Tsüstiit tüdrukutel - sümptomid ja ravi - Ravimid tsüstiidi tüdrukutega\nEsmane tsüstiit, erinevalt sekundaarsest, esineb ilma põie varasemate struktuuriliste ja funktsionaalsete kahjustusteta. Parim sel ajal magada.\nTuberkuloosse, gonorrheaalse ja Trichomonase etioloogia spetsiifiline tsüstiit on tüüpilisem patsientide täiskasvanud kontingendile. Laste mittenakkusliku tsüstiidi tekkel on olulised ka sellised tegurid nagu ainevahetushäired kaltsiumoksalaat, uraat, fosfaatkristalluuriaravimite urotropiin, sulfoonamiidid jne kasutamine. Pärast tsütostaatiliste ravimite tsüklofosfamiid kasutamist on teada hemorraagilise tsüstiidi tekkimise juhtumeid.\nKiirguse, toksilised, keemilised ja füüsikalised jahutus- trauma tegurid on ka tsüstiidi tekke riskifaktorid vt tabel 1. Lopatkin jt.\nKusepõie limaskesta põletikuline protsess võib olla fokaalne ja täielik hajus. Kui põie kael on seotud patoloogilise protsessiga, nimetatakse tsüstiiti emakakaelaks, patoloogiaga leitnandi kolmnurga piirkonnas - trigoniit. Põletikulise protsessi ja histoloogiliste muutuste olemuse ravimid tsüstiidi tüdrukutega eristatakse tsüstiiti katarraalseks, teraliseks, bulloosseks, hemorraagiliseks, inkrusteeritud, interstitsiaalseks, nekrootiliseks.\nÄgeda katarraalse tsüstiidi korral on limaskesta tursev hüperemia.\nVeresooned on laienenud, nende läbilaskvus suureneb. Kui suur hulk erütrotsüüte satub eksudaati, muutub põletikuline protsess hemorraagiliseks.\nRaske tsüstiidi korral levib protsess submukoosse kihina, põhjustades turset, põie seina paksenemist ja mädaste infiltraatide moodustumist. Mädane-põletikuline protsess, haarates lihaskihti, häirib limaskesta ja submukoosa trofismi, tekivad tsüstiidi graanulid ja bulloossed vormid. Kirjeldatakse granuleeritud tsüstiidi arengut kui generaliseerunud neurofibromatoosi ilmingut. Inkrustseeruva tsüstiidi korral võivad mitmesugused kristallid kahjustada limaskesta epiteeli. Süsteemse erütematoosluupusega lastel võib interstitsiaalse tsüstiidi arengut pidada üldistatud polüserosiidi ilminguks.\nKirjeldatud on ravimid tsüstiidi tüdrukutega põiepõletiku, haruldase põiepõletiku, arengut, mida iseloomustab põie mahu väljendunud vähenemine ja valu sündroom.\nKliiniliselt iseloomustab seda vormi kusepidamatus ravimid tsüstiidi tüdrukutega hematuria. Eosinofiilse tsüstiidiga patsientide ravimisel on vaja kasutada kortikosteroide. Pediaatrilises praktikas on tsüstiidi kõige tavalisem klassifikatsioon vastavalt limaskesta muutuste vormile, kulgemisele, iseloomule ja põletiku levimusele vt tabel 2. Esmane tsüstiit, erinevalt sekundaarsest, esineb ilma põie varasemate struktuuriliste ja funktsionaalsete kahjustusteta.\nSamal ajal on immuunsuse düsfunktsiooniga laste hüpotermia, hüpovitaminoos eriti A-vitamiinsagedased viirusnakkused. Primaarse tsüstiidi diagnoos on abikõlblik juhul, kui last on põhjalikult uuritud, sealhulgas röntgenikiirte uroloogilised ja urodünaamilised uuringud. Javad-Zade, VM Derzhavin, EL Vishnevsky sõnul põhjustab enamiku laste kroonilist põiepõletikku põie neurogeenne düsfunktsioon .\nPaljudel patsientidel areneb sekundaarne tsüstiit kuseteede anomaalia või väärarengu taustal põie divertikulaadid, põie suu ektoopia jne.\nOn tungiv tung urineerida iga minuti järel. Urineerimise sagedus sõltub põletikulise protsessi raskusest. Ägeda tsüstiidi korral urineerimise häired on seletatavad põie refleksi erutuvuse suurenemisega, närvilõpmete kokkusurumisega. Vanemad lapsed märgivad valu alakõhus, suprapubus piirkonnas küünlade kalendelid kui tsüstiit perineumi kiiritamisega, mida süvendab põie palpatsioon ja täitmine.\nUrineerimise lõpus võib poistel täheldada stranguuriat, see tähendab valu põie, ureetra või peenise põhjas.\nSageli vabanevad detrusori kokkutõmbumisel tilgad värsket verd nn terminaalne hematuria. Väikelastel on ägeda tsüstiidi kliinik mittespetsiifiline.\nTavaliselt äge algus, rahutus, nutt urineerimise ajal, selle sagedus. Kuna väikelastel on nakkusprotsessi lokaliseerimine piiratud, täheldatakse sageli mikroobide-põletikuliste protsesside levikut kuseteede ülaosasse ning üldised sümptomid ilmnevad toksikoosi ja palaviku kujul.\nSellised sümptomid puuduvad sageli vanematel lastel, kellel tsüstiidi korral on üldine seisund veidi häiritud. Reeglina puuduvad joobeseisundi tunnused, temperatuuri tõus, mis on tingitud põie limaskesta ja submukoosse kihi verevarustuse iseärasustest.\nVälise ureetra sulgurlihase ja vaagnapõhjalihaste spasmi tõttu võib väikestel ja vanematel lastel tekkida refleksne uriinipeetus, mida arstid eksitavad sageli ägeda neerupuudulikkuse ARF all. Sellistes olukordades aitab neeru lämmastiku eritumise puudumine välistada ägeda neerupuudulikkuse.\nVanemad lapsed kurdavad valu perineumis, pärakus. Ägedad põletikulised muutused komplitseerimata tsüstiidi vere kliinilises analüüsis on väga harvad peamiselt väikelastel ja komplitseeritud tsüstiidi korral sõltuvad need sellest, kas püelonefriit on liitunud või mitte.\nKuseteede sündroomi tsüstiidi korral iseloomustab neutrofiilse iseloomuga leukotsütuuria 10—12 rakust kõigi vaatevälju hõlmava arvunierineva raskusastmega erütrotsütuuria tavaliselt terminaalne, kuni makrohematuriasiirdepiteeli olemasolu ja bakteriuuria.\nSamal eesmärgil on ette nähtud günekoloogi konsultatsioon. Proteinuuria, isoleeritud ravimid tsüstiidi tüdrukutega, reeglina puudub või on moodustunud elementide olemasolu tõttu uriinis minimaalne. Püelonefriidiga kombineerituna sõltub proteinuuria raskus torukujulise epiteeli kahjustuse määrast. Tsüstiiti iseloomustab uriinis suur hulk lima; ägeda tsüstiidi korral - suure hulga lamerakk-epiteelirakkude esinemine uriinis. Tuleb märkida, et kodu- ja välismaised eksperdid peavad tsüstiidi esmaseks testiks uriini sõelumist nitritite suhtes, mis tekivad bakterite nitraatide redutseerimisel nitrititeks.\nEnamik teadlasi usub, et uriinikultuuri tohib teha ainult siis, kui nitrititesti tulemus on positiivne . Soovitav on testribade laialdane kasutuselevõtt, mis tuvastavad vere, valgu, leukotsüütide olemasolu uriinis, see võimaldab teil kiiresti tulemust saada ja määrata konkreetse patsiendi jaoks ratsionaalne terapeutiline taktika.\nTähtis on mitte ainult saada andmeid tsüstiidiga patsiendi uriinis esineva leukotsüütide, erütrotsüütide, valgu, bakterite arvu suurenemise kohta, vaid jälgida ravimid tsüstiidi tüdrukutega mõne päeva pärast ravi efektiivsust, et veenduda ettenähtud ravi õigsuses.\nPüsiv leukotsütuuria pärast mitmepäevast ravi nõuab diagnoosi selgitamiseks põhjalikumat uuringut. Kirjeldatud on mitmeid uriini kogumise meetodeid. Kuid pediaatrilises praktikas on kõige füsioloogilisem keskmisest voolust vaba urineerimisega. Sellisel juhul on vaja lapse käsi, perineumit ja suguelundeid seebiga põhjalikult pesta. Tüdrukut pestakse eest tagasi ja poisil on vaja eellasakotti loputada. Inokuleerimiseks kogutakse hommikune uriin steriilsesse katseklaasi.\nMikrobioloogiline uuring on ravimid tsüstiidi tüdrukutega läbi viia enne antibiootikumravi ravimid tsüstiidi tüdrukutega, kolm kuni ravimid tsüstiidi tüdrukutega päeva pärast selle algust ja mõni päev pärast ravi lõppu.\nÄgeda tsüstiidi korral ei ole röntgenkiirte uroloogiline uuring näidustatud. Kusepõie endoskoopia võimaldab teil hinnata limaskesta kahjustuste astet ja olemust. See uuring tuleb läbi viia põletikulise protsessi taandumise või remissiooni perioodil - kui kahtlustatakse kroonilist tsüstiiti. Väikelaste jaoks viiakse tsüstoskoopia läbi ravimid tsüstiidi tüdrukutega.