguperspektiive või, ütleme, on veel ruumi teenuseosutaja juures teenuse osutamiseks. Aga siin on üks oluline aga. Vähemalt mina pooldan küll seda, et kui inimesel on vähegi võimalust olla kodus ja saada see teenus koduõendusteenusena ehk kui seda õendusteenust, mida ta vajab, tervishoiuspetsialisti visiiti, on võimalik kodus pakkuda, siis tuleks seda võimaluse korral teha. Selles mõttes on haigekassa suund koduõenduse olulisele suurendamisele kindlasti igati õige. Inimest ei ole vaja vedada ühissõiduki või muu sõidukiga teenuseosutaja juurde, vaid teenuseosutaja tuleb inimese juurde, kui see on vajalik. Kui inimene vajab juba aktiivravi, siis loomulikult inimene viiakse või läheb ta ise teenuseosutaja juurde, seal antakse talle aktiivravi, vajaduse korral ka hooldusravi, tehakse muud raviprotseduurid ja ta saadetakse koju paranema. Kui on vaja täiendavat koduõendusteenust, siis loomulikult seda ka saab. Edasi, pehmem vorm on see, kui inimene jääb koduhoolduse peale, natukene raskem vorm on siis, kui ta läheb hooldekodusse. Nii et jah, päevaõendust võiks rohkem olla, aga ma üleliia ei muretseks, pigem muretseksin siis, kui koduõendusvisiitide arvu eesmärk oleks täitmata.\nPalun, kolleeg Eiki Nestor!\nHea minister! Kogenud riigiametnikuna märkasid sa seda kava lugedes kindlasti ühte huvitavat asja. Nimelt, kava algab tõdemusega, et hooldusravi tase ei ole meil küllaldane vahendite killustatuse tõttu, on erinevad moodused, kuidas seda rahastatakse. Aga kui kava ka lõpuni lugeda, siis jäävad need vahendid ikka niisama killustatuks. Nii juhtub siis, kui ühe valitsuse ajal hakatakse kava tegema, kirjutatakse valmis selle esimene ots, ja teise valitsuse ajal võetakse see kava vastu, tehakse selle lõpuosa. Selge küsimus: oled sa ministrina nõus pidama kohalike omavalitsustega läbirääkimisi, et avaliku sektori praegu tehtavad kulutused ühendada, selle nimel, et kõik inimesed Eestis saaksid hooldusravi, sõltumata sellest, kas neil on tuttav perearst, on nende omavalitsuses rohkem raha või parem sotsiaaltöötaja või on lastel suuremad sissetulekud, nii et kõik saaksid rahulikult vanaduspõlve pidada? Oled sa valmis omavalitsustega läbi rääkima, et neid asju kokku viia?\nAitäh küsimuse eest! Omavalitsustega räägitakse ka praegu läbi. Tänagi oli üks läbirääkimiste voor. Sellel on nagu kaks osa. Mis puudutab hooldusravi, siis hea küsija teab väga hästi, et hooldusravi kestab 30 päeva ja sealt edasi kuni 60 päeva. Siis tuleb nagunii leida lahendus, kas inimene hakkab saama koduõendusteenust, on ta sellises konditsioonis, et on võimalik koduhooldusega hakkama saada, või läheb hooldekodusse. Neid valikuid on rohkem. Aga mis puudutab hooldusravi rahastamist, siis olen sada protsenti päri, et mingi lahendus tuleb leida. Vähemalt praeguses seisus tundub üsna vältimatu see, et meil ei õnnestu saavutada hooldusravi arengukavas toodud eesmärki, et omavalitsused oluliselt panustavad hooldusravisse. Nüüd on küsimus selles, kuidas kombineeritakse hooldusravi ja hooldekoduteenust. Sealt tekib rahastamise sümbioos. Ma loodan, et kui hooldusravitaristu vahendid on kõik edukalt valmis, edukalt paigutatud ja hooldusravi voodikohad olemas, millega kaasneb ka hooldekodu voodikohtade arvu kasv, siis on selleks ajaks selge ka rahastamismudel. Ka sellest, et haigekassa panustab aastas 10% rohkem või viis korda kiiremini kui teistesse raviliikidesse, ei piisa, et kõiki hooldusravi voodikohti sada protsenti ära katta. Mingisugune lahendus tuleb leida. Ma kindlasti ei näe võimalust, et me paneksime sellest kohustusest inimestele rohkem kui praegune 15%. Samamoodi on äärmiselt ebatõenäoline eeldada, et omavalitsustel võiks lähima paari aasta jooksul tekkida võimekus panustada inimeste hooldusravisse, mis oleks tegelikult väga loogiline. Hooldusravi arengukavasse on kirjutatud põhimõtted, et hooldusravi on väga selge osa inimese hoolekandest ja et see on n-ö loomulik protsess. On see siis hooldusravi, hooldekoduteenus või n-ö voodi jagamine, et millal ta vajab ravi ja millal koduteenust – see vahe on õhkõrn. Mõistlik oleks siin omavalitsustega asi selgeks saada. Aga loomulikult on omavalitsuste üldine seisukoht ju teada: kui riik paneb peale mingi kohustuse, siis andke aga raha. Kuigi see kohustus, mis puudutab hooldusravi, oli tegelikult juba 2004. aastal kokku lepitud. Omavalitsused ei ole siin kahjuks lihtsalt kaasa tulnud.\nPalun, kolleeg Neeme Suur!\nAitäh, proua juhataja! Härra minister! Meil on haiglavõrgu arengukava ja hooldusravivõrgu arengukava. Mõlemad lõpevad aastal 2015. Kas ministeerium on asunud nende mõlema läbivaatamisele ja uue arengukava ettevalmistamisele ning kuidas võivad muudatused haiglavõrgu arengukavas mõjutada hooldusravivõrgu arengukava?\nAitäh! Need mõjutavad otseselt. Muutmisprotsess on pidev. Kui me räägime hooldusravivõrgu arengukavast ja paneme sinna juurde haiglavõrgu arengukava, siis on selge, et kui me toome näiteks sellesama Euroopa Regionaalarengu Fondi ja sealt eraldatavad vahendid ning kui me 431 miljonile Eesti kroonile või 27 miljonile eurole paneme juurde omaosaluse, siis saame ikkagi väga suure summa. Kui selle suure summa eest on tehtud korda teatud taristu, siis on selge, et seda tuleb inimestele teenuste osutamiseks ka rahastada. Üks asi, mida me oleme mõelnud, on see, kas hooldusravivõrgu investeeringuid saavad haiglad tuleks vähemalt mingiks ajaks panna haiglavõrgu arengukava haiglatega samale pulgale. See on väga oluline samm. Me oleme haigekassa juhatuse esimehega arutanud, kuidas tagada see, et kui me oleme maja valmis teinud, siis oleks sellel majal ja nendel voodikohtadel olemas ka rahastus. Selles mõttes on ülioluline see muudatus läbi viia. Mis puudutab teisi arenguid, siis me arutasime Riigikogu liikmetega 2009. aasta detsembris võimalusi haiglavõrgu edasisteks arenguteks ja leppisime kokku teenusebaasid, mis ühes või teises haiglas on. Selge on, et maakonnakeskustes asuvatesse haiglatesse ehk praegustesse üldhaiglatesse jäävad rohkem sellised inimesele lähedased, inimese hooldamisega seotud tegevused. Sellepärast sai ka hooldusravivõrgu arengukavasse kirjutatud, et see raha suunatakse kõikidesse maakondadesse. Seal on väga selged seosed olemas.\nRohkem küsimusi ei ole. Suur tänu, härra sotsiaalminister! Avan läbirääkimised ja kutsun kõnetooli kolleeg Viktor Vassiljevi.\nProua juhataja! Austatud härra minister! Lugupeetud kolleegid! Kõik head inimesed, kes loevad minu esinemist pärast stenogrammist! Ma ei saa hästi nõustuda kõigi nende väidetega, mida minister just siit puldist esitas, näiteks sellega, mis puudutab koduõendust ja päevaõendust. Praegu, kui arvestatakse, kui palju on teenuseid osutatud, siis kirjutatakse jah, et oli 250 000 visiiti, aga nende 250 000 visiidi sees ongi seesama päevaõendus, mis ei ole rakendunud. See ei ole rakendunud sellepärast, et minu meelest juba viis või kuus aastat järgemööda esitatakse haigekassale taotlusi selle teenuse sisseviimiseks, mida aasta otsa menetletakse, siis tehakse mingid märkused, lükatakse tagasi, esitatakse uuesti. Niimoodi see pall liigub siia-sinna, aga asjast kasu ei ole.Täpselt sama lugu on hooldusravi voodikohtadega. Hooldusravi voodikohtade seas peaks olema selline teenus nagu õenduskodu. Milles on vahe? Vahe on selles, et praegu hoitakse inimest hooldushaiglas 30 päeva. Kuni 60 päeva on võimalik hoida, aga kokkuleppel ei hoita üle 30 päeva, siis saadetakse inimene kuskile edasi, kas koju või hooldekodusse. Aga on inimesi, kes 30 päevaga ei parane. Need on kroonilised haiged, vanad inimesed. Sellised kliendid vajaksid ajaliselt piiramata hooldushaiglateenust. Hooldusravivõrgu arengukavas on seda teenust nimetatud õenduskoduks, kuna osutatakse õendusabi, aga inimesele on see koht tema viimaseks koduks. Kümne aasta jooksul ei ole suudetud seda teenust rakendada, kuigi seda on üksikasjalikult kirjeldatud, on olemas hinnad, rahastamisskeemid ja nõuded. See kõik on olemas, aga teenust ei ole.Rääkides geriaatri erialast, pean ütlema, et minu meelest on Eesti praegu Euroopa Liidus ainuke riik, kus geriaatri eriala kui sellist ei ole. See oli olemas kuni aastani 1996, kuid 1996. aastal tõmmati see Sotsiaalministeeriumi arstlike erialade nimekirjast pidulikult maha. See eriala tõmmati maha! Otsustati, et seda ei ole vaja. Mitte ainult Euroopal, vaid kogu maailmal on seda eriala vaja, aga meil, kuigi me räägime, et elanikkond vananeb, noored jooksevad minema, eakaid inimesi on järjest rohkem, seda vaja ei ole. Geriaatri eriala ei tähenda seda, et sisearst, kirurg, psühhiaater, minu pärast kas või hambaarst seda õpib. Kõik nad mingil määral õpivad geriaatriat, jah. On olemas gerofarmakoloogia, on olemas gerouroloogia – mida iganes. Aga geriaatri eriala on täiesti iseseisev arstlik eriala. See, et Eesti Gerontoloogia ja Geriaatria Assotsiatsioon on kümne aasta jooksul välja võidelnud selle, et ülikoolis õpetatakse seda kõrvalerialana, andke andeks, on väga-väga hädapärane, pisikene sammukene. Eriala kui sellist ei ole. Küsimus on praegu selles, et Sotsiaalministeerium ei saa luua uut eriala, kui puudub residentuur, aga ülikool ei saa rakendada residentuuri, kui puudub vastav eriala. Nokk kinni, saba lahti! Minu meelest võiks keegi peale käratada, et võtke ometi aru pähe. Minu arvates võiks see olla sotsiaalminister. Niimoodi me siis ootame juba kümme aastat.Mis puudutab rahastamist, siis minu meelest olid juba aastal 2000 või 2001 olemas kokkulepped kohalike omavalitsuste ja Sotsiaalministeeriumi vahel, et võiks küll osaliselt rahastada kohalike omavalitsuste eelarvetest, osaliselt Sotsiaalministeeriumist ja osa olgu inimese omaosalus. Praegu on tõesti nii, et inimesed on olnud tublid ja nad maksavad. Inimesed on üldse väga tublid, nad maksavad ka elektri eest, nad maksavad aktsiise. Aga mis neil parata ongi! Nii nad maksavadki. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Viktor Vassiljev! Palun kõnepulti kolleeg Eiki Nestori!\nAustatud juhataja! Austatud Riigikogu! Kõigepealt ütlen, et ma ei ole siin arupärijate nimel, ma olen siin iseenda nimel, mina arupärimist ei esitanud. See on kodukorraseaduse tähenduses väga tähtis.Ma tahan öelda üht. Vaadake, kogu selle arengukava väljatöötamise ajendas kunagi asjaolu, et meil käib see asi praegu nii: siin on inimesed, kes vajavad abi, ning nüüd me ütleme, et teda me ravime ja seda me rahastame siit, aga teda me hooldame ja seda me rahastame teisest avaliku sektori allikast. Kui nüüd juhtub, et me enam ei rahasta (minister vastas täpselt, et enam me teda ei ravi, kuna need 30 päeva pluss veel teatud päevad said otsa), siis me hooldame teda ja rahastame seda teisest kohast. Ja vastupidi: inimene võib olla hooldatav, aga nüüd vajab järsku ravi. Kogu selle asja tobedus peitubki selles, et tegelikus elus vajab see vanainimene mõlemat, nii hooldust kui ka ravi, ja ei ole mingit mõtet seada sinna vahele mingisuguseid piire, et nüüd me sind hooldame ja nüüd me sind ravime. Ta vajab täpselt samasugust hoolitsust, hella kätt, meditsiinilist nõuannet, tabletti, vett, hooldust – samamoodi, mingit vahet ei ole. Seetõttu algatati tookord ka arengukava. See jäi lõpuni viimata, kuna järgmine valitsus ilmselt ei pidanud võimalikuks omavalitsustega sel teemal läbirääkimisi pidada. Praegune minister ütles, et ta räägib küll nendega. Kas ta sellel teemal räägib, seda me teada ei saanud.Kui te vaatate, mis tegelikult toimub, siis näete, et võib-olla on Eestis mõni üksik haigla, kes praegu hooldusraviosakonda ei ehita. Valdavalt teevad seda kõik, võib-olla on ainult mõni üksik, kes ei tee. Te lähete vanadekodusse ja vanadekodu juhataja ütleb teile ausalt, et tal on juba ammu kaks õde palgal, kusjuures haigekassast nad ei saa mitte pennigi, ei peagi saama. Haigekassaga lepingu sõlmimise lootustki hooldekodul ju tegelikult ei ole, kuna see ei ole raviasutus, see on hooldusasutus. Järgmisest aastast võtab ta tööle veel ühe inimese, kes hakkab rehabilitatsiooniga tegelema. Teisisõnu, see killustatus on juba ammu elule jalgu jäänud. Tegelik elu sunnib nii haiglajuhte kui ka hooldekodujuhte midagi tegema, et inimesed vajalikku teenust saaksid. Riik ja avalik sektor ei suuda neile vastu tulla.Nii et see on suur ja tõsine asi. Ma loodan, et võib-olla see arutelugi siin annab ministrile julgust minna läbi rääkima ja hakata tegelema sellega, mida inimestel tõesti vaja on, et meid ei koheldaks erinevalt – sind me hooldame, aga sind me ravime. Tegelikult me vajame mõlemat ja järelikult on mõttekas asjale süsteemselt läheneda. Süsteem on vaja luua, austatud rahvasaadikud ja austatud minister!\nSuur tänu, kolleeg Eiki Nestor! Ma palun kõigepealt kõnetooli kolleeg Heljo Pikhofi ja siis härra ministri!\nProua juhataja! Nagu siin on juba korduvalt öeldud, on meie tervishoiu- ja hoolekandesüsteemi rahastamine ja teenuste korraldamine lahus. Kokkupuutepunkt on selles, et ka hooldekodudes elavad inimesed vajavad meditsiinilist abi ja haiglas hooldusravil saab abivajaja viibida 60 päeva jutti, kuid enamasti vajab ta pärast seda ikkagi veel õendusabi ja põetamist.Hooldekodud on valdavalt omavalitsuste omanduses. Omaosalustasu neis on juba 65%, mis tähendab, et ka kahest pensionist ei piisa, et hooldekodusse kohta saada. See on üks küsimus, mille pärast meie pensionärid närveerivad, see viib neil öösel une ära. Siia, suure raha alla ongi koer maetud, vähemalt üks nendest. Sellele kui suurimale kitsaskohale osutas ka hiljutine OECD raport, mis, tõsi küll, vaatles pikaajalise hoolduse puhul tervishoidu, sealhulgas perearste, ning hooldusravi, õendushooldust ja hoolekannet koos, nagu vist peakski olema, tulevikus vähemasti. Suuremat sidusust kahe valdkonna vahel vajame hädasti juba praegu.Kui rääkida Eesti SKT ning tervishoiule ja hoolekandele tehtavate kulutuste suhtest, siis on üldteada, et see protsent on meil Euroopa Liidu väiksemaid. Aga meie hooldusteenuse halb kvaliteet ei ole tingitud üksnes rahanappusest. Praegusedki võimalused on killustatud, koostöö on kehv nii tervishoiu- ja hoolekandesüsteemi kui ka omavalitsuste vahel. Patsiendi, st kliendi vajaduste hindamiseks puudub ühtne metoodika. Omavalitsustes erineb teenuste valik ja kättesaadavus suuresti ja kõigil on küüned kiivalt enda poole. Paikades, kus on tööle pandud suured hooldekodud, kus on olemas tegevusluba ühe või teise teenuse osutamiseks ja haigekassagagi leping sõlmitud, võib koduhoolduse väljaarendamine kängu jääda. Siit tulenes ka minu küsimus, millele minister vastas, aga millele ma ootasin natuke teistsugust vastust.Ometi on meil tekkinud selge arusaam, milline peaks olema eakate hoolekanne. Inimene peaks saama elada koduses keskkonnas nii kaua kui vähegi võimalik ja tuge pakuksid selleks just esmatasandi teenused. Kui ma kuulasin ministri juttu ja tema vastuseid, siis jäi mulle mulje, et sinna on veel pikk tee käia. Suund koduhooldusele on võetud ka mujal Euroopas, vaid keskeltläbi 5% vanuritest vajaksid voodikohti. Muuseas, see tuleb nii inimesele kui ka ühiskonnale rahaliselt hulga odavam. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Heljo Pikhof! Palun lugupeetud sotsiaalministri veel kord kõnepulti!\nHead Riigikogu liikmed! Ma tänan teid väga selle eest, et meil selline viljakas debatt käimas on! Vaadake, hooldekodu ja hooldusravi vahe on väga väike. Tõesti, nagu härra Nestor ütles, inimene vajab ühte ja teist, sellepärast ongi need integreeritud teenused hästi olulised. Euroopa Regionaalarengu Fondi raha jagatakse nüüd ju nii, et suures osas rahastatakse sellest hooldusravi voodikohti, aga ka hooldekodu voodikohti. Hea näide on Valga. Võib-olla on keegi teist seal käinud. Ühel korrusel on hooldekodu, teisele korrusele tuleb hooldusraviosakond ja kohe kõrvalt uksest pääseb aktiivravi saama. Igati mõistlik lahendus.Mis puudutab hooldekodusid ja seal pakutavat õendusabi, siis, jah, me oleme ette valmistamas muudatust, mille kohaselt on ka seadusega lubatud, et hooldekodus on vajaduse korral õde. Kui me vaatame tegelikku praktikat, siis mida me näeme? Me näeme, et on hooldekodusid, mis on suhteliselt väikesed, kus meditsiinilise vajaduse katab perearst. Meil on hooldekodusid, mis on natuke suuremad, kus meditsiinilise vajaduse katab ära õde, ja on hooldekodusid, kuhu oleks tõesti võib-olla vaja ka raviarsti, näiteks Koeru hooldekodu, mis oma 200 kliendiga on väga suur. Selles mõttes on meditsiiniline teenindamine hooldekodus või vajaduse korral ka hooldusravi osutamine raviasutuses väga selgelt läbi mõeldud.Loomulikult oleks inimesel kõige parem olla kodus. Kui ta vajab aktiivravi, siis õde ei anna talle ainult tabletti ega tee ühte süsti, vaid inimene transporditakse raviasutusse. Kui ta on piisavalt tervise juures, siis ta võib olla hooldekodus, aga võib olla ka kodus ja saada koduõendusteenust. Aitäh!\nSuur tänu, härra minister! Rohkem kõnesoove ei ole, lõpetan läbirääkimised.


Ilm on erakordselt soe ja tuul jätkuvalt tugev (26.12.2011 13:43)\n26.12. hommikul Laitses\nLisaks tugevale tormile on täna erakordselt soe. Hommikul mõõdeti paljudes kohtades üheksast kraadist kõrgemaid temperatuure. Temperatuur püsib viie ja üheksa soojakraadi vahel, tuul on rannikul endiselt tugev.\nVeel on väga tuuline Soome lahel, tormituul puhus ka päris kaugele sisemaale - viimasel ajal tormides palju kannatada saanud Väike-Maarjas mõõdeti tuulepuhang, mis ulatus üle 28 m/s. Sillamäel on vesi kriitilisest piirist veidi madalamale langenud, kuid merevee tasemel tasub veel silma peal hoida.\nHomme on oodata taas tuule tugevnemist, öösel ulatuvad rannikul tuulepuhangud 25 m/s, homme õhtupoolikul juba 28 m/s.


Lambaliha šašlik kebab (armeenia retsept) - šašlik kebab - Liha - 2021\nLambaliha šašlik kebab (armeenia retsept)\nLambaliha valmistamise koostisosad (armeenia retsept)\nLambaliha valmistamise koostisosad (armeenia retsept):\nLambaliha 1 kg (sisefilee)\nSibul 4 tükki (suur)\nBaklažaan 2 tükki (keskmine)\nSuvikõrvits 1 tükk (keskmine)\nTomat 4 tükki (keskmine ja tihe)\nPaprika salat 4 tükki (suur)\nVeinipunane äädikas 1-2 spl\nKuivatatud jahvatatud basiilik 1 tl\nKuivatatud jahvatatud tüümian 1 tl\nPeamised koostisosad: Lambaliha, baklažaan, sibul, suvikõrvits, tomat\nPlastikust kaanega pudel - 1,5 liitrit (vee jaoks), varras - 10 tükki, supilusikatäis, teelusikatäis, külmkapp, sügav kaanega pann, lõikelaud - 2 tükki, nuga - 2 tükki, paberist köögirätikud, sügav kauss, Brazier, puusüsi - 2,5 kilogrammi, tikud, ajaleht - 3–4 tükki, harjapuu, viinapuu või kuivad lehed, sügav taldrik, suur tasane roog\nLambaliha keetmine (armeenia retsept):\nPeseme lambaliha verest külma voolava vee all, kuivatame selle paberköögirätikutega, paneme lõikelauale, lõikame lihast kooriku ja eemaldame väikesed kondid, mis tükeldamise ajal võiksid viljalihale jääda. Seejärel lõigake talleliha tükkideks tükkideks 4.-5 sentimeetrit ja saatke viilud sügavasse pannile.\nKoorime sibula ja peske seda koos kõigi koostisosades märgitud köögiviljadega igasuguse reostuse eest külma voolava vee all. Pärast köögiviljade kuivatamist paberköögirätikutega, et vältida liigset niiskust, raputame rohelised lihtsalt valamu kohal. Pange sibul lõikelauale, lõigake rõngasteks kuni 1 sentimeetrit ja saatke potti koos lihaga. Ülejäänud köögiviljade aeg pole veel saabunud, neid on vaja hiljem, nii et pange need lihtsalt puhtasse sügavasse kaussi ja jätkake liha marineerimist.\n3. samm: marineeri liha.\nPange koos liha ja sibulaga pange parajas koguses veiniäädikat ja kõiki retseptis märgitud vürtse. Pigistame koostisosad puhta käega, justkui taigna sõtkumiseks. See protsess on vajalik selleks, et sibul hakkaks mahla ja veiniäädikat imenduma lambalihaviiludesse. Siis katame poti lihaga, paneme konteineri külmkappi ja marineerime talleliha 12 tundi.\n4. samm: valmistage brazier.\nGrilli ettevalmistamise aeg sõltub sellest, millisest materjalist lõket teete. Kui see on söe, nagu selles retseptis on märgitud, siis tasub grill ette valmistada tund enne kebabide grillimist, kui see on kuiv puit, siis 2 tunni pärast enne liha keetmist. Panime grilli põhjale paar kuiva ajalehte, 2 - 3 armuke viinapuu või aiapuude kuivade okste külge ja pange need peale 2,5 kilogramm sütt. Kasutage tikke kasutades lõket. Umbes 25-30 minutit tuli kustub ja söed hakkavad haisema. Me viskame keevitajasse veel paar armeed kuivi oksi, viinapuid ja laseme sellel uuesti lahvatada. Üle järgmise 30 minutit kordame seda protsessi mitu korda, see on vajalik nii, et grilli kuumus oleks vähemalt 300 kraadi.\n5. samm: praadige varred ja köögiviljad.\nKui küpsetis on valmis, saame liha külmkapist. Me võtame varre ja määrige igaüks väikese koguse taimeõliga. Pärast seda, kui me keerame tallil lambaliha ilma sibulata 4 - 5 tükki kummagi jaoks, teeme seda nii, et tükkide vahel oleks väike vaba ruum 5 millimeetrit. Asetame ikkagi toored kebabid grillile, nii et puuduvad vahed, ja hakkame neid praadima. Kastme söed perioodiliselt veega, nii et liha ei kuivaks ja tulekahju grillimisel väheneks. Pöörake varras enam küljelt küljele 3 - 4 vastasel juhul võib liha seest halvasti praetud ja väljast kuiv. Koos lambaliha röstimisega valmistame ette pestud köögiviljad. Teise võimalusena pange need lõikelauale ja lõigake suvikõrvits koos baklažaaniga rõngastesse kuni 1 sentimeetrit, tomatid rõngad kuni 2 sentimeetrit. Salatis lõigake varred ja lõigake see kihiti kuni 2 - 3 sentimeetrit. Cilantro, peterselli ja rohelise sibula rohelised hakitakse lihtsalt peeneks. Nöörime köögiviljad koos marineeritud sibulaga viljale ja paneme ürdid sügavasse plaati ning segage neid puhaste kätega kuni sujuvaks. Lambaliha kebab praetakse üsna kiiresti, mitte enam 20–25 minutitseetõttu 15 minutiga kuni lõpptulemuseni laotame köögiviljad kebabide kõrvale grillile ja perioodiliselt keerates kääre, prae neid igast küljest, selle aja jooksul saavutavad köögiviljad lihaga samaaegselt täieliku valmisoleku. Kontrollime lambaliha valmisolekut noaga, teeme sisselõike ühele lihatükile, kui sellest väljub roosa mahl, siis viige tallele täielik valmisolek 4 kuni 7 minutit. Ja kui valge mahl paistab silma, siis eemaldage varred grillilt, pange need praetud köögiviljadega suurele tasasele nõudele, puistage lõhnavaid värskelt hakitud ürte ja serveerige kohe.\n6. samm: serveerige lambalihakebabi (armeenia retsept).\nLambaliha-kebab serveeritakse kuumalt koos praetud köögiviljadega. Seda roogi saab täiendada pitaleiva, mis tahes vürtsikate või vürtsikute kastmetega, mis põhinevad tomatitel, granaatõunadel või tšilli paprikatel. Seda kebabi on mõnus sõprade seltsis nautida pudeli punase poolmagusa veini või klaasi värske õllega. Kokka armastusega! Tohutu isu!\n- - liha ja söega varraste vahekaugus peaks olema vähemalt 7–10 sentimeetrit.\n- - Papi või ajalehe asemel võite kasutada mis tahes kaubamärgi vedelkütust.\n- - Selleks, et grillis olevad süsi vähem süttiks ja annaks ühtlast kuumust, võite neile puistata 2–3 peotäit soola.\n- - Ärge unustage, et liha koostisosade ja köögiviljade tükeldamiseks peaksid alati olema eraldi lõikelauad ja kööginoad!\nSidrun Rosmariini lõhe\nCopyright 2021 \_ Fotode abil samm-sammult retseptid \_ Lambaliha šašlik kebab (armeenia retsept)


Laopinnad Müüa ja rentida peal Realtyww Info\nLaopinnad sisse Delhi\nRendile anda | 6000 Sq Ft\nAvaldanud Nikhil Solanki\nvaade Laopinnad avaldatud 1 month ago\nLadu on ärihoone kaupade ladustamiseks. Ladusid kasutavad tootjad, importijad, eksportijad, hulgimüüjad, transpordiettevõtted, toll jne. Need on tavaliselt suured tavalised ehitised linnade, linnade ja külade tööstuspiirkondades. Neil on tavaliselt laadimisdokid kauba laadimiseks ja laadimiseks veoautodest. Mõnikord on laod ette nähtud kauba peale- ja mahalaadimiseks otse raudteelt, lennujaamadest või meresadamatest. Neil on kauba teisaldamiseks sageli kraanad ja kahveltõstukid, mis tavaliselt paigutatakse kaubaaluste riiulitesse laaditud ISO standardiga kaubaalustele. Ladustatud kaubad võivad hõlmata mis tahes toorainet, pakkematerjale, varuosi, komponente või valmistooteid, mis on seotud põllumajanduse, tootmise ja tootmisega. India inglise keeles võib lattu nimetada rüüstatuks.


Mille põhjal maksuamet otsustab revisjone teha\nMaksuamet on käivitanud riskianalüüsi ja objektivaliku, mille kaudu valitakse välja kontrollobjektid, kellel lasub väga suur maksurisk.\nRiskianalüüsi ja objektivaliku vahel on lahutamatu seos ja need on ajaliselt pidevas muutumises. Riskianalüüsis hinnatakse erinevaid maksuriske ja leitakse ühised näitajad tegevusalade lõikest kuni üksikute maksumaksjateni välja.\nLoomulikult on igas analüütilises lähenemistees omad riskid. Mõnedel juhtudel võivad olla tulemid vasturääkivad, kuid just tänu eranditele saabki maksuamet pidevalt riskikriteeriumeid ja kasutatavaid indikaatoreid muuta ning koos sellega kindlustada tulevikus täpsemad valikud.\nMilline analüütiline valik saab domineerivaks, ei ole praegu veel kindel, kuid kontrolli teravik suunatakse isikutele, kes püüavad vältida maksude tasumist, kuid kes peaksid olema fiskaalselt olulised maksumaksjad.\nPõhimõtteliselt on teatud hälbe piires võimalik välja arvutada maksumaksja ligikaudne tasumata maksusumma ja enne kontrolli või revisjoni alustamist anda maksuhaldurile ülevaade erinevate maksude ja maksete lõikes, milliseks võib kujuneda määratav maksusumma, kus peituvad maksuriskid. (Äripäev 04.11)\nAutor: Raivo Piiritalo


Piltidelt tuttav roheline, kollakas, pruunikas kuppelmaastik. Värvid sõltuvad aasta aegadest ja sellest, mida seal kasvatatakse – vilja, viinamarju, oliivipuid ja muud vahemerelist kraami. Kumeraid kupleid ilmestavad tikksirged küpressid ja siin-seal paiknevad villad. Sekka ka orgudespaiknevad veesilmad.\nFirenze on keskaja sünonüüm: siit said alguse renessanss, pärit on maailmakuulsad inimesed – Michelangelo, Medicid ja Macchiavelli. Firenze kuulus ajalooline sild – Ponte Vecchio, mis ulatub üle Arno jõe, on teada-tuntud fotodelt, filmidest ja raamatutest. Firenze ei ole siiski mitte ainult ajalugu. Ta on kuulus ka kui finants- ja moeloomingukeskus ning tänapäeval loomulikult tähtis turismisihtpunkt. Pärastlõuna veedame omal käel linnaga tutvudes. Õhtusöögi kohaks valime endale ühe nendest suurepärastest restoranidest, mis asuvad Firenze vanalinnas.\nHommikusöögi järel viib meid rong Montevarchi linnakesse, kust algab meie rattareisi osa. Mõnekümne kilomeetrise sõidu järel jõuame juba traditsioonilisse Chianti piirkonda. Päeva sees läbime ühte olulisemat piirkonna linna – Gaiole in Chianti’t. Gaiole on ajalooliselt olnud tähtis turulinn, kuigi paljuski on tema ajaloolised hooned hävinenud erinevate ajaloosündmuste ajal. Gaiole kuulub juba Chianti Classico piirkonda. Siin ümbruses paiknevad mitmed veinimõisad, mida ka meie külastame. Päeva lõpuks jõuame kuulsasse keskaegsesse linna Sienasse. Siena vanalinn on massiivne. See on kantud ka UNESCO maailmapärandi nimekirja. Ajalooliselt on Firenze ja Siena vahel olnud alati teatav rivaliteet.\nHüppame ratastele ja liigume juba teistele jahimaadele – tänane päev viib meid Brunello di Montalcino veinipiirkonda. Brunello on tänapäeval üks tuntumaid ja kalleimaid Itaalia veine. Liigume peamiselt väheliigeldavatel teedel, millest osad on kruusateed. Päeva jooksul läbime väiksemaid külasid/linnakesi, mis asuvad klassikalisel Toskaana kuppelmaastikul. Külastame ka vähemalt ühte Brunello di Motalcino veinimõisa, et degusteerida selle toodangut. Päeva lõpetame piltilusas Montalcino linnas.\nJällegi suundume uutele jahimaadele. Tänane päev viib meid läbi Val d’Orcia piirkonna. Val’ d Orica on lülitatud UNESCO maailmapärandi nimekirja. Orcia maastik on tüüpiline renessansi maalidelt tuttav Toskaana peisaaž. Siin asuvad ka mitmed maalilised külad/linnakesed. Nendeseas ka Pius II poolt rajatud „ideaallinn“ Pienza, mida samuti läbime. Kuid veelgi enam huvitab meid sealne veinitööstus. Val d’Orcia ei ole niikuulus, kui tema naabrid: Brunello di Motalcino ja Vino Nobile di Montepulciano. Samas on tegemist väga kvaliteetse veiniga, mida osad peavad tuleviku staar-veiniks. Külastame kindlasti ühte sealset veinimõisa. Õhtuks jõuame maalilise Montelpulciano linnakesse.\nMontepulciano on Vino Nobile di Montepulciano veinipiirkonna keskus. Päeva esimese pooles läbimegi seda piirkonda ja külastame ka mõnda veinimõisa. Edasi läbime suuremas osas vähesõidetavaid teid mööda väiksemaid linnakesi, et jõuda meie õhtusesse sihtpunkti: Monte San Savino linnakesse. Hinnas sisaldub hommikusöök ja õhtusöök ning veinidegustatsioon veinimõisas.\nTänase päeva sihtpunktiks on Firenze. Enne sinna jõudmist läbime aga taas Chianti Classico veinipiirkonna. Läbime selle nö südant, sealhulgas Greve in Chianti ja Strada in Chianti linnakesi. Sellele teele jagub mitmeid veinimõisaid. Külastame kindlasti ühte, kui mitte mitmeid neist. Üritame siiski pika päevateekonna lõpuks õigeaegselt Firenzesse jõuda.\nTäna on puhkepäev, rattasõitu ei toimu. Veedame enamuse ajast omal käel Firenzega tutvudes. Viimane aeg teha sisseoste, mida koju kaasaviia. Majutus hotellis Firenzes.\nReisi temaatikale vastavalt oleme majutus- ja toitlustuskohtadeks valinud kõrgetasemelised asutused. Ööbime reeglina väiksemates butiikhotellides ja agrituristico’tes. Esimesed on reeglina ajaloolistest majadest (villad, lossid) ümberehitatud hubasteks majutusasutusteks. Agrituristico tõlge eesti keelde võiks olla turismitalu. Siin on nad siiski midagi enamat – sajanditevanused talumajad on osaliselt ümberehitatud majutusasutusteks, kui samas peremees jätkab omal väiksel viisil veinitegu, oliivõli pressimist või mõnda muud siinset põllumajanduslikku tegevust. Mõned hotellid on basseiniga, mõned mitte.\nSarnaselt Eestiga kehtib Itaalias Euro. Reisi hinnas sisaldub majutus ning toitlustus reeglina kaks korda päevas (va saabumise ja lahkumise päev), samuti transfeerid, veinidegusteerimised jms reisikavas sisalduv. Kaasas peaks olema taskuraha, et osta lõunasöök ning lubada endale snäkke, õlut ja veini, lisategevusi, jms. Keskmine lõuna maksab umbes 10-20 Eurot, õlu 3,0- 4,5 Eurot. Päevapakkumised ja pitsad-pastad on suhteliselt odavad: 8-12 eurot lõunasöögi eest. Jootraha jätmine kohustuslik pole, kuid seda peetakse heaks tavaks. Kaardimaksed on levinud, kuid siiski on väiksemates pererestoranides sularaha au sees, kaardiga maksta ei pruugi olla võimalik. Seega peaks alati piisav sularahavaru kaasas olema. Sularahaautomaadid on laialt levinud, igas vähegi korralikumas linnakeses on vähemalt üks sularahaautomaat.\nIlm Toskaanas peaks juuni teises pooles on pea ideaalne: mitte liiga palav, kuid siiski soe. Keskmised päevased temperatuurid peaksid olema 28 kraadi juures, öised temperatuurid on keskmiselt 15-kraadised. Sademeid on oodata sarnaselt Eesti suvele. Valmistuda tuleb siiski ka kehvemateks ilmadeks ja sellele vastavaks riietuseks. Seda juhul, kui temperatuurid on ülal nimetatutest madalamad ja sellega kaasneb vihm ja tuul. Ilmagarantiid pole.\nTasuta reisikava Jalgrattareis Toskaanas


Körvemaa mudamaraton | Liina Weblog\nVaatasin eelmisel nädalal telekast Tartu Rattamaratoni ja kirusin väikestviisi iseennast, et ma sinna ei läinud. Arvan, et see oleks äge olnud. 89 km’i ei ole muidugi mingi meelakuumine, aga sellises massis, nagu seal, oleks seda ilmselt üsna lust söita. Eniveis – esmaspäeval otsustasin end “karistada” Kõrvemaa Rattamaratoniga. Karistada selles möttes, et esmaspäev, kui ma end kirja panin näitas yr.no Aegviidu kanti sademeid selliselt, et sinised sambad olid körgemaid, kui ma enne näinud olen. Ei töotanud väga head. Nädala keskel lubas küll korraks laupäevaks ka päiksepaistelist ilma, aga see (ilmselgelt) eksitus kadus sealt päevaga. Köik märgid püüdsid mulle möista anda, et tervisespordi hooaja löpuks pole ehk köige möistlikum möte vihmaga mudastele metsaradele minna, aga ignoreerisin köiki neid märke. Nimelt löi mul esmaspäeval töölt koju tulles paremasse jalga selline kramp, et olin sunnitud terve ülejäänud päeva ja pool veel järgmisestki lonkama, kolmapäeval tundsin, et kurk on pisut valus, neljapäeval jällegi löi trennis vasakusse jalga (taaskord) mingi veider valu, millele ma ei oska seletust anda. Panin öhtul kodus külma peale ja lootsin, et jalg paraneb iseenesest, enamvähem paranes ka. Reede öhtul ei lubanud toosama yr.no laupäeva hommikuks mittemidagi kaunist, heitsin magama juba peaegu, et loobumismötetega. Ma pole ammu end niimoodi sundinud, nagu laupäeva hommikul, sest ilm oli ikkagi s*tavöitu, mitteüldse rattasöidusöbralik. Teadupoolest inimene peab end ikkagi sundima – seda ma siis tegingi :)\nTulenevalt tollest sundimisest, mis kestis ikka terve hommiku, väljusin kodunt ca kell 10:38, start oli 12:00. Pidin veel andma oma panuse kütusefirmade rikastumisele, mis vöttis omakorda aega, st et kohale jöudsin ca 11:40. Kiirelt number rattale, riided selga ja starti. Sarnaselt eelmisele Kõrvemaal söidetud rattamaraonile ei önnestunud mul enne stardipauku stardikoridori siseneda, tegin seda pärast stardikella käivitumist, st olin jälle viimane starija. Tuleb tunnistada, et see fakt ei seganud mind karvavördki. Kahest esimesest töusunukist oligi hea ja rahulik üles kütta, sest polnud segavat küünarkunitunnet.\nEsimene pool rajast ei olnudki väga mudane, oli selline tavaline märg metsaalune. Jöudsin juba möelda, et kas töesti – pääsebki enam-vähem puhtalt. Önneks nii ei läinud, sest parim (loe: mudasem) osa oli alles tulemas. Töeliselt poriseks läks rada pärast 22-23’ndat kilomeetrit, kui pikk rada eraldus teistkordselt lühikesest rajast. Vot seal läks töeliselt mudaseks, asjale lisas veel vürtsi seegi, et ühel pikal lagedalöigul hakkas vihma rövedalt sadama, lisaks sellele oli veel vastutuul, st eriti röve. Olin enamuse rajast täiesti üksi, seega see lagedalöik oli päris vastik katsumus. Önneks olin stardis ümber keha sidunud kileka, peatusin hetkeks ja panin kileka sega – sain mingigi soojatunde. Teist joogpunkti ootasin juba pikalt, ma olin üsna kustunud, daamid kellest vahepeal mööda olin söitnud, hakkasid must vägisi mööda söitma. Pärast joogipunkti tuli Pukimägi, pärast mida läks rada eriti rövedalt pehmeks, eks oma panuse olid asjale andnud ka need 550 söitjat, kes sealt enne mind läbi olid pedaalinud. See Pukimäe järgne kilomeeter vöi möni olidki minu jaoks ühed raskemad (lisaks sellele lagedalöigule), ootasin vaid kuni joogipunktis sissevalatud jöujook möjuma hakkab. Löpuks kui see juhtus, oli köik jälle väga ilus, sain isegi mäest üles söidetud – aeglaselt ja vaevaliselt, aga siiski söidetud! Kahjuks vöi önneks sai rada ka otsa.\nTulemustest selgub, et mul önnestus mööduda 21’st pika raja söitjast. Tulemus ei ole märkimist väärt, aga töttöelda, ega ma tulemust taga ajama läinudki. Vahepeal söitsin lausa mönusas tšilltempos ja joogipunktides peatusin pikalt ja üleüldse, kui söita aastas üks rattamaraton, siis ongi raske midagi enamat loota.\nKui mitte arvestada seda, et pärast ratta autosse pakkimist ja saunaskäimist, sain süüa pmst jahtunud suppi ja ühe leivaviilu peale ampsamiseks ning jöujook oli üldse otsa saanud, oli väga mönus sportlik laupäeva. Olen päris rahul, et viitsisin end sundida välja minema. Kodus poleks ma raudselt midagi asjalikku teinud.\nseptember 25, 2011 at 1:12 p.l.


getsii | getsi\nmai 27, 2017 ~ getsii\t~ Lisa kommentaar\nViimasel ajal olen tihti vaadanud perekondi kus on mees naine ja laps/ed. Ühised käimised ja tegemised. Natuke kurb on, ma ise olen sellist lapsepõlve näinud ja nautinud, kahju, et Trevorile seda osaks pole saanud. Tema ehk ei oska seda soovida või on soovinud aga sellest juttu pole meil kunagi olnud. Aga sellist ühtset ema isaga koosolememist pole tema näinud v.a vanaema vanaisa sünnipäevadel kuhu oleme koos sattunud. Aga siis oleme ikkagi eraldi pered. Ma muidugi ei tea kui palju on õnnelikumad need lapsed kes sellises peres kasvavad. Ja ma ei saa öelda, et Trevor milleski ilma on jäänud, pigem ehk vastupidi. Eks ikka üritan kompenseerida vähest koosolemis aega ehk tema valitud arvutimänguga vms. Tunnistan, et meil pole väga ühist aega. Ei viitsi ta minuga väga kusagil käia, kui pakun erinevaid varjante et läheme sisi ütleb et ei viitsi. Samas enamus ajast olen lihtsalt väsinud ja on ka neid päevi kus peaaegu ei näegi teda, hommikul saadan kooli, õhtul tulen töölt ja näen teda enne magamaminekut korra kui ülevalt alla viitsib tulla. Hiljuti oli üli pika aja nõus ta minuga toidupoodi tulema, ja suur oli minu üllatus, mul on kodus dzentelmen. Ta kandis korvi, tassis pärast toidukotti. Ma lihtsalt kõndisin kõrval ja nautisin. Peeduga poes käies kannan ikka mina korvi ja ka kotte, härra kõnnib käed taskus. Ma ausalt ei viitsi isegi enam vihjata, et kuuule halloo. Nüüd kolmekesi koos Peedu ja Trevoriga ma eriti tihti tegevusi ei leia, ausalt viimasel ajal ei leia me kooskäimisi ja Peeduga. Pigem on nii, et Peedu viib meid Trevoriga kui tahame sõbranna perele külla minna ja toob tagasi, väites, et tema ei viitsi seal olla ja kodus niipalju tegemist. Sõbranna mees on küll alati rahul ja jutu teemat neil jätkuks. Tema on eraklikum, mina vajan enda ümber sõpru ja suhtlust. Olgem ausad, ma ei mäleta eriti kuna temal lihtsalt mõni sõber külla tuli, niisama, et lihtsalt juttu ajada. Peale seda kui ta enam ei joo, ei ole seda olnudki. Tema sünnipäeval ajasin ka mina tema sõbrad kokku. Temale ei paku sellised istumised midagi, ei viitsivat vaadata kuidas teised joovad ja selle joomise alla ei mõtle ma nüüd umbesegi joomist vaid kamba peale paar kolm pld veini või shampust. Viimasel ajal on meil tavaks saanud ka meeldiv kasulikuga ühendada. Viimati tegime sõbrannal suure köögikappide koristuse, pärast grillisime, kuna meil on kõigil üheealised lapsed siis nemad tegutsesid ja möllasid omapäid. Trevor naudib külalisi ja seltskonda samapalju kui mina, tihti küsib, et kas meile keegi külla ei tulegi või 🙂\nVahel pakun, et Trevor lähme kinno, siis pole midagi põnevat vaadata. Läheme avastame Eestimaad-ei viitsi niisama autos sõita. Puberteedile suht keeruline pakkuda midagi mis teda huvitab. Kui mul on vaba päeva sisi kõik tema võistlused üritan ikka kaasas käia. Varsti juuni lõpp juuli algus ongi eest 4 päeva Pärnu Summer Cup. See on jälle see aeg kus saame koos rohkem aega veeta. Suvel korra üritame ikka ka Lemmes telkimas käia ja viimastel aastatel on kujunenud nii, et meie Trevoriga läheme päev varem ja järgmisel päeval tulevad teised järgi. Püüan talle võimalikult lõbusaks selle teha, eelmine aasta oli kaasas sugulane kes on samavana ja järgmisel päeval tuli ja naabripoiss oma perega kellega nad ühes klassis käivad. Poistel oli tegevust oi kui palju. Telikde juures neid ei näinudki, ehitasid tammi või kõksisid palli.\nÜhesõnaga üritan, igal sammul, et tal oleks lõbus lahe ja huvitav. Aga miks ma tunnen ennast siis nii läbikukkununa 😦\nveebruar 5, 2017 ~ getsii\t~ Lisa kommentaar\nEks me kõik taha ja luba olla iga päeva ja kuuga paremad kui me oleme seni. Viimasel aja kuidagi palju sellele mõelnud ja täna kui Malluka jaanuari ja veebruari lubadusi lugesin, tekkis endal ka mõte, miks mitte enda jaoks lubadused uueks kuuks kirja panna ja siis hea vaadata kas ja kui tubli olen olnud.\nTahaks ennast käsile võtta, muutusi. Kaalu võiks allapoole saada algatuseks mingi 3kg oleks hea. Hetkel olen suutnud, et õhtuti ei söö. kui just veini või shampuse õhtut pole 🙂\nReisiraha koguda- algus on tehtud, jaanuaris sai midagi juba kõrvale pandud, nüüd panustan igapäevaselt sellega, et tööle võtan söögi kaasa. Hakkasme arvutama tööl söögi peale kulub iga kuu 80+ eurot. Õudne…..\nElamise tahaks korda saada ja jõuda selleni, et suudan seda ka korras hoida. See aasta ei taha koristamine üldse õnnestuda 😦\nTahan välja mõelda mingi plaani kuidas ennast teostada, tunnen et soovin midagi teha, kuidagi kasulik olla või üleüldse midagi muuta. Ise ka täpselt ei tea mida, kui välja mõtlen annan teada. Muutustest niipalju, et kandideerisin teisele töökohale. nii, et pöidlad pihku, äkki on algus seegi.\nõppida aega kasutama, meil kõigil on 24h aga no mina ei suuda sellega väga palju korda saata. vabal päeval diivani eest kudumise tagant ei suuda end püsti ajada, et koduseid toimetusi teha. Lapsega tegeleda jne.\nVingun vähem ja kui midagi ei meeldi üritan asja parandada…\njuuli 17, 2016 ~ getsii\t~ Lisa kommentaar\nMa usun, et pole väga palju inimesi, kes pole elus kordagi mingil loosimisel osalenud. FB on viimasel ajal neid täis, iga päeva loositakse välja midagi. Mõned mu tuttavad on isegi võitnud, nii et ei saa vist öelda et lootust pole. Peab vaid õnne olema. Minul seda väga pole, ma ei ütle et olen mingi hull osaleja, üldjuhul osalen sellistel loosidel, mida tõesti soovin. Niisama loosimise pärast pole vist kunagi osalenud. Kas olen võitnud? viimasel 10 aastal mitte kui midagi,kunagi ammu ammu mingis raadiosaatest sain särgi ja cd plaadi. Inimesi ongi vist kahte tüüpi kes jagavad ja osalevad kõiges ja need kes vaid seal mida tõeliselt sooviks ja siis vist ka mingi hulk kes kunagi ei osale, vähemalt FB loosides. Eks kõige suurem tõenäosus on võita neil kes jagavad kõike, ja mitte kord vaid ikka rohkem. Olen kuulnud ka seda, et tihti võidab see, kes mitte ainult ei osale vaid kas kommenteerib või küsib midagi, siis kuidagi nagu tõuseks esile, et pole tuim jagamine, vaid inimene on ka lugenud mida jagataks. Seda teooriat olen katsetanud vaid Malluka jagatud loosides. Siiani ei midagi 😦 eks näis. Hetkel käib seal Vertty rannarätiku loosimine ja ma nii nii väga tahaks sünnipäevaks seda kollast rätikut. Olen ammu seda vaadanud, aga ausalt ei ole raatsinud ise osta, kingiks saada seda oleks super. Palun palun palun loosiõnneke naerata mulle 🙂\nAhjaa, mul täna viimane päev tööl enne puhkust. Vaja 21ni välja vedada siis kaks nädalat vabadust shampanskavaaaa 😀\nKui palju teie erinevatel loosimistel osalete? Kas olete ka midagi võitnud?\nUnarusse jäetud blogi, ehk mis minu elukeses vahepeal toimunud on\njuuli 16, 2016 veebruar 7, 2017 ~ getsii\t~ Lisa kommentaar\nViimane postitus sai tehtud ikka väääga ammu ja selle ajaga on väha palju muutunud ja kohati pean oma sõnu sööma. Eks kellest rääkisin, polegi enam eks 🙂 suutis taaskord minu tundeid muuta. Seekord küll selle vahega, et suhtumine Trevorisse on muutunud. Arvestab ja suhtleb temaga, viskab nalja ja vahel teevad mulle isegi kambaka 🙂 . Trevor käitub ikka natuke vaoshoitult aga usun ja looda, et ajapikku suudab Peedu võita tema usalduse 100%. Ta teab seda, et meie kooselu sõltub paljuski tema suhetest Trevoriga ja selles osas ma mööndusi ei tee. Muus osas läheb meil hästi, Majas elame nüüd kolmekesi lisaks koerale, toakassile, õues olevale külakassile ja siilile kes meil kuuriall pesitseb. Tema enda korteri üürime nüüd augustist mu sõbrannale välja, nii et tegelikult suur samm meie jaoks. Siiani alati olnud vajadusel võimalus eraldi tõmmata ennast. Siiani pole seda vaja olnud, loodame et pole ka tulevikus vaja.\nMis veel uut. Kui mõni aeg tagasi tutvustasin oma uut kaaslast Sulli, siis nüüdseks on ta vahetatud Atsi vastu. Kui ma olin kogu aeg välistanud, Audi, diisel, halli värvi siis nüüd on need kõik asjad koos. Tegelikult olen rahul, mõnusalt vaikne ja öko. Kui Sulli puhul ei jaksanud kütust sisse osta siis siin ei jõua oodata millal paak tühjaks saab. Käisin just 5 päeva Pärnus ja kogu trippimise peale kulus vaid pool paaki. Ats näeb siis ise välja selline 🙂\nEriti mulle meeldib ta pepu 😛 Ja mis oluline, ta olemas kõik mulle vajalikud asjad olemas, tagurdusandur, mida pole varem olnud ja nüüd naudin täiega ja püsikiirusehoidja sain ka peale, lisaks veel kliima, mida ka varem pole olnud ja pole osanud ka puudust tunda, kuid nüüd ei oskagi ilma.\nMõned päevad veel ja mul algab kahe nädalane puhuuuus. Tahaks niipalju teha ja käia aga mis on reaalsus seda veel ei tea. Kindel plaan on see, et nädala algul tõmban ennast ribadeks. Pean korteri tühjaks tegema. Lolli peaga sai Peedule antud lubadus, et kuna tema tegi/teeb keldri korda( mina keeldun sinna minemast, kuna seal on ämblikud) siis mina teen korteri korda. Samuti ootab ema mind appi Henrit hoidma, Kadri ja Tauris on hetkel reisil Kreetal. Ja vanaema tahab linna shoppama, tal vaja uut riidekappi ja “usu” kaltsukast kardinaid. Ja kui ellu jään siis kolmapäeval tähistan oma vananemist, mingit pidu ei korralda, kes tuleb see tuleb. Ei taha, et neid kortsukesi üle lugema hakatakse :D. Nädala lõpus tahaks minna Lemmesse. Kui ilm vähegi lubaks läheks me Trevoriga juba neljapäeval otsiks mõnusama koha ja reedel tuleks teised järgi. Kamp tuleb loodetavasti mõnus, naabripere ja Tiiu Toivo oma perega pluss meie. Palun palun tee nii, et ilma oleks. Egasi puhkuseplaane pole, Tahaks Lätis käia, loomaaias ja niisama ringi tsillida, samuti pole ma kunagi käinud ei Setomaal ega Haapsalus ( sealt olen küll korra läbi sõitnud saarele) Ja üleüldse on Eestimaal palju käimata ja avastamata kohti.