\nKusepõie funktsionaalseid uuringuid tsüstiidi ägedas perioodis ei tehta. Ägeda tsüstiidi diferentsiaaldiagnostika tuleks läbi viia ägeda apenditsiidi apendikulaarse protsessi ebatüüpiline asukoht tsüstiidi vere uriiniravi paraproktiidi korral. Nende haiguste korral on võimalik reaktiivse tsüstiidi pilt koos minimaalsete muutustega uriinianalüüsides. Harvadel juhtudel, eriti järsu hematuria korral, viiakse diferentsiaaldiagnostika läbi põie kasvajaga.\nLaste tsüstiidi ravi peaks olema terviklik ja hõlmama üldisi ja kohalikke mõjusid. Ägeda tsüstiidi korral on soovitatav voodirežiim.\nPuhkamine on vajalik, aidates kaasa düsuuriliste nähtuste vähenemisele ning põie ja kuseteede kui terviku funktsiooni normaliseerimisele. Näidatakse patsiendi üldist soojenemist ja kohalikke termilisi protseduure.\nPõie piirkonda saab rakendada kuiva soojust. Mitte mingil juhul ei tohi te võtta kuumaid vanne, sest kõrge temperatuuri kuumus võib põhjustada põies täiendavat hüperemeediat, mille mikrotsirkulatsioon on häiritud. Toit ei tohiks olla tüütu, soovitav on välja jätta kõik vürtsikad, vürtsikad road ja vürtsid. Näidatud on piimatooted, vitamiinirikkad puuviljad. Tsüstiidiga patsientide dieedil on soovitav kasutada laktobatsillidega rikastatud jogurteid, mis tänu urogenitaaltrakti limaskestale nakkumise omadustele suudavad takistada lapsel kuseteedes mikroobse-põletikulise protsessi kordumist.\nJõhvikate, pohlade puuviljajookide tõhus kasutamine.\nJoomiskeem määratakse patsiendi vajaduste järgi. Igapäevane vedeliku kogus jaotub kogu päeva jooksul ühtlaselt. Pärast valu sündroomi eemaldamist on parem soovitada ägeda tsüstiidi joomise režiimi suurendamist.


Kaos, vargused, rünnakud ja terror: Pariisi populaarsus turistide seas langes oluliselt - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Kaos, vargused, rünnakud ja terror: Pariisi populaarsus turistide seas langes oluliselt\nKaos, vargused, rünnakud ja terror: Pariisi populaarsus turistide seas langes oluliselt\nHiina reisiagentuuride liidu president Prantsusmaal, Jean-François Zhou, ütles hiljuti, et kasvav vägivald, vargused ja rünnakud on muutnud Prantsusmaa turistide jaoks üheks kõige vähem ihaldusväärseks sihtkohaks.\nZhou sõnul on Aasiast pärit turistide arv Prantsusmaal viimasel ajal järsult langenud ja paljud turistid on hakanud hoopis tundma huvi Venemaa vastu, kuna sinna on turvalisem reisida. 2015. aastal külastas Prantsusmaad 2,2 miljonit Hiina turisti, kuid 2016. aastal oli see arv langenud 1,6 miljoni peale. Jaapanlastest turistide arv vähenes 39% ja Korea turistide arv 27%. „Paljud Aasia turistid reisivad nüüd meelsamini Venemaale, mis on küll vähem ihaldusväärne, kuid see eest turvaline,“ ütles Zhou ajalehele Le Parisien.\nTuristide arvu vähenemise on põhjustanud üha kasvav kuritegevus ja vägivald Prantsusmaal. „Paljusid Hiina turiste on röövitud Versailles’s ja Eiffeli torni juures, hotellide ees, bussidest väljudes. Turismihooajal ei möödu ühtegi päeva ilma rünnakuteta turistide vastu,“ selgitas Zhou.\nVägivaldsed vahejuhtumid Prantsusmaal on külvanud paanikat Hiina sotsiaalmeedias. Näiteks juhtum 80-aastase mehega, kes sai varastele vastu hakates tõsiselt vigastada, samuti lood sellest, kuidas naisturiste lükatakse pikali ning varastatakse nende kotte.\nZhou, kes on elanud Prantsusmaal 25 aastat on olnud tunnistajaks, kuidas Prantsusmaa on viimaste aastakümnete jooksul muutunud ebaturvaliseks ja Pariis on tõusnud alaealiste kuritegevuse poolest Euroopas esikohale.\nPariisi turismibürood teatasid samuti, et möödunud aastal kahanes Pariisi külastavate turistide arv suurelt ja see on ilmselt seotud terrorismiohuga. 2015. ja 2016. aastal hukkus Prantsusmaal terroristide käe läbi enam kui 200 inimest.\nTeemad: Pariis terrorism turism


Avaleht » Montana Chicago XXL erilahendusega ekstra suur papagoipuur (helehall)\nErilahendusega ekstra suur papagoipuur Montana Chicago XXL (helehall)\nErilahendusega ekstra suur papagoipuur nõudlikule papagoipidajale, kes hindab papagoi heaolu, kõrget kvaliteeti ning suurt ja mugavat puurilahendust oma lemmiku jaoks! Montana Chicago XXL kahe puuriosaga suuremõõtmeline papagoipuur sobib nii suurte kui keskmiste papagoiliikide pidamiseks, kes vajavad eraldatud puuripinda.\nPuuride tootmisel kasutatavad materjalid on eranditult testitud ning lindudele ohutud. Metalli pulbervärviga katmisel on kasutuses ainult toksiinivaba värvimaterjal ja puuridetailidena kasutatavad kinnitused kui ka kruvide metall on samuti lindudele ohutud. Toidu- ja jooginõud on valmistatud roostevabast terasest. Toidu- ja jooginõude mugavaks vahetamiseks asuvad puuri külgedel spetsiaalsed väljapoole avatavad väikesed uksed. Mõlema puuriosa ees on suur uks, mille kohal asub luugiava väljapääsu lisavõimalusena. Ühel küljel on väike luugiava, mis võimaldab pesakasti paigaldamist. Puuri vahesein on soovi korral eemaldatav, mis teeb kahest puuriosast ühe terviku. Puuripõhjas olevad restid ja sahtliosa on puhastamiseks eemaldatavad. Puur on ratastel.\n137 x 81 x 191cm (ilma küljeääreta)\n157 x 101 x 191cm (koos küljeäärega)\nSildid: Montana kõrgkvaliteetne papagoipuur, papagoid, papagoipuurid


Taniel Vares, "Kuula vaid", Global - Saatus&Saladused\nSaaremaa muusiku ja laulja Taniel Varese debüütalbum ilmus eelmisel aastal vahetult enne jõule. Plaat sisaldab kokku 12 lugu, kuulamist on umbes kolmveerand tunni jagu.\nEsmamulje on rahvalik, kergesti omastatav ja tantsule õhutav. Kerge, õhuline, mitte liialt pretensioonikas, ja seda kõike heas mõttes. Midagi sinna kanti nagu Toomas Anni ja Sulo tooted, kuid mõjub märgatavalt värskemana, vähem leierdatuna. Võib-olla ka vähem kalkuleerituna.\nLiiga lihtsakoeline? Targutada ju võiks siinkohal. Varese esitatu võib meeldida või mitte, kuid täie kindlusega saab väita, et "saaremaapoisil" on päris hea vokaal.\nMis materjali puutub, siis leiab nii portsu töötlusi, selliseid kus Vares on ainult sõnade autoriks ja mõned needki, mis on puhtalt tema omad lood. Särtsakamad ja aeglasemad on omavahel enam-vähem tasakaalus.\nVares on väljaandele "Saarte Hääl" esikplaadi kohta öelnud nii: "Minu jaoks on see natuke nagu otsimise tee. Otsin oma rada ja tõenäoliselt niimoodi elu lõpuni välja."\nLauljale endale on väga armas just nimilugu, mis tõepoolest liigitub albumi parimate sekka.\nTegelikult pole Varesel häbeneda midagi. Peaaegu kõik laulud on omal moel sümpaatsed, meeldivad, tujutõstvad. Eriti hästi on tal õnnestunud just ühe tuntud Bee Gees´i loo töötlus, mis nüüd endale nimeks saanud "Üksi teel". Samuti Bryan Adamsi omaaegse menuhiti kaverdamine on Varesel kenasti välja kukkunud, pealkirjastatud kui "Ingli pai". "Kuum suvi" ja "Pariis Pariis" märgiks veel siia juurde ära.\nVaresel on "kirju ja kireva" albumi valmimise juures abiks olnud ka mitmed tuntud tegijad. Kitarrist Sulliwan näiteks ja produtsent Peeter Kaljuste, kes paljudes lugudes ise ka taustvokaali eest hoolitseb.\nPlaadikujundus tähelepanu ei ärata, lihtne selline, kuid elementaarne info lugude kohta on ümbrisel ilusti kirjas.\nSihtgrupp? Ilmselgelt naised, pakuks välja, et just need, kel iga keskea kanti kisub. Ning kes oskavad hinnata puhast selget (mees)vokaali, eestikeelset lembelüürikat ja romantikat.\nTore kink meeldivale daamile!


Kõigi praeguste küberturvalisuse probleemide vastusena käsitletakse kvantkommunikatsiooni. Kuidas kvantkommunikatsiooni turvalisus töötab ja kas see on tõesti lollikindel??\n1 Kvanttehnoloogia selgitatud\n2 Suurem küberturvalisus kvantkommunikatsioonivõrkude ja interneti jaoks\n2.1 Kvantkommunikatsioonivõrkude ja interneti turvamine\n2.2 Kuidas kvantkommunikatsioon töötab??\n3 Kas kvantkrüptograafia pakub lollikindlat kaitset?\nLisaks edusammudele kvantarvutuses on kiireid edusamme ka kvantkommunikatsioonivõrkude arendamisel. Neid on vaja kvantarvutite ühendamiseks ja kvant-Interneti moodustamiseks.\nKvantkommunikatsioonivõrgud, nagu kvantarvutid, kasutavad suhtlemiseks vutte. Kvabitid on võrdsed digitaalsüsteemide bittide ja baitidega. Kuid erinevalt bitist, mille olek võib olla ainult null või üks, võib qubit olla samal ajal nii null kui ka üks olek.\nKvoodiarvutite keerukate probleemide lahendamisel on kvbitite võime korraga hoida mitut olekut korraga. Selle asemel, et ükshaaval läbi vaadata kõik võimalikud vastused probleemile, saab kvantarvuti töötada kõigi võimalike vastustega korraga.\nSuurem küberturvalisus kvantkommunikatsioonivõrkude ja interneti jaoks\nRiigid, eriti Hiina ja USA, kiirustavad kvantkommunikatsioonivõrkude arendamist. Seda seetõttu, et neilt oodatakse üliturvalisi sidekanaleid ja Interneti-teenuseid. Maailmas, kus kübersõda muutub üha tavalisemaks, on selle külgetõmbejõud ilmne.\nSellegipoolest peetakse kvantarvutite saabumist ohuks praegustele küberturbe süsteemidele, nagu varasemas artiklis arutatud. Kvantarvutused muudaksid tänapäevased krüptimistehnikad aegunuks. Kuid kvantvõrkude ja kvant-Interneti maailmas pole neid vaja.\nTeadlased on juba alustanud uute kvantkrüptoprotokollide väljatöötamist, mis on valmis kvant-Interneti saabumiseks. Praegu katsetavad teadlased kvant olekutes olevate sõnumite kodeerimist.\nKvantkommunikatsioonivõrkude ja interneti turvamine\nTänu kvantmehaanika seadustele eeldatakse, et kvantkommunikatsioon on ülimalt turvaline. Seadused on sellised, et kui teade on kodeeritud kvantseisundites, rikutakse see automaatselt, kui keegi proovib seda pealt kuulata ja seda lugeda.\nSeda seetõttu, et kvantoleku mõõtmine muudab selle kohe. Järelikult rikub iga kvantseisunditesse kodeeritud teade, kui keegi üritab seda kinni pidada. Seetõttu on kvantvestlustesse sisuliselt võimatu kuulata. Teadmisi saaks jagada kahe osapoole vahel, mida kolmaski ei suuda kinni pidada.\nVõimalus sõnumeid kodeerida ja dekodeerida oleks kvant-Interneti üks võimsamaid funktsioone.\nKuidas kvantkommunikatsioon töötab??\nQubits jagab teavet protsessi kaudu, mida nimetatakse takerdumiseks. Et kaks osapoolt omavahel suhelda saaksid, peavad nad esmalt looma takerdunud vuttide paari ja jagama seejärel kummagi paarist ühe. Kui vutid on takerdunud, on vutipaaride olek sama.\nKui üks osapooltest soovib teisele sõnumit saata, peab saatja looma kolmanda sõnumi hoidva osa. Sõnumi saatmiseks peab saatja seejärel mõõtma oma qubit-paari ja sõnumi qubit olekut üheaegselt. Mõõtmise korral takerdub need kaks vutti ja puruneb takerdumine esialgsete vutipaaride vahel.\nMõõtmise ajal on vastuvõtja qubit-paar samas olekus, milles sõnum qubit oli enne mõõtmist. Sõnum on „teleporteerunud” sõnumi kvbitist vastuvõtja qubitti.\nKas kvantkrüptograafia pakub lollikindlat kaitset?\nKvantkommunikatsioon ja krüptograafia tõotab tulevikku kvant-internetti, mida ei saa häkkida. Kahjuks see tõenäoliselt siiski nii ei ole. Vaatamata suurepärasele tehnoloogiale on sellel alati inimlik liides, mis on sageli nõrk lüli.\nTuleb meeles pidada, et lollikindel ja eriti turvaline tehnoloogia ei ole nii, kui inimesed seda kuritarvitavad. Üksikisikutele kvantkrüptitud ühenduse pakkumine oleks kasutu, kui nad siis kasutaksid nõrku paroole, jagaksid paroole või klõpsaksid linke, mida nad ei peaks. Kvantmaailmas võivad ründajad ikkagi oodata, millal indiviidid paljastavad oma üliturvalise kvantvõtme ja selle varastavad.\nMe peaaegu ei kujuta enam ette maailma, kus pole vestlusrakendusi. Vestlusteenused pakuvad meile võimalust\nKvant rabitəsi bütün mövcud kibermühafizə problemlərinə cavab olaraq qeyd olunur. Kvant rabitəsi təhlükəsizliyi necə\nKas soovite installida VPN-i oma Chromecastisse, kuid te ei tea, kuidas? Siit saate lugeda,\nKui olete kasutanud Internetti nii kaua kui meil, võite meeles pidada, et pidite enne


JOIK meeste kinkekomplekti kuuluvad praktilised ent tõhusad nahahooldusvahendid, mis on pakitud lihtsasse, mehele sobivasse kosmeetikakotti.\nNäopesuvaht meestele - aaloemahla, kase- ja humalaekstraktiga rikastatud näopesuvaht puhastab õrnalt kuid tõhusalt, eemaldades päeva jooksul nahale kogunenud mustuse. Sisaldab kookose baasil toodetud õrnatoimelisi ja nahasõbralikke puhastavaid komponente.\nDeodorant meestele - naturaalne, värske rohemündi lõhnaga deodorant looduslike mineraalsoolade ning salveiekstraktiga ei ummista poore ega takista naha loomulikku toimimist, kuid neutraliseerib ebameeldiva lõhna tekke ja annab värskuse kogu päevaks.\nMerelaine seep - nahka niisutavate ja toitvate õlidega rikastatud seebi lõhnanootides seguneb värske meretuule aroom puidu ja tsitruse nootidega ja on seetõttu nii naiste kui meeste suur lemmik.


Jora » 2021 » september\nPostitatud rubriiki Muljed, Tööasjad | ITSPEA ja Clannad, 1 kommenteerimine on välja lülitatud\nLiigutame pappi, 2\nNonii, nüüd on II pensionisamba raha ära paigutatud. Ei hakanud siin midagi uut leiutama, võtsin juba tuttavaid asju ja üritasin natuke sektorite vahel ära jagada ka. Seega Kaku II samba hetkeseis:\n* IBM (IT) – ca 1/5\n* Lockheed-Martin (lennukid, sõjatehnika, küberturve) – ca 1/5\n* AT&T (telekommunikatsioon) – ca 1/5\n* Tallinna Sadam (transport) – ca 1/5\n* Silvano Fashion Group (riided) – ca 1/7\n* Baltic Horizon Fund (kinnisvara) – väike jupp, lisanduv raha läheb esialgu sinna\nSeega üsna konservatiivne ja selge dividendiorientatsiooniga valik. Kõige rohkem tekitab küsimusi AT&T, mis on küll maailma suurim telekommunikatsiooniettevõte, kuid teatas (sinder, just peale minu põhikonto ostu) dividendi vähendamisest järgmisel aastal ning kukkus sealt alates ligi 10%. Aga praegu maksab veel hästi, ära müüa jõuab alati ja vahel vaadatakse otsuseid ringi ka – eks järgmisel aastal näeb.\nKakk on nüüd lisaks muudele ametitele veel ka fondijuht. Ehk juhib tuliuue pensioni investeerimiskonto ehk PIK-i kaudu enda II pensionisamba investeeringuid.\nSammas oli paljude teiste inimeste omadega võrreldes üsna tugev ning viimase paari aasta jooksul, kui see LHV indeksfondis istus, oli ta mõnevõrra isegi juurde teeninud. Siiski, algne SEB ei suutnud sinna sissemaksetele peaaegu midagi lisada ning ka hiljem teatepulga üle võtnud LHV “progressiivid” esinesid lahjalt.\nVõtsin huvi pärast ekse… brr, LibreOffice Calci ja lõin sinna sisse hüpoteetilise kasvugraafiku 4% aastatulususe ja palgast pidevalt lisanduvate sissemaksetega. Sain tulemuseks, et liitintressi abil õnnestub ametliku pensialguseni jäänud 12 aastaga praegune summa jämedalt kahekordistada. Mis valemiga kutselised pankurid seda raha ca 20 aastaga ca 16% kasvatada suutsid, jääb kergelt arusaamatuks. Üks tark lause ütleb, et ära eelda pahatahtlikkust seal, kus võib asja seletada lollusega – aga ma pigem kipun arvama, et eesti rahvale tõmmati kogu senise pikaajalise pensionitralliga üks korralik oravanahk sügavalt silmadele. Eriti ropuks muudab asja see, et tegu polnud paljalt kergeusklike koorimisega, vaid riiklikul tasemel röövimisega – paljudel kodanikel puudus võimalus sellest mööda pääseda.\nVähemalt tuleb seekord tänada Isamaa erakonda, kes selle süsteemi ümber lasi teha (muidugi võib vaielda selle üle, kas lisatud võimalus kogu kupatus lihtsalt välja võtta ja laiaks lüüa on riigi vaates hea lahendus).\nTäna sai esimesed ostud USA-st ära tehtud, homme (või lähiajal) võtan midagi ka koduturult. Kui portfell koos, kirjutan lähemalt.\nP.S. Kui mõni LHV tegelane seda peaks lugema, siis oleks palve asjaomastele isikutele – tehke oma netipank korda. Seni pikka aega kiiduväärselt lihtne ja lollikindel süsteem meenutab peale PIK-i lisandumist legendaarset Kört-Pärtli särki pühapäeva hommikul, kaks kontot on täiesti risti-põiki segamini ja ülevaadet on üsna keeruline saada.\nPostitatud rubriiki Arusaamad, Muljed | Liigutame pappi kommenteerimine on välja lülitatud


Odavad lennupiletid Panamá, Panama - Cucuta | momondo\nPanamá, Panama – Cucuta\nOdavad lennud marsruudil Panamá, Panama–Cucuta\nViiruse COVID-19 (koroonaviirus) levik võib mõjutada reisimist lähtekohast Panamá Tocumen Intl sihtkohta Cucuta.\nMarsruudi Panamá, Panama – Cucuta teave\nTutvu lennuaja, otselendude ja lennujaamadega marsruudil Panamá, Panama – Cucuta\nMarsruudil Panamá, Panama - Cucuta ei ole otselende. Linnade Panamá, Panama ja Cucuta vahel ei ole populaarseid marsruute.\nSihtkohas Cucuta on 1 lennujaam: Cucuta Camilo Dazo (CUC)\nKuidas leida kõige odavam lend marsruudil Panamá, Panama–Cucuta\nMis kuul on kõige soodsam lennata sihtkohta Cucuta?\nSoodsaim kuu marsruudil Panamá, Panama - Cucuta lendamiseks on september, kalleim aga detsember\nKui pikalt tuleks ette broneerida lend suunal Panamá, Panama–Cucuta?\nSoodsaim aeg marsruudile Panamá, Panama–Cucuta piletit osta on ligikaudu 60 päeva enne väljumist\nKui kaugel on Panamá Tocumen Intl sihtkohast Cucuta Camilo Dazo lennukiga reisides?\nSihtkohtade Panamá Tocumen Intl ja Cucuta Camilo Dazo vaheline kaugus on umbes 780,8 km.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Cucuta Camilo Dazo sihtkohta Panamá Tocumen Intl?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Panamá Tocumen Intl sihtkohta Cucuta Camilo Dazo reisimisel\nEnamik reisijaid lähtekohast Panamá Tocumen Intl peavad esitama sihtkohta Cucuta Camilo Dazo sisenemiseks COVID-19 testi tulemuse ja/või karantiinis olema.\nKülastajad lähtekohast Panamá Tocumen Intl peavad enne sihtkohta Cucuta Camilo Dazo reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 72 tundi RT-PCR (NAAT) testi ja 72 tundi antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast Panamá Tocumen Intl saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Cucuta Camilo Dazo sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Cucuta Camilo Dazo tagasi lähtekohta Panamá Tocumen Intl?\nSihtkohast Cucuta Camilo Dazo tagasi lähtekohta Panamá Tocumen Intl reisimine\nKülastajad lähtekohast Cucuta Camilo Dazo peavad enne sihtkohta Panamá Tocumen Intl reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 72 tundi RT-PCR (NAAT) testi ja 72 tundi antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast Cucuta Camilo Dazo saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Panamá Tocumen Intl sisenemist karantiinis olema.\nKui plaanid käesoleval ajal sihtkohta Cucuta reisida, siis on soovitatav end praeguste piirangutega kursis hoida ning avalikes kohtades ohutusnõudeid järgida.\nCucuta ei tundu enam nii kutsuv? Vaata lende riigi teistesse linnadesse\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist suunal Panamá–Cucuta?\nmomondo võrdleb hindu sadadelt lennufirmadelt ja pakkujatelt, et saaksid leida ja broneerida parima lennupakkumise suunal Panamá–Cucuta. Miljonid inimesed usaldavad ja kasutavad momondot, nii et võid mureta olla.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende suunal Panamá–Cucuta?\nJah. Kõiki saidil momondo olevaid lende suunal Panamá–Cucuta saab filtreerida erinevate reeglite alusel, sh paindliku broneerimise põhjal.\nKuidas aitab momondo leida lende suunal Panamá–Cucuta?\nKui oled lehel olevat otsinguvormi kasutades otsingu teinud, pakub momondo kasulikke filtreid ja ülevaateid. Saame sulle näidata lendamiseks odavaimaid päevi ja kellaaegu ning filtreerida sinu otsingu tulemusi, et saaksid suunal Panamá–Cucuta lennupileti broneerimisel targa otsuse teha.\nMa pole praegu valmis broneerima lendu suunal Panamá–Cucuta. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nSaidil momondo saab kiiresti ja lihtsasti lisada hinnateavitusi lendudele suunal Panamá–Cucuta. Tee lihtsalt otsing ja vali hinnateavituse funktsioon. Nii lihtne see ongi.


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 9Teadmiste vajadusest\nTugev ahel, kus kõrgetasemelised ülikoolid ja teadusasutused loovad kindla põhja teadusmõttele ning teadusmõte saab omakorda toitu alusuuringutest, tagab Eesti tuntuks saamise teadmiste keskmena rahvusvahelisel areenil.\nKirjutan neid ridu Eesti teaduselust kandidaatriigis, teades, et artikli ilmumisel on Eesti juba Euroopa Liidu liige. Tuleb tunnistada, et juba paar aastat tagasi avaldasin mõtteid samal teemal, mõeldes ühinemisele lähitulevikus (Engelbrecht 2001a). Sellele järgnes ühe euroskeptiku ärritunud telefonikõne, kus mind sarjati liigse eurooptimismi eest. Mu optimism on endine, sest ma usun inimestesse ja teadmiste vajadusse. Ja mis kõige olulisem, teadusuuringud ja nende väärtus on tänapäeval alati rahvusvahelise iseloomuga. Sirvisin üle ka oma teised, tulevikuvaadet sisaldavad kirjutised (Engelbrecht 2000; 2001b), sellest siis käesoleva artikli pealkiri. Üht-teist on vahepeal muutunud, visioon on praegu selgem, kuid alles on jäänud palju valupunkte. Euroopa areneb dünaamiliselt ning Eestigi seab oma samme sisemiste vajaduste ja ühishuvide sunnil. Alljärgnevalt mõned mõtted suundumustest üksiku ja üldise raames. Mõlemat on vaja, sest üldine koosneb üksikuist ja üksik ei saa läbi üldiseta. Viimase väite pinnal tekib meil teinekord arusaamatusi, sest ikka ja jälle arvatakse, et Eestis ei kehti üldtunnustatud tavad ja reeglid.\nRääkides teaduselu suundumustest ja teaduspoliitikast üldiselt, tuleks eristada ühelt poolt teadlaskonna arvamusi ja teiselt poolt ametlikke dokumente. Arvamuste kvintessents on formuleeritud Budapestis toimunud maailma teaduskonverentsi deklaratsioonis (WSC 1999) ja saanud värskema näo samas toimunud maailma teadusfoorumi kokkuvõtetes (WSF 2003). Ainult teadmised viivad ühiskonna uude sajandisse, nenditi 1999. aastal. Teadusfoorumi teemad olid: teadmised ja elukvaliteet, teadmistepõhine ühiskond, teadmistepõhine majandus, teadmised ja teadus jne. Tihti on need mõisted omandanud võlusõnade staatuse, seetõttu püüdis maailma teadusfoorum (2003) neid lahti seletada. Kogu meie tegevus on tegelikult teadmistepõhine ning praegu tavalised asjad on kunagi olnud uudsed, olgu selleks näiteks harkader või raadio, teleskoop või sisepõlemismootor. Tänapäeva teadmistepõhise ühiskonna iseloomulik tahk on aga informatsiooni liikumise kiirus ja sellega kaasnev innovatiivsus. Teadmised jõuavad iga ühiskonna liikmeni ja “rikastavad igaüht nii kultuuriliselt kui ka materiaalselt” (WSF 2003). See tähendab rahvusvahelist teadmiste genereerimist, selle jaotust (difusiooni), kasutamist ja kaitset. Probleeme võib seejuures tekitada mitte ainult informatsiooni puudumine, vaid ka üleküllus. Seega kasutab teadmistepõhine ühiskond kiiremini kui kunagi varem kõiki teadmiste vorme, rõhutab võrdseid võimalusi info saamiseks ja rakendab ikka rohkem teadmistepõhist analüüsi otsuste tegemisel. Päris loomulikult on dialoog ühiskonna ja teaduse vahel tähtsam kui kunagi varem, mis tõstab fookusse hariduse.\nMõistagi tekitab selline intuitiivne teadmistepõhise ühiskonna seletus vastuväiteid. Nii kasutavad Gorzelak ja Jałowiecki (2004) mõisteid “teadusühiskond ehk teaduspõhine ühiskond” (scientific society) ja “teadmisterikas majandus” (knowledge-intensive economy). Nende põhitees on arusaam, et kogu meie tegevus põhineb teadmistel ja definitsioonidesse tuleks lisada ajategur.\nDeklaratsioonid teadmiste tähtsusest on harilikult üldsõnalised, ühiskond peab kokku leppima põhimõtetes. Eesti ühiskond pelgab mõnikord üldisi sõnu ja nõuab kohe konkreetset tegevuskava, meedet ja tulemusi ning tulemuste mõõtmist. Kõike aga ei saa mõõta. 2003. aastal Varssavis toimunud 3. Euroopa dialoogi ja universaalsuse kongress oli pühendatud “tarkadele ja headele inimestele”. Kuidas neid omadusi mõõta? Põhimõtted on alati esmased, neile järgnevad hiljem lahenduste ideed ning päris lõpuks tegevuskava.\nAlusuuringutest sünnib ühiskonna sünergia\nNüüd aga ametlikest riikidevahelistest kokkulepetest. Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse suundumustele 21. sajandi algul pandi alus Lissaboni ja Barcelona dokumentides. Ideed Euroopa teadusruumist ja teadmistepõhisest Euroopast üldse on tänaseks saanud selgema väljenduse. Paari probleemi tahaksin siiski rõhutada. Kõik tervitavad sihti jõuda teadus- ja arendustegevuse rahastamisel 3%-ni SKP-st, kuid selleni jõudmine pole kerge. On ilmnenud rida kitsaskohti, millest kõige olulisem on ehk haritud inimeste (teadlaste, inseneride) nappus. Euroopas tervikuna on hinnanguliselt puudu umbes 700 000 haritud inimest, see suunab tähelepanu haridusele. Euroopa raamprogrammide senisest panusest hoolimata on saanud selgeks, et eelkõige rakendusi rõhutades võib pikema aja jooksul kaduda pind jalge alt. Siin on paras koht meelde tuletada Armin Toffleri omaaegset mõtet. Ta kiitis ühiskonda oskuse eest lahendada üksikprobleeme, kuid hoiatas: üksikud tükid tuleb kokku panna tervikuks ja näha arengut (s.o kogu teadus- ja arendustegevust) tervikuna. Seda mõttekäiku saab edasi arendada ühiskonnale kui tervikule. Euroopa Liit on täiesti õigustatult asunud pöörama suuremat tähelepanu alusuuringutele kui ühendavale tegevusele. Euroopa Komisjon on avaldanud oma seisukoha dokumendis “Euroopa ja alusuuringud”. Käesoleva aasta veebruaris Dublinis toimunud seminar “Euroopa teel tipptasemel alusuuringutele”, millest võtsid osa ka teadusministrid, juhtis Euroopa Komisjoni tähelepanu vajadusele suurendada toetust teadus- ja arendustegevusele tervikuna ja eriti alusuuringutele. See on nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide ülesanne. Kindlasti aitab Euroopa Liidus tervikuna sellele kaasa Teadusuuringute Nõukogu (European Research Council) moodustamine. Kavad 7. raamprogrammi koostamiseks seavad esikohale alusuuringud, teaduse tippkeskused ja integreeritud projektid. Vaid kahte suunda – kosmoseuuringud ja julgeolek – on kavas eraldi arendada.\nEeskujuks Rootsi ja Soome\nKuidas sellega hakkama saada? Euroopa Teaduste Akadeemiate Nõukoda (European Academies’ Science Advisory Council, EASAC) on avaldanud analüüsi (Towards 3%… 2004), kus tähelepanu all on Rootsi ja Soome kogemus. Teatavasti on mõlemad maad ületanud tublisti Lissabonis seatud 3% sihi. Kui lühidalt kokku võtta, siis on mõlemad riigid käitunud targalt, tõstes fookusse teadus- ja arendustegevuse, suurendades pidevalt rahastamist riigieelarvest, luues paremaid tingimusi teadustööks ning soodustades tööstuse osalemist. Tingimuste loomise alla kannavad soomlased nii hariduse üldiselt kui ka kõrghariduse täppis- ja tehnikateadustele suunamise, rahvusliku kultuuri, rõhutamaks teadussaavutusi, ja hea haldussüsteemi. Nii vastuoluline kui see ka ei tundu, tuuakse Soome tänase edu üheks põhjuseks 1990. aastate majanduslangust. See käivitas nimelt rahvustunde (võiksime vist rääkida Soome “sisust”, s.t jonnist ja visadusest). Nokia näidet on esitatud nii tagajärje kui ka põhjusena, sest omaaegse tehnoloogiaprogrammita “Finnsoft” oleks Nokial olnud tunduvalt raskem oma positsioone saavutada.\nVõrdlusena on EASAC-i aruandes ülevaade Ungarist, kes küll hulk maad taga olles püüab samasuguseid samme astuda. Ungari kuulutab ametlikult, et tema siht on tõsta oma riik teadus- ja arendustegevuse fookusse rahvusvahelises ulatuses. See on tark ettevaatav poliitika, sest Soome alustas oma sihipärast teadus- ja arendustegevuse poliitikat ligikaudu 20 aastat tagasi.\nEuroopa järgib neidsamu põhimõtteid. Hispaania (CORDIS 2004) kavandab rahastamise suurendamist 25% aastas (ettevaatega aastani 2008), Saksamaa suurendab oma teadus- ja arendustegevuse rahastamist eelarvekärbetest hoolimata, Tšehhi koostab uut teadus- ja arendustegevuse strateegiat (planeeritud kasv 0,1% SKP-st aastas), Ungari koostab uusi programme (Towards 3%… 2004) jne. Terava dissonantsina kõlavad Prantsusmaa valitsuse lühinägelikud sammud (Kiik 2004), kes vastupidi Euroopa Komisjoni soovitustele tahaks teadlaste töökohti kärpida. Seda jälgivad hoolega (ja ilmselt ka hea meelega) naabermaad ning USA ja Jaapan, kellele avaneb suurepärane võimalus ajusid sisse tuua. On kerge ennustada, kes on kaotaja.\nKui aga kokku panna “tükid”, siis on täiesti selge, et Lissaboni tõuge teadmiste olulisusest oli äärmiselt vajalik. Sihid ja ohud on teadvustatud ja sõltub kõikidest riikidest, kuidas me edasi liigume. Euroopa traditsioonid, kultuuriline rikkus ja potentsiaal loovad arenguks head eeldused.\nEestiski siht tugevale teadusmõttele\nKuidas näeb Eesti teadus- ja arendustegevus välja Euroopa taustal? Alustada tuleks kaugemalt, ligikaudu tosina aasta eest alustatud muudatustest, mis on olnud aluseks tänastele sammudele. Viidates ülevaatele (Engelbrecht 1998), mis esimesi samme kirjeldab, võiks järgmise perioodi olulisteks tähisteks lugeda rahastamissüsteemi viimist kvaliteedipõhiseks ja Riigikogus heakskiidetud Eesti teadus- ja arendustegevuse strateegiat aastaiks 2002-2006 “Teadmistepõhine Eesti”. Strateegia visioon näeb Eestit teadmistepõhise ühiskonnana, kus materiaalsed ja vaimsed (sh rahvuslikud) väärtused sõltuvad teadmistest ja nende rakendamisest. Mõnikord öeldakse, et visioon olevat üldsõnaline. Proovigem aga ülaltoodud lauset eitusena esitada: “Eesti kui teadmistepõhise ühiskonna materiaalsed ja vaimsed väärtused ei sõltu teadmistest ja nende rakendamisest.” Kas selline tulevik sobib meile? Vaevalt küll. Ja kohe teine küsimus: kas me pole rõhutanud viimasel ajal ülaltoodud visioonis üksnes materiaalset heaolu? Kas pole püüe vaimset heaolu edendada teinekord varjatud hedonismi plastmassõitega?\nVaatame nüüd olukorda konkreetsemalt. Strateegias pole kõik visandatu realiseerunud. Eriti oluline mahajäämus on programmilises tegevuses – programmid võtmesuundades toimuva tegevuse koordineerimiseks ja rahastamiseks pole näiteks realiseerunud. Ometi ütleb teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus (§ 13) ministeeriumide ülesandeid sätestades, et nende hulka kuulub ka oma valitsemisalale tarviliku teadus- ja arendustegevuse (sh programmide) ning selle finantseerimise korraldamine.\nVabariigi Valitsus on viimasel ajal hoogustanud oma tegevust ning kavand “Eesti edu 2014” visandab tegevuse 10-aastase ettevaatega. SPINNO, infrastruktuuri programm, innovatsiooniteadlikkuse programm, riskikapitali programm jt peaksid soodustama kõrgharidust, teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni. Tahaksin lisada siia mõned mõtted, mis kajastuvad ka Teaduste Akadeemia arvamuses “Eesti edu 2014” kohta. Kavandis oli teadustegevuse ainuke väljund otseselt seotud tehnoloogia ja innovatsiooniga. Kahtlemata on see teadustegevuse üks oluline väljund, kuid mitte ainus. Seetõttu tahaksin täiendada kavandit järgmiselt:\nteaduse roll arenenud riikides haarab üldist teadmiste kasvu kui hea hariduse, konkurentsivõimelise majanduse, kultuuri (laiemas tähenduses) ning riigi kodanike teadlikkuse alust. See tähendab ka teadus- ja arendustegevuses pädevatele inimestele töötamisvõimaluste loomist riigis;\nalus- ja rakendusuuringute tihe läbipõimumine on eduka innovatsiooni eeldus ning nõuab teadusstruktuuride paindlikkust ja tihedat koostööd teadlaskonna, ettevõtjate ja üldsuse vahel;\ntugevad ülikoolid ning teadus- ja arendusasutused on nii innovatsiooni arendamise kui ka sotsiaalsete protsesside suunamise eeldus.\nAhelas peavad kõik lülid tugevad olema. Muidu juhtub nii, nagu vanas jutus sõjast Plevna all: alguses ikka laadisime ja lasksime, pärast ainult lasksime. Nii ei tule midagi välja. Tugevad ülikoolid ja teadusasutused annavad tugeva põhja teadusmõttele. Teadusmõte saab aga toitu alusuuringutest, muidu kaob teadustegevuse potentsiaal ja pole alust heal haridusel. Selline on selge arusaam nüüdisaegses Euroopas ja ka Eesti tippteadlaste hulgas. On hea meel, et kitsastest tingimustest hoolimata on meie teadustulemused täiesti arvestatavad. Küsimus on, kuidas neid kasutada nii, et tulu oleks suurem nii lähemas kui ka kaugemas tulevikus.\nTeaduses maksab ainult kvaliteet\nTeadustulemuste väärtustamine ja nähtavaks tegemine pole tähtis ainult Eesti ühiskonnas, see on oluline palju suuremas mastaabis. Tuleb tunnistada, et mõlemal suunal on meil palju teha. Kui meie ühiskond hüüab uhkelt, et meil on palju ülikoole ja muid kõrgharidust andvaid institutsioone, siis on see enda ja teiste petmine. Ülikooli teeb ülikooliks teadustöö ja õpetamine koos. Ja siit tulemegi tingimuste ja atmosfääri juurde, mis on vajalik nii teadustööks kui ka õpetamiseks. Teaduse tippkeskuste programmi abil on jää hakanud liikuma, õppekavade akrediteerimise analüüs peaks samuti andma tõuke korraliku ülikoolihariduse paremustamiseks. Oluline on tulemuste nähtavus. Oluline mitte seetõttu, et teadlased erilist aupaistet vajaksid, vaid siin on mängus juba riigi huvid. Hiljutisel Dublini konverentsil kohtusin Nokia asepresidendi dr Tero Ojanperaga. Küsimusele, miks Nokia rajas hiljuti ühe oma teaduslaboratooriumi Budapestis, vastas ta: “Me teadsime, et Ungaris on matemaatika väga heal tasemel.” Aga selle taseme saavutamiseks on tehtud kaua tööd. Teise näite võin tuua Tšehhist, kus tööstus panustab teadus- ja arendustegevusse juba rohkem kui riik (koguprotsent on siiski veel madalam kui Euroopa Liidu keskmine). Kui vaadelda kiretu teadusstatistika järgi koteeritavaid teadustulemusi, siis Tšehhis on parimad nn põrketegurid matemaatikas ja tehnikateadustes. Teiste sõnadega, tehnikateaduste väärtustamiseks on tehnikateadlased teinud tõsist tööd ka rahvusvahelise mõõdupuuga mõõtes. Siit maksab õppust võtta.\nKas oleme teinud kõik, mis meist sõltub, et teadustulemused oleksid tasemel? Seitsme aasta eest juurutatud rahastamissüsteem, kus eksperthinnangud ja kvaliteedikontroll mängisid oma osa, on kindlasti teadustulemuste taset tõstnud. Tuleb rõhutada, et sihtfinantseerimise juures määrati üksnes miinimumnõuded nii täitjate kvalifikatsiooni kui ka uurimisrühma kriitilise massi (täitjate arvu) suhtes. Mitte kõik pole selle süsteemiga kaasa läinud. Oma osa on ka tegematajätmistel – programmid pole käivitunud ning EAS-i (Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus) ja tema eelkäijate roll rakendusuuringute rahastamisel on jätnud soovida. Sellest ka selle suuna rahulolematus. Ometi tahaksin siin tsiteerida Soome Akadeemia arvamust (High Technology Finland 2004): “Ükskõik mis sihiga teadusuuringuid läbi viiakse, nende mõju on nähtav ainult kõrge teadustaseme puhul.” Ka Eesti Teaduste Akadeemia välisliige, Nobeli laureaat Richard Ernst ütleb: “Ilma range kvaliteedihindeta on teadusuuringud ajaraiskamine.”\nFinantseerimispõhimõtetesse külvatud segadust\nHaridus- ja teadusministeerium tellis ühelt Manchesteri ülikooli instituudilt (PREST) uuringu Eesti teadus- ja arendustegevuse finantseerimise hindamiseks ja selle parandamise ettepanekuteks (Assessment… 2003). Olen ise olnud hulk aega tegev rahvusvahelise teaduspoliitika areenil ja ütlen täie teadmisega: professionaalselt jättis uuring palju soovida ning tulemus oli allpool minu (ja mu paljude kolleegide) tunnustuslatti. Õigupoolest oli see ühe (!) ametniku arvamus, kes eksis paljude nõuete vastu. Et mitte jääda üldsõnaliseks, loen üles mõned eksimused:\nkavandatud süsteemi tegematajätmisi (programmid, rakendusuuringute probleem) polnud analüüsitud;\nvaadeldud oli teadust ainult tehnoloogia mootorina, unustatud aga täppisteadused, meditsiin, põllumajandusteadused, humanitaaria ja sotsiaalteadused ning nende osa ühiskonnas (s.t tervik jäeti kõrvale);\nteadustöö kvaliteedi mõistet ei arvestatud;\nteadlaskarjäär ja haridus kui selle oluline osa oli kõrvale jäetud;\nrahvusvaheline koostöö ja selle mõju oli kõrvale jäetud (Eesti polegi uuringu kohaselt Euroopas?);\nmitmed näited põhinesid emotsioonidel (“inimesed arvavad”), mitte faktidel; selle erinevuse ilmnemisel oleks olnud vaja leida põhjus;\naruandes polnud esitatud intervjueeritavate nimesid ega nendega probleeme arutatud.\nKõige selle tulemusena nenditakse, et Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise institutsionaalne struktuur on hästi üles ehitatud ja loogiline ning seejärel asutakse seda lammutama. Lõpptulemusena pakub uuringu autor välja ainult ühe süsteemse võimaluse – kogu rahastamine ühe katuse alla! Siiani pole teada ühtki sellist töötavat süsteemi, Norra kavatseb proovida, kuid teiste maade kolleegid on väga skeptilised. Ka Euroopa Komisjoni Teadusnõukoda (European Research Advisory Board, EURAB) soovitab vahendite mitmesust ja konkurentsi, eriti uutele liikmesriikidele. Terava kontrastina saan siia kõrvale tuua Soome Akadeemia ja Taani tippkeskuste rahastamisvalvatsioonid, kus tunnustatud teadlaste meeskonnad analüüsisid väga põhjalikult rahastamisskeeme. Kriitilised märkused olid põhjendatud ja tasakaalukad. Ilmselt tehti meil töö tellimisel viga, aluseks võeti nn riigihanke seaduse järgne avalik konkurss ja ei nähtud vaeva ekspertmeeskonna leidmisega, nagu tehti mujal. Soomes näiteks valis ministeeriumi nimetatud juhtkomitee evalveerimiskomisjoni esimehe ja koos valitud esimehega ülejäänud komisjoni liikmed.\nKriitilistest märkustest hoolimata käivitas PREST-i aruanne baasfinantseerimise idee, mida ka poliitikud on aktsepteerinud. Esialgsed vaidlused (raha olevat vaja eelkõige nõrkade teadussuundade arendamiseks) on nüüd kainelt jõudnud kvaliteedinõuete juurde ja lisanud tingimuse Euroopa Liidu projektide kaasfinantseerimiseks. Seda lisaraha tuleb tõesti tervitada, sest olemasolev sihtfinantseerimine töötab “viimase” peal.\nMeie teadus- ja arendustegevuse riiklikus rahastamises tuleb järgida kolme suunda (kolleeg Jaak Aaviksoo idee kohaselt):\njärjepidevat ja jätkusuutlikku (siht- ja baasfinantseerimine, infrastruktuuri rahastamine);\ndünaamilist (Eesti Teadusfondi ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse grandid, doktoriõpe, järeldoktorite grandid);\nstrateegilist (programmid ühiskonna otseste vajaduste huvides).\nSee on ainult üks osa tervikust, lisada tuleb otsesed ettevõtluse tellimused, mis heal järjel oleva majandusega riikides ületavad riikliku panuse teadus- ja arendustegevusse. See ei tule iseenesest (vrdl eespool Soome kogemust). Peab olema vajadus, huvi, tahtmine, info jms, teiste sõnadega – oluline on teadus- ja arendustegevuse sidusus ühiskonnaga. Hiljutine Teaduste Akadeemia ümarlaua arutelu ettevõtjate ja teadlaskonna vahel tõi esile nii mõnedki kitsaskohad. Mõistagi on vajalik info levik, kuid tihti takerdub koostöö (s.t tööstuse tellimused) vahendite puuduse taha. Samas võiks tuua näiteid, kuidas eraettevõtlus mitte ainult ei telli rakendusuuringuid, vaid toetab ka alusuuringuid. Nii rahastab eraettevõtlus kütuseelementide laborite tööd selge sihiga tulevikku.\nEesti ambitsiooniks kõrge teaduspotentsiaal\nÜhes oma eelmises artiklis (Engelbrecht 2001b) mainisin kolme põhjust, mis pidurdavad meie häid mõtteid. Need on:\nsuutlikkus, sest ei jätku tegijaid ei teadustöös ega selle korralduses,\nsuutlikkus, sest arendustegevus vajab rohkem tegijaid,\nsuutlikkus, sest kraadiõpe vajab paremaks muutmist.\nMainitud põhjused on endiselt jõus. Teadustegevuses on eriti terav noorte inimeste nappus. PhD-kraadi kaitsnute arvu tõusust hoolimata tuleks otsustavalt tegutseda. Vastupidi kuuldud arvamustele, et avada tuleks ikka rohkem ja rohkem kraadiõppekohti, arvan ma, et eelkõige tuleb pöörata tähelepanu just kraadiõppurite sisulisele tööle ja nende juhendajatele. Arvamus leidis kinnitust möödunud aastal Teaduste Akadeemias toimunud järeldoktorite konverentsil, kus noored inimesed rõhutasid uuringute kvaliteeti, juhendamise taset (s.o teadustöö keskkonda) ja korraliku teadlaskarjääri väärtustamist Eestis. Selle põhjal jõudis Teaduste Akadeemia arvamusse “Eesti edu 2014” kohta viide: tähelepanu tuleb pöörata haritud inimeste töökohtade loomisele, et noored inimesed tahaksid oma eesmärke realiseerida just Eestis. Kui me seda suudame, siis saame hakkama demograafilisest tagasilöögist ja muudest muredest hoolimata. Kindlasti tuleb aga arvestada Euroopa Liidu kitsaskohaga – haritud inimeste nappusega -, mis Eestit võib lähiaastail tugevalt mõjutada. Seega on vaja tarka ressursside jaotust, eriti inimkapitali osas. Teadagi on vaja pädevaid ametnikke, kuid veelgi rohkem pädevaid tegijaid. See viitab vajadusele hoida häid teaduskollektiive, sest need ei sünni üleöö. Tunnistan, et nii mõnedki ümberkorralduste, uute keskuste loomise ja vanade lõhkumise kavad teevad mind ärevaks. Järjepidevus teadustöös on tähtis faktor ja häid tegijaid tuleb hoida.\nVabariigi Valitsuse kavand “Eesti edu 2014” väärib tõsist tähelepanu, kuid mitmed asjad tuleb veel selgeks vaielda. Viimasel ajal kõlavad aga vaidlustes valjuhäälsed keskpärasuse noodid, millega asjade käiku püütakse endale (kellele küll?) mingil moel soodsamale rajale suunata. Eriti kahju on siis, kui aetakse segi reeglid ja tahtmised, teadmised ja teadusuuringud. Sügavamalt mõeldes on arvamuste lahknemise põhjuseks erinev arusaam teaduse funktsioonist. Üks arusaam on seotud teaduse globaalse iseloomuga, mis väärtustab uusi teadmisi igas valdkonnas, olgu selleks füüsika või elav loodus, keeled või ühiskonna arengu seaduspärasused, inimene või tehnika. Uued teadmised loovad soodsa pinna sihipärasteks rakendusteks. Teine arusaam seab piiriks ühe kogukonna väiksuse, rõhutades töötamist hetkevajaduste nimel. Hetkevajadused on aga teinekord seotud üksikisikute huvidega. See on jälle Eesti väiksuse probleem, sest puudub keskmistamise efekt. Siin tuleb tahes-tahtmata meelde põhjanaabrite edu üks põhjusi – rahvuskultuur, mis väärtustab teadussaavutusi (vt ka High Technology Finland 2004). Vaidlused teemal, kas üks või teine arusaam on ainuõige, on puhas ajaraiskamine. Teadus areneb maailmas meie otsustest sõltumata ning meie endi probleemid tuleb ka lahendada. Küsimus on selles, kas tahame olla osalised või mitte. Kui tõsine teadustegevus on heal järjel, on loodud head eeldused ka jooksvate probleemide lahendamiseks.\nOlen tihti tsiteerinud Friedebert Tuglase ütlust: “Tuleb taotleda suurimat, et saavutada suuremat.” Ka siin on see ütlus omal kohal, sest tahaksin lisada meie tulevikuvisioonile ambitsioonika eesmärgi. See võiks kõlada nii: “Eesti on omandanud hea teaduspotentsiaaliga riigi maine.” Teiste sõnadega, teadmistepõhise Eesti sihi kõrval, mis määrab meie tegevuse oma väikeses Eestis, tuleks jõuda selleni, et oleks teada “Eesti teadmiste keskmena”. See on nähtavus, see on koostöövõrgustiku sõlm, see on ka Jakob Hurda tuntud mõte uues rüüs.\nAssessment (2003): Assessment of the Estonian Research Development Technology and Innovation Funding System. Tartu: Haridus- ja Teadusministeerium.\nCORDIS (2004): Spain to Reform Science Policy. – CORDIS focus, 242, pp 2.\nEngelbrecht, J. (1998). Scientific Development in a Small Country. – Estonia: Candidate for Membership in the European Union: International Business Handbook. Tallinn: Euroinformer, pp 175-185.\nEngelbrecht, J. (2000). Teadus uue sajandi künnisel. – Akadeemia, nr 6, lk 1204-1222.\nEngelbrecht, J. (2001a). Piirideta vaimujõud. – Eurosild. Arvamusi Euroopa Liidu kohta, nr 1, lk 7-12.\nEngelbrecht, J. (2001b). Teadus, looming, vajadused. – Riigikogu Toimetised 3, lk 105-109.\nGorzelak, G., Jałowiecki, B. (2004). Illusory Entities in Scientific Research. Dialogue and Universalism, vol XIV, no 1-2, pp 91-106.\nHigh Technology Finland 2004. Helsinki: The Finnish Academies of Technology.\nKiik, K. (2004). Ajud lahkuvad Prantsusmaalt. – Sirp, 16. aprill.\nTowards 3%: Attainment of Barcelona Target (2004). – EASAC policy report 01.\nWSC (1999). Declaration on Science and the Use of Scientific Knowledge. – Science International, September, special issue, pp 2-6.\nWSF (2003). World Science Forum – Budapest. Summaries. Budapest.


Mikroskoopia on asi, mis ilmus mitusada aastat tagasi. Kuid sõltuvalt ainult uut tüüpi mikroskoopidest hakati metalurgias kasutama. Tänapäeval on need inseneriteemadega töötades asendamatud. Tänapäeval on ülalnimetatud valdkonnas kõige tüüpilisemad metallograafilised mikroskoobid, mida kogutakse muu hulgas metallide proovide või nende läbimurde otsimiseks. See on kuvamismeetod, mida teostatakse läbipaistmatute proovide korral. Metallograafiliste mikroskoopide hulka kuuluvad elektronmikroskoobid, mida nad ostavad aatomi perioodi struktuuri analüüsimiseks, ja valguse mikroskoobid, mis kuvatakse väiksema suurendusega. Nende seadmete abil tehtud vaatlused on eriti olulised, sest tänu sellele võime leida artiklist erinevaid mikrokrakkimise viise või nende päritolu. Samuti on võimalik arvutada faaside osakaal, samuti on võimalik täpselt kindlaks määrata üksikud faasid. Tänu sellele saame metallurgia seisukohast ikkagi hinnata sisestuste hulka ja viisi ning paljusid muid olulisi tegureid. Näiteks võimaldavad värskelt loodud materjali mikroskoopilised vaatlused materjali struktuuri reaalset jälgimist, nii et tulevikus saaksime vältida paljusid soovimatuid tõrkeid.\nMetallograafiliste mikroskoopide kasutamine on äärmiselt oluline, kuna tänu sellele suudame kiiresti leida materiaalseid defekte. Selle mööbli käitlemine on aga ohtlik. Viimase tingimuse hulgast peaksid kogemused vastama ainult kvalifitseeritud isikutele.\n« Posnet kassaaparaat\nMuugiarve valjastamine parast tahtaega»


Eesti: Head emakeelepäeva! Eesti keelt räägib emakeelena 894 336 inimest | NordenBladet.ee\nEesti: Head emakeelepäeva! Eesti keelt räägib emakeelena 894 336 inimest\n14 Mar, 2021 by Helena-Reet Ennet\nNordenBladet – Statistikaameti andmeil räägivad 2020. aasta alguse seisuga eesti keelt emakeelena Eestis 894 336 inimest.\nSee on 68% elanikest, kelle emakeel on teada. Eesti elanikud rääkisid kokku 231 eri emakeelt.\nEesti elanike teine sagedam emakeel on vene keel, mida kõneles eelmise aasta alguse seisuga 382 155 elanikku. 2,8% eestimaalastest kõneles emakeelena teisi keeli. Eesti ja vene keele järel on suuruselt järgmise kõnelejate arvuga emakeeled ukraina (9510), soome (3918), inglise (2462), läti (2100) ja saksa keel (1514).


Maa-amet täiendas aadressiotsingu rakendusliidest - ITuudised\nMaa-amet täiendas aadressiotsingu rakendusliidest\nMaa-ameti aadressiotsingu rakendusliides.\nMaa-amet täiendas oluliselt aadressiotsingu rakendusliidest. Nüüd võimaldab see kasutajail oma asukohta veebis kuvada ameti pidevalt uueneva aluskaardi taustal.\nMaa-ameti teatel saab aadressiotsingu rakendusliidest In-ADS lihtsalt paigutada erinevatesse veebipõhistesse infosüsteemidesse. Värsked täiendused võimaldavad:\nlisada kaardile WMS-teenuse kaudu kättesaadavaid lisakihte;kuvada kaardile mõõtkava;lisada vahemaa ja pindala mõõtmise võimalus;kasutada kaarti täisakna režiimis.\nValminud on ka In-ADSi redaktor, millega saab:\njoonestada kaardil lihtsaid geomeetriaid, neid muuta ja kustutada;joonestatud geomeetria salvestada välisesse andmebaasi ja seda taasesitada kaardile;määrata geomeetriatele oma kujunduse, näiteks punktile kuvatava ikooni ja selle suuruse, joonele laiuse ja värvi ning alale lisaks täitevärvi ja selle läbipaistvuse.\nIn-ADSi redaktorit saab integreerida näiteks veebipõhistesse vormidesse, kus vormi täitjal tuleb lisaks tekstilisele infole lasta sisestada ka ruumilist infot, näiteks objekti asukoht, huviala või mõni teelõik, mida taotlus puudutab.\nRedaktori laienduse kasutamine eeldab, et kasutajal on olemas oma andmebaas, kuhu joonestatud geomeetriat GML, KML või GeoJSON formaadis salvestada ja kaardile taasesitada.\nMaa-ameti arenduspartner In-ADSi väljatöötamisel on AS Datel.\nDatel lõi tarkvaralahenduse president Obama algatusele


Tõhusad ravimid, mis sisaldavad glükoosamiini ja kondroitiini - Artriit April - Glukoosamiini kondroitiin soome keeles\nNad töötavad. Kõige tähtsam Hornodoroprotektorite võtmise efekti saavutamiseks peate neid õigesti ja süstemaatiliselt rakendama. Kuid uuringud näitavad, et need ravimid ei peata degeneratiivseid protsesse ega kõrvalda valu. Portsjonisuurus: 3 tabletti.\nKõige tähtsam Hornodoroprotektorite võtmise efekti saavutamiseks peate neid õigesti ja süstemaatiliselt rakendama. Kondroitiin koos glükoosamiiniga liigeste jaoks on kasulik ainult integreeritud lähenemisviisi korral. Esiteks vajavad kahjustatud liigesed liikumist - see suurendab sünoviaalvedeliku loomulikku tootmist ja aktiveerib kondrotsüütide tööd ning võetud ravimid imenduvad paremini.\nOluline on meeles pidada, et kondroprotektorid kuuluvad nn viivitatud toimega ravimite hulka - see tähendab, et te ei tohiks oodata kiireid tulemusi. See tegur on põhjus, miks glükoosamiini ja kondroitiini täiendavat tarbimist peetakse paljudes riikides kasutuks. Seega on taastumiseks vaja piisavat füüsilist aktiivsust, kehakaalu normaliseerimist vajadusel ja kondroprotektorite kasutamist vastavalt arsti soovitatud skeemile. Miks on vaja glükoosamiini ja kondroitiini?\nGlükoosamiin + Kondroitiin » Glükoosamiin mg + Kondroiti () - meiestuudio.ee\nGlükoosamiin ja kondroitiin on liigeste tervise olulised looduslikud komponendid ning glükoosamiin on kondroitiini oluline tugiplaat. Kuidas kondroprotektorid toimivad? Kondroitiin mängib rolli hüaluroonhappe sünteesis, mis on vajalik kõhre tugevdamiseks. Nii glükoosamiin kui ka kondroitiin võimaldavad kehas paremini kaltsiumi imenduda ning osalevad ka väävli sünteesi protsessis.\nKõik need omadused on suunatud tervete liigeste, kõõluste, sidemete ja luude säilitamisele. Suure füüsilise koormuse korral on nende ainete kasutamine lisanditena kondroprotektoreid eriti oluline. Liigeste kulumine on palju kiirem, mis võib põhjustada mitmeid luu- ja lihaskonna probleeme. Lisaks ei tohiks