\nMis teil puhkuse ajal plaanis? Kuna ja kuidas puhkate?\nEksidest ehk mida mehed mõtlevad\nmärts 9, 2016 märts 9, 2016 ~ getsii\t~ Lisa kommentaar\nMa olen nüüd natuke segaduses.\nMa ei saa aru mis viimasel ajal toimub, Eks kellega lõpetasin suhte ära u aasta tagasi ja siiani oleme väga minimaalselt suhelnud ( jaganud koera hooldusõigust peamiselt) on nüüd väga aktiivselt taas hakanud suhtlema. Otsib põhjusi helistamiseks, isegi kutsus kinno, kus pole ta kunagi käinud, uuris kuidas Trevoril võistlustel läks, mis ei ole teda ka kunagi varem huvitanud , nagu kõik muud Trevori tegemised.Kutsub veini jooma, teeb väikseid kingitusi ( nt jättis mulle ukse taha kanistri aknapesuvedelikuga, kui just eelmine päev tuli jutuks et mul see otsas) jne jne Nüüd siis eile naistepäeva puhul oli hommikul saatnud sõnumi ja õhtul tõi kimbu tulpe. Ma olen nagu möhh. Lilli on ta toonud mulle vaid sünnipäevaks, muidu ei midagi. Ja täna siis helistab, et mis teen ta tahaks mind kohvile kutsuda ja rääkida. Aga kuna ma olen tööl , eks siis teine kord. Mis toimub? Kas üksindus on ta tõesti nii meeleheitele viinud või mis seal taga on? Mul pole vähimatki tahtmist suhet üles soojendada, pole suutnud unustada tema suhtumist Trevorisse ja ei usu, et see kuidagi muutunud oleks. Ausalt ma olen natuke paanikas. Peas kerivad mitmed varjandid miks asjad nii toimivad ja ma ei oska lahendust välja mõelda. Kõige õigem oleks muidugi oodata ja vaadata mis saama hakkab. Kohati muidugi on tähelepanu meelitav, aga kas just temalt….. Seda suppi on temaga üles soojendatud varemgi ja lõpptulemus ei vii kuhugi. Apppppiiiii, selline ärevus ja paanika tekkis järsku.\nKuidas on lood teil eksidega? Mida sellises olukorras teha?\nveebruar 29, 2016 veebruar 29, 2016 ~ getsii\t~ Lisa kommentaar\nPole mitu päeva ridagi kirja pannud. Põhjuseid mitu tervis oli suht kehv ja polnud ka väga midagi toimunud. Nüüd siis vaba nädalavahetus möödas ja sellest on ühtteist rääkida küll.\nKõik sai alguse laupäevast kui läksin oma kalli vennanaisele Kadrile õnne soovima tema vananemise puhul. Vennaga olin ammu rääkinud, et mul auto piduritega mingi jama vahel justkui kaoks ära 😦 Ta siis tubli vennana läks mu autot vaatama. Enne seda just arutasime, et plaan paari kolme aasta jooksul kõik oma liisingud ära tasuda ja siis peaks mõtlema uue auto ostmisele. Me Kadri ja onuga veel panustame, et mis siis vend ütleb kas ma kujutan asju ette või läheb kohe mahakandmisele. Venna tuppa jõudes ütles ta kohe, et ma peaksin oma hetke makseid suurendama, sest uut autot oleks vaja. Minu kalli toitsi piduritega oli kõik korras aga uks tahab eest ära tulla ja mootoriga ka mingid jamad. Mul oli et möhh, mis ma siis nagu nüüd teen 😦 ma isegi ei tea kuidas jutt läks tema auto peale, naersin, et davai lähme proovisõidule. Ma pole elades automaadiga sõitnud ja veel univeraaliga, mul ikka kõik sellised mõnusad punnid olnud. Aga sõita oli mõnus, nelivedu ja mis põhiline püsikiirusehoidja. Ühesõnaga kõik lõppes sellega, et linna sõitsime juba oma uue autoga.\nSaage tuttavaks Sulev ehk sõpradele Sull 😛\nMa pole kunagi suurte autode fänn olnud ja veel automaadiga, ja nüüd kohe mõlemad korraga, Aga ma juba mõtlen kui mõnus on sellega suvel Pärnusse võistlustele minna, kogu elu mahub ilusti ära. Autol vanust on, aga ta kohe kuidagi võitis mu südame 🙂 Nüüd tuleb vaikselt tuunima hakata, tagaklaasid tahaks ära toonida ja korraliku mussi sisse panna. Siis hakkame koos maanteid vallutama.\nEile tuli siis täditütar oma mehega liike nõudma. Istusime, ma tegin pannkooke. Ja tuli jutuks et nad varsti hakkavad oma maja lammutama. Majas renoveerisid nad eelmisel aastal ja arvatavalt järgmisel aastal otsustasid krundi maha müüa ja maja ise laiali lammutada. See tähendab et sisustus ja ehitusmaterjale on jagamiseks. Mulle lubati uued siseuksed, naturaalparketti, telekaalune kapp ja ka katuse alla villa. Kuidas saab veel paremini minna? Nagu tõsiselt maailma parim nädalavahetus ja kõik toimus kuidagi hetkega. Ja tõdesin veekord, et vahel juhtuvad ka head asjad minuga. Ja mul on maaalima parim perekond 🙂\nKuidas teie nädalavahetus läks?\nKlassikokkutulek vol 2 ehk kinos käimine\nveebruar 23, 2016 veebruar 23, 2016 ~ getsii\t~ Lisa kommentaar\nNagu eile rääkisin käisin vaatamas Ekraanis “Klassikokkutulekut” .\nEkraani valisime selle pärast, et seal on mu meelest istmed mugavamad ja kinoklubi liikmele ka hind soodsam. Ja taaskord ei pidanud pettuma, isegi fanta ja peekonikrõpsud saime klubisoodustusega 😀\nNatuke filmist. Siiralt soovitan vaatama minna, naerda sai, lõbus ja minu arust väga hästi tehtud. Lisaks hunnik häid Eesti näitlejaid. Vahel pani imestama kuidas inimesed suudavad teha midagi üüber naljakat ja ise sealjuures surmtõsine olla. Peale Eesti tuntud näitlejate astus üle seal ka mu töökaaslane, kellele oli küll kõrvalroll aga ikka natike rohkem ka, lisaks tagataustaks klassikaaslaseks olemisele ulatas tema õhupalli koos oma numbriga Agole 🙂 Vot nii ägedad inimese on meil tööl üle Eesti 🙂 Igatahes üks mõnus õhtu laheda filmi ja kaaslasega. Kinost ära tulime igati positiivsete emotsioonidega. Need emotsioonid valdavad mind veel tänagi.\nEile sai poole sõnaga mainitud ka et kinnominek oli ka üksiti deitimine 😛 Noh kui nüüd päris aus olla siis päris deitimiseks seda kutsuda ei saa, sest kinos käisin ma oma hea sõbranna ja töökaaslase Avega. Aga natuke siiski 🙂 lõbus oli meil igaljuhul, kätt üksteisele ei hoidnud, silma ei vaadanud aga eelistaks sellist deiti igaljuhul nii mõnelegi teisele kohtingule mõne mehega. Hmm mehed, väljakutse teile 😛\nTäna jäi just silma et 8ndla märstil on kinos Cinamon naistepäeva eri. Filmiks “Kõik teed viivad Rooma” . Tundub päris tõsine naistekas olema. Lisaks siis veel jagatakse igasugu nänni. Kes tahav liituda? Viimasele seansile on veel piletieid mis algab 22:15.\nLisaks muidugi peaks õppefilmina 🙂 minema vaatama “Kuidas olla vallaline” Näitlejad tunduvad head eesotsas minu vaieldamatus lemmikust “50 halli varjundit” mänginud Dakota Johnsoniga jpt. Nii, et ootan kaaslast kellega kinotuurid ette võtta. Miks mitte enne või pärast kusagil kohvikus väike vein teha.\nveebruar 22, 2016 veebruar 23, 2016 ~ getsii\t~ Lisa kommentaar\nTäna saatis feissi klassivend kutse. Käis eile klassikokkutuleku filmi vaatamas (muideks ma lähen täna seda vaatama nn deitima 😛 ) Hakkas siis arvutama, et meie lõpetamisest saab sel aasta 20 a .mööda. Täiesti uskumatu, kas ma tõesti 20 a tagasi juba lõpetasin keskkooli. Muidugi oleks tore kokku saada, paljude elude ja tegemistega saab fb abil kursil olla. Eelmistel kokkutulekutel pole ma käinud, aeg pole sobinud või lihtsalt pole tahtmist olnud. Kas sel korral lähen? Ausalt ei tea. Ma ei tea miks aga selliste kokkutulekutega kaasneb alati mingi imelik tunne. Ärategemine pole vist õige sõna.Aga ju ma olen leidnud, et pole olnud piisavalt hea ja küps selle jaoks. Igasugu samateemalised filmid tulevad meelde, kus selleks ajaks tuleb end hullult üles vuntsida, ja parem elu välja mõelda 😀 Ma tean, et see on jabur. Aga tunded on need mis nad on, neid kas julgeme välja öelda või mitte. Mina seekord julgen, äkki see tähendab et suudan ka muutuste poole liikuda. Mis on siis mu probleem/probleemid? Tegelikult saab selle vist ühe sõnaga kokku võtta- ebakindlus, ebakindlus välimuse, kaalu ja isegi vist sellepärast ei olen vallaline. Kusjuures kummaline, mitte kusagil mujal mind see kunagi seganud ega selliseid tundeid tekitanud pole kui mõte minna klassikokkutulekule ja öelda et oh ma vaba ja vallaline. Millest see tuleb?\nKuidas üldse ebakindlusest jagu saada ja hakata iseennest armastama just sellisena nagu ma olen?\nVälimuse ja kaaluga pole ma ammu rahul olnud esimesega vist isegi rohkem kui teisega. No puudub mul stiil:( isegi kui mul kaalu rohkem kui peaks, ka sellise kehaga saab stiilselt riides käia, aga mina ei oska leida ja sobitada. Kindlasti kohati mõjutab seda ka see, et ei saa igasugu riideid endale lubada või õigemini ei raatsi. Eile tuli Avega jutuks just see, ta ta ütles väga õigesti. Ma peaksin ka omale midagi lubama, sest keha on muidu õnnetu. Kes pakuks ennast mulle stilistiks? Kõigepealt vaataks üle mu enda riidekapi, mis sobib, mis mitte mida saab sobitada. On vabatahtlike?\nKaaluga olen tegelenud või noh mis ma valetan, ma pole temaga tegelenud, lihtsalt leppinud ja õigustusi leidnud. No ei suuda, midagi ette võtta, juba pikemat aega mõtlen, et tahaks end liigutada. Ave ütles kord, kuula mida keha sulle räägib, ta ütleb mida ta soovib ( kuradi tark naine see Ave 😀 ) jah ma tunnen, et keha tahab liikuda, olen seda juba mõnda aega tundnud, aga tegudein ei jõua. Vahelepal proovisin, et igal hommikul teen kõhulihaseid isegi plänkingut olen proovinud. Aga nende kõigi asjadega on see, et mul läheb meelest ära. Mis aitaks? Uus aju? Igale poole meeldetuletused? Mu sõbranna Jaanika lubas mind hakata utsitama ja ka trenni vedama. Eks me näis, respekt kui ta seda tõesti teha suudab 🙂\nAga teema lõpetuseks, kui ma selleks ajaks (kokkutulek toimub juulis vist) saan endale enesekindluse, sobiva stiili ja keha ning mehe, siis kindlasti lähen :D:D:D Kes panustab, kui suur on see tõenäosus?\nveebruar 21, 2016 veebruar 21, 2016 ~ getsii\t~ Lisa kommentaar\nKes küll õpetaks, kuidas rahadega hakkama saada. Minu igakuine sissetuleks sõltub paljuski müügist, nii et see pole kunagi kindel summa, aga olenemata palju palka saan ühtemoodi kiirelt saab ta otsa ja kuu lõpuks on ikka näpud põhjas, kuigi palgapäev on kuu keskel. Kuidas õppida rahaga toime tulema nii, et seda jätkuks järgmise palgapäevani. Olen tähele pannud seda, et sularahana püsib mul raha paremini. Nii võtangi igal palgapäeval 200 sulas välja ja see jääb toidurahaks, iga nädal olen arvestanud 50 varem oli selleks 30 aga selle summaga ena tänapäeva hindade juures hakkama ei saa. Aga ega tihti sellestki jätku, söögiks ehk küll aga ikka trehvad mingi sünnipäev või pidu või sõbrannadega veinitamine ja snäkitamine. Ma respektin oma ema, kes saab minust poole või isegi kolmaveerandi jagu vähem palka, aga suuda endale alti igasugu asju lubada ja vahel mindki toetada. Olen üritanud kulusid kirja panna, minu mälu juures läheb tihti meelest see lihtsalt ära. Vahel ajab täitsa tigedaks, vanust on aga rahadega käin ümber nagu teismeline, kui on tuleb kulutada. Ja ega ma ju väga ei kulutagi, endale riideid ei raatsi ma tavaliselt osta, lapsele küll jah pole probleemi, iseendapeale hakkan koonerdama 😀 Laps küll vahel ütleb, et osta midagi ilusat endale, et talle ei meeldi see ja see riietus minu kapist. Aga ikka kukub välja nii, et pigem saab laps uue teleka kui mina endale paar kuluvaid. 😀\nKas kusagil õpetatakse rahaga toime tulema? või olen täiesti lootusetu? Kuidas teie oma kulud kontrolli all hoiate? Kas on kindel söögi ja kuluraha või pole piiranud kuidagi?\nKaitstud: Tahtmatult kahe vahel\nveebruar 20, 2016 veebruar 29, 2016 ~ getsii


Kuidas targalt grillida? - Eesti Ekspress\nSisuturundus 19. juuni 2008\nKuidas targalt grillida?\nBarbecue kogub populaarsust ka eestlaste hulgas, paljudes koduaedades on barbecue juba niisama loomulik tegevus kui grilliminegi! Näpunäiteid liha küpsetamiseks jagab grilli-, BBQ- ja liharaamatute autor Enn Tobreluts.\nBarbecue (BBQ) on toidu (eriti liha) aeglane küpsetamine spetsiaalses veevanniga varustatud ahjus, suhteliselt madalal temperatuuril (~90 °C) suitsuses ja niiskes keskkonnas. BBQ-liha omandab kergelt suitsuse maitse ning on tänu aeglasele valmimisele mahlasem kui grill-liha.\nMis on barbecue (BBQ)?\n• Õiget BBQd tehakse spetsiaalses BBQ-ahjus, millel on eraldi kütte- ja küpsetuskolle.\n• Küpsetuskoldes asuvad rasva- ja veevann (ülemine ja alumine), mis aitavad summutada leegi põletavat kuumust ja annavad lisaniiskust.\nVeevanni kohal asub küpsetusrest liha jt toiduainete jaoks.\n• Alumise veevanni ehk nn suitsusahtli võib täita lisaks veele ka veini, õlle, ürtide ja muu sellisega – siis saame nn maitsestatud suitsu!\n• BBQ-ahju köetakse kuivade puudega (soovitatavalt kooritud lepapuuga). Kuumust annab leek, mitte süsi.\n• BBQ-ahjus on küpsetamise käigus niiske ja suitsune keskkond ning üsna madal temperatuur (ahju sisetemperatuur ~ 90 °C).\n• Küpsetusprotsess algab ahju kütmisest. Kui temperatuur on ~ 90 °C ja piisav hulk sütt lõkkekoldesse tekkinud, tuleb asetada liha küpsetuskoldesse ning anda sellele puhast valget suitsu (kilose liha puhul ~ 1,5 tundi) – nii imbub suitsumaitse paremini lihasse. Seejärel pintseldage liha kuni valmimiseni (~ 1 tund) umbes iga 20 minuti tagant mopiga. Täpne küpsetusaeg sõltub lihast.\n• Küpsemisajal pintseldatakse liha/kala spetsiaalselt selleks valmistatud kastmega (nn mopiga), mis annab lihale maitset ega lase sel ahjus kuivada. Mopis olevad maitseained imbuvad lihasse ning annavad vajaliku maitsebuketi ja värvi. Lisaks kaitseb mopp liha intensiivse suitsu ja kuivamise eest. Kilole lihale kulub kokku umbes 200 g moppi (oleneb mopi paksusest).\nMopina kasutatav kaste peab olema kuum, see ei tohi liha jahutada.\n• Küpsemise ajal tuleb jälgida, et suits oleks valget värvi. Lisasuitsu andmiseks ja liigsuure leegi summutamiseks (temperatuuri alandamiseks) võiks kasutada vee ja tumeda õllega niisutatud lepalaastu, visates seda lõkkesse ja sulgedes kõik ahju õhuavad (ka siibrid).\n• BBQ-liha ei saa pruuni pealispinda nagu grillides, kuid on see-eest mahlane, mõnusa suitsumaitse ja -lõhnaga.\n• BBQ-ahjus küpsetatud liha kvaliteedinäitajateks on maitse, mahlasus, pehmus, välimus ja suitsuring (s.t liha ristlõikel näha olev punane suitsuääris). Mida laiem on suitsuring, seda rohkem suitsumaitset!\n• Enne liha serveerimist võib lihale kanda veel ühe õhukese kihi veidi paksendatud mopp-kastet (nn viimaseks glasuuriks). Mopp-kastet võib kasutada ka serveerimisel, s.t lisada seda kuumalt liha ja lisandi kõrvale.\n• Võtke BBQ küpsetamist rahulikult. Kiiret ei ole kuhugi, sest maitsva BBQ-toidu saate ainult siis, kui teete kõike südamest ja põhjalikult!\n• BBQ tekitab meeldivat sõltuvust ja on suurepärane ajaviide ning nauding!\nBBQ sea sisefilee\n• Sea sisefileed\nPuhastage sea sisefilee kelmetest, maitsestage vähese musta pipra ja soolaga.\nAsetage liha vahetult pärast maitsestamist BBQ-ahju (terve tükina) valge suitsu kätte küpsema (ahjus temp ∼90 kraadi).\nAhju rasvavann tuleb enne täita veega. Suitsusahtlisse pange vett, tumedat õlut, punast veini ja kuivatatud ürte.\nBBQ-ahjus ei pea liha mitte millegagi moppima, sest ahjus olevad veevannid annavad piisavalt niiskust. Kogu maitsestuse lihale annabki must pipar, sool ja intensiivne valge suits!\nSealiha puhul loetakse liha küpseks, kui selle sisetemperatuur on 71 °C. Kuid sel juhul on sisefilee juba liiga kuiv. Soovitatav on sea sisefilee ahjust välja võtta, kui liha sisetemperatuur on umbes 65–66 °C (küpsemisaeg BBQ-ahjus umbes 1 tund).\nSeejärel mähkige liha mitmekihilisse alumiiniumpaberisse (läikiv külg sissepoole) ja laske toatemperatuuril umbes 10–15 minutit tõmmata. Nii küpseb liha veel natukene edasi (järelküpsemine), lihamahlade liikumine peatub ning liha suitsuring tuleb lahti lõigates paremini esile (liha suitsuring on punane ääris, mis väljendab liha ja suitsu koosmõju kvaliteeti. Mida laiem see on, seda rohkem kvaliteetset suitsumaitset).\nServeerimiseks lõika fileest umbes 1,5 cm paksused lõigud.\nGrillitud sea kaelakarbonaad mustika mopp-kastmega\n• Sea kaelakarbonaadi\n• Moppimiseks mustika mopp-kaste\nLõigake kaelakarbonaad umbes 1,5 cm paksusteks lõikudeks, maitsestage vähese soola ja musta pipraga. Laske seista kuni 1 tund toasoojas.\nAsetage lihalõigud kuumaks aetud, terasharjaga puhastatud ja toiduõliga kokku määritud grillrestile. Grillige liha maksimumkuumusel.\nGrillige lihalõigu ühte külge, kuni see on pruunistunud, umbes 5 minutit (aru saab sellest, kui lihalõigu pealmisele pinnale on tekkinud väikesed lihamahla loigukesed või niiskuspiisad).\nSeejärel keerake lihal teine külg ja pruunistage ka see (umbes 5 minutit). Oluline on tõsta pärast liha pruunistamist lihalõik grilli soojendusrestile umbes 5 minutiks järelküpsema (laduge lihalõigud üksteise peale).\nGrillimise ajal võib liha määrida näiteks universaalse grilliõliga.\nViimaks võtke liha grillilt, määrige peale mustika mopp-kastet ja asetage lihalõigud fooliumisse (läikiv külg sissepoole) 5 minutiks “tõmbama”.\nEnne serveerimist kandke viimase glasuurina veel kord peale mustika mopp-kastet.\n• Salvesti mustikamehu 750 ml\n• kvaliteetne punane vein ~ 400 ml\n• külmutatud mustikad ~ 400 g\n• koorevõi ~ 350 g\n• tume õlu ~ 300 ml\n• apelsinimahl ~ 200 ml\n• värske tüümian\n• küüslauk (4 küünt)\n• šalottsibul (väike, 2 tk)\n• mesi (1–2 spl)\n• röstitud must terapipar (ohtralt)\nKõigepealt röstige kuumal pannil must terapipar.\nPange paksu põhjaga pott tulele ja valage potti vein, õlu jm vedelikud.\nKui saadud segu on kergelt keema läinud, lisage muud komponendid (šalott lõigake kolmeks, küüslauk puhastage ja lõigake neljaks) ning kuumutage aeg-ajalt segades umbes 1 tund. Maitseaineid ja mett tuleb lisada maitse järgi. (Mopp-kaste võiks jääda mõõdukalt magus ja vürtsikas, sest selle maitse imbub lihasse küpsetamise käigus ja annab lihale maitsva glasuuri.)\nViimasena sulatage sisse või (ka see tõmbab maitsetugevusi tagasi). Seejärel kurnake kaste ja lisage kastmepaksendajat (kogu aeg lusikaga või vispliga segades).\nSpaapuhkused ja mängupõrgud: pearaamatupidaja laristas maha veerand miljonit tuntud tööandja raha 127\nLaagna teel surmadega lõppenud liiklusõnnetuse põhjustamises kahtlustatav taotleb vahi alt vabastamist. "Ma ei sõitnud 200 km/h" 112\nHarku valla õpilaste uus võimalik koolitee: läbi tihniku ja üle muda. "Ei kujuta ette, et seda iga päev peaks läbima" 50\nIndrek Tarand: lugu sellest, miks suursaadik Mart Helme tegelikult ametist lahkus 731


Puhastusvedelikud - Photopoint\nPealeht » Fotokaubad»Puhastus ja kaitse»Puhastusvedelikud\nB+W Counter Display Cleaning Set\nB+W puhastusvedelik Lens Cleaner 50 ml\nGenesis objektiivi puhastusvedelik + lapp\nKenro puhastusvedelik Kenair 150ml\nNitecore Lens Cleaning Fluid/Lens Cleaner (30ml)\nVisible Dust puhastusvahend optikale 15ml\nVisible Dust puhastusvedelik 30 ml\nVisible Dust puhastusvedelik Optix Clean\nVisible Dust puhastusvedelik Plus 8ml\nMeie puhastusvedelikud kategooriast leiab hetkel 14 kvaliteetset toodet, mida pakuvad mitmed tunnustatud tootjad – näiteks Visible Dust, B+W, BIG, Caruba jpt. Seetõttu on valik meeldivalt rikkalik ja igaüks peaks enda jaoks leidma selle õige.\nPuhastusvedelikud - mille põhjal teha sobiv valik?\nTänu headele partneritele saame puhastusvedelikud saata kiirelt mistahes Eestimaa otsa ning soovi korral ka välismaale. Alates 59 eurosest tellimusest on Eesti sisene transport kulleriga koju/kontorisse või pakiautomaatidesse tasuta ning lähimasse Photopointi esinduskauplusesse saab tooted tellida tasuta mistahes ostusummast. Kogu kaubavalikule kehtib 14- päevane tagastusõigus ja soovi korral on võimalus kasutada soodsaid järelmaksu võimalusi.


– 27/09/2011Rubriik: Meelelahutus\nDivas kl 18 ja kl 20.40 Harry Potter ja surma vägised. 2. osa. Pilet 4 €.\nKuressaares Marientali tee 27 (Revalia saal) alustatakse line-tantsu tundidega. Algajad kl 18–19, edasijõudnud kl 19–20.30. Kaasa vahetusjalatsid ja tantsutuju! Oodatud on kõik! Rohkem infot: tel 50 42 578, Monika.\nKuressaare muusikakooli Komandandi tn 9 on kl 19 oodatud laulu ja laulda armastavad mehed. Mees, tule laulma, kutsuvad Saaremaa meeskoor SÜM ning dirigendid Mari Ausmees (tel 52 06 450) ja Ester Soe.\nSaaremaa kunstistuudios kl 16 nahakunstnik Mall Metsa akvarellinäituse Head päevad avamine. Näitus kestab 30. oktoobrini.\nDivas kl 18.30 Harry Potter ja surma vägised. 2. osa. Pilet 4 €.\nTornimäe rahvamajas Pöide vald 20 – V Pöide valla päevad. Kl 19 kontsertaktus. Vaadatakse slaidiprogrammi Pöide vald 20. Muusikalist meelelahutust pakuvad kohalikud taidlejad, kool ja lasteaed. Tasuta.\nMustjala Anna kirikus kl 18 kontsert-jumalateenistus parvlaev Estonia katastroofis hukkunute mälestamiseks. Kõneleb õpetaja Rene Reinsoo. Esinevad organist Piret Aidulo, metsosopran Iris Oja, tšellist Aare Tammesalu. Kavas: Thomas Tallis, Antonio Vivaldi, Lepo Sumera, Maurice Duruflé, Wolfgang Amadeus Mozart, Johann Sebastian Bach ja Henri Purcell. Traditsiooniline mälestuslõke süüdatakse Tagaranna külas Ninase pangal Estonia mälestusmärgi juures kl 19.30. Korraldajad on Mustjala vallavalitsus ja MTÜ Mustjala Muusikafestival. Toetavad Eesti Kultuurkapital ja MTÜ Vahuranna.\nSaare maavalitsus toetab üle-eestilist kampaaniat “Lihtne 5 tervislikult toituda” maakondlike üritustega, mida rahastatakse südame- ja veresoonkonnahaiguste ennetamise programmist. Maakondlikud kampaaniat toetavad ettevõtmised on koondatud deviisi alla “Kõik selleks, et säästmine köögis ei käiks tervise arvelt!”.\nReedel, 7. oktoobril Lümanda kultuurimajas kl 16–20 tervistav külapäev. Kl 13–15 valmistavad harrastuskokad Lümanda kogukonnaköögis vähemalt viis puu- ja köögiviljatoitu, mida hiljem degusteeritakse ja hinnatakse. Osalejad saavad vaadata videot söökide valmistamisest ja jagatakse retsepte. Valitakse päeva lemmikroog. Külla tuleb toitumisnõustaja Ene Mägi, kes räägib tervislikust toitumisest ja mõtlemisest.\nLaupäeval, 8. oktoobril Torgu puhkemajas kl 13 teabepäev “Odav, tervislik ja maitsev toit”. Ürtide kasvataja Mari Kübarsepp räägib erinevate ürtide kasutamisest: kuidas muuta toit ürtidega mitmekülgsemaks, kuidas mõjutada nendega enesetunnet, meeleolu. Maitstakse toite, milles on kasutatud erinevaid ürte. Kl 15 avatud vestlus “Kuidas muuta meeste toitumisharjumusi läbi naiste tervislikumate valikute köögis”. Maitstakse Triin Kivimaa valmistatud erinevaid lihatoite, kus on vähendatud liha osakaalu toidus, asendades liha mitmesuguste köögiviljadega. Igal osalejal palume kaasa võtta oma lemmik-köögiviljahoidise retsept ja võimalusel ka purk omavalmistatud hoidist. Osavõtt tasuta.\nPühapäeval, 9. oktoobril Valjala põhikooli sööklas kl 11 tervisliku toidu päev ehk “Katame laua”. Jagatakse maitsva ja tervisliku toidu valmistamise kogemusi ja retsepte. Õpetatakse, kuidas panna mehed ja lapsed märkamatult puu- ja köögivilju sööma. Võta kaasa ka oma vahvad nipid ja retseptid! Tehakse toorsalateid. Küpsetatakse ja maitstakse köögiviljavorme. Kuressaare ametikooli joogiõpetuse ja teeninduse õpetaja Ülle Tamsalu abiga segatakse kokku kosutavaid piima- ja mahlasmuutisid, kaetakse koduselt pidulik lõunalaud. Hoidistatakse kõrvitsa-köögivilja segasalateid ja -kastmeid. Võta kaanega purgid kaasa!\nToimub suur õunakoorimise võistlus: kes saab õuna kooritud kõige kiiremini, kes saab koorides kõige pikema koore. Oma koorimisnoa võib kaasa võtta. Osavamatele auhinnad! Kui sul on mõni oma eriline küpsetis, mida küpsetad puu- või köögiviljadest, siis võta see mekkimiseks kaasa. Saad tutvustada ka retsepti. Parimatele auhinnad!\nOsalemine tasuta. Info ja registreerimine: Malle Raamat, tel 45 45 452, malle.raamat@valjala.ee ja Sille Lapp, tel 56 577 871, sille.lapp@ametikool.ee . Ja kui sul unuski registreerimata, tule ikka, kas või kiusu pärast!\nÕiguskantsler sai saarlastelt kümme pöördumist\nKas saarlased teevad ülejäänud Eestimaale ära?\nSurnu nimel lepingu sõlminud mees pandi tööle\nOrissaare koolijuhi kohale on kaks kandidaati\nSoome ja Eesti peaministri kohtumine oli töine


Kliendi juhtum - Linqing Xinri Precision Bearing Co., Ltd.\nXRL Co. -l on Jaapani inseneriga tugev tehnoloogiline meeskond, kes lahendab mitmesuguseid probleeme meie laagrite rakendamisel ja kasutamisel.\nVälja arvatud kodumaine müük, on XRL -laager juba eksportinud enam kui 120 riiki.\nK ootab koostööd ainult tootjatega, kes toodavad kvaliteetseid laagreid. Ta peab SKF -laagrite vahetamiseks lõppturul kasutama XRL -laagreid\nOleme tema usalduse eest nii hinnatud, ta ei räägi palju ja esitas meilt proovitellimuse. Ta võtab kvaliteedi tähtsal kohal ja meil oli selles sama väärtus.\nPärast proovitellimust oli ta meilt uuesti mitu tellimust esitanud ja räägime, et uus tellimus on kohe tulemas.\nMeil on kavatsus arendada teda meie XRLi kaubamärgi agendiks Pakistanis.\nVenemaa on suur laagritarbimisturg. Kuid dumpinguvastase poliitikana oli see klientidele Hiinast pärit impordi jaoks suur probleem. Kuna meil on aastatepikkune koostöö Venemaa sõprade ja partneritega, on meil küps ekspedeerija, kes suudab transportida Malaisiast või Taist, see võib kliendile palju säästa. Saame teha Tai ja Malaisia CO klientidele tollivormistuse tegemiseks.\nAafrika suhted meiega on sama head kui kaugete sugulaste ja lähinaabrite vahel. Alguses alustas J kvaliteedi ja turu tagasiside testimiseks mõnest tükist. Hiljem suurendas ta aeg -ajalt tellimuste kogust. Isegi koroonaviiruse kõige raskemal ajal aprillis 2020 esitas ta meile ka ühe tellimuse, oleme tema toetuse eest väga tänulikud. XRL -laagrite kvaliteetse ja ilupakendina müüdi see kiiresti mõne päeva jooksul pärast sadamasse jõudmist.\nN on meie agent Peruus ja ta oli meie esimene agent Lõuna -Ameerika riikides. Alustas esimesest väikesest tellimusest ja tarnis LCL -i, kuid nüüd saab ta iga kuu tellida 1*40FT konteineri. Nüüd pole me mitte ainult äripartnerid, vaid ka head sõbrad elus.\nOlles meie agent XRL kaubamärgiga, pakume talle tasuta reklaamkingitust, näiteks pastakad ja T-särgid koos XRL LOGO-ga, samuti pakume turukaitset ja parimat professionaalset teenust. Arendame turgu käsikäes. Ja me usume, et temast saab lähitulevikus Lõuna -Ameerika riikide suurim agent.\nMe kohtume Shanghai näitusel 2016. Teeme OEM -i oma kaubamärgiga T -le, tal oli igal aastal hea kogus tellimusi ja laagrid müüvad Ukraina turul väga hästi.\nY ka Ukrainast, ta tegeles kohalike autoosade äriga, reisis igal aastal mitu korda Hiinasse ja tegi ostu, tellis meile peamiselt laagrite kaubamärgi LADA, VPZ, VBF, SPZ jne.\nM leidis meid ettevõtte veebisaidi kaudu ja on nüüd teinud juba 5 tellimust. Kuigi tellimuste hulk pole suur, on sellel suur arengupotentsiaal. PealegiVietnamlane turul, oli meil selle turu jaoks palju kogemusi, ootame kvaliteetseid laagreid, saame neile pakkuda ka COPE sertifikaati, mis aitab neil teha tollivormistust madala imporditollimaksuga.


Oskar Puusepp – Vikipeedia\nSee artikkel räägib sõjaväelasest; kabetaja kohta vaata artiklit Oskar Puusepp (kabetaja)\n29. august 1898\n22. juuli 1980\nPataljon Narva IV kompanii\nTeine maailmasõda: Tšerkassõ kott\nOskar Puusepp (29. august 1898 Vana-Antsla Võrumaa – 22. juuli 1980 Portland, Oregon, USA) ka 29. august oli Eesti sõjaväelane (kapten), Vabadussõja veteran ja eesti vaimulik.\nOskar Puusepp võttis kooliõpilasena osa Vabadussõjast. Lõpetas aastal 1921 Sõjakooli. Oli alates 1922 Narvas 1. Jalaväe rügemendis kompaniiülemaks.\nTeises maailmasõjas, aastatel 1941–1945 oli ta idarindel Pataljon Narva IV kompanii- ja pataljoniülemana.\nPärast sõda oli Belgias sõjavangilaagris. Sõjavangilaagris küpses tal otsus õppida usuteadust ja pühendada oma elu pastori ülesannete täitmisele. Aastal 1952 lõpetas ta Hamburgi Ülikooli usuteaduskonna. Juba üliõpilasena rakendas ta end usulisele tööle, olles Balti Kristlike Üliõpilaste Liidu esimees. Prooviaastal oli ta 1949–1952 Hamburgi ja Oldenburgi piirkondades. Oskar Puusepp ordineeriti piiskop Johan Kõppu poolt 3. augustil 1952 Hamburgi Risti kirikus õpetajaametisse.\nOli seejärel 1952–1959 Niedersachseni ja Põhja-Saksamaa eestlaste õpetajaks. Aastal 1959 saabus USA-sse, olles alguses Chicago praostkonna vikaarõpetaja. 1960–1976 oli ta Portlandi koguduse õpetaja ja 1960–1974 ka Seattle koguduse pastor. Emerituuri jäi ta 1. jaanuarist 1977.\n↑ Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.4 | juuli 1980 | lk 7, paremal\n↑ Eesti Kirik nr.4. 1978\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Oskar_Puusepp&oldid=5429961"\nEesti luterlike koguduste vaimulikud\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:21, 19. august 2019.


Esimene naiskohtunik hakkab vilistama meeste jalgpalli Bundesligat - Sport\nBibiana Steinhausist saab esimene naine, kes hakkab peakohtunikuna õigust mõistma meeste jalgpalli Bundesliga mängudes.\nSaksamaa Jalgpalliliit teatas täna, et Steinhaus on lülitatud Bundesliga 2017/18 hooaja kohtunike hulka.\nHannoveris politseinikuna töötav Steinhaus vilistas 2012. aasta suveolümpial naiste jalgpalliturniiri finaalmängu ning alates 2011. aastast on ta pidevalt õigust mõistnud Saksamaa teise liiga Bundesliga 2 mängudes.\n38-aastane sakslanna on jalgpalliga tihedalt seotud ka läbi oma kallima, kelleks on kuulus Inglismaa ekskohtunik Howard Webb.\nRootsi jalgpalliliiga tippmatš jäeti kokkuleppemängu kahtluse tõttu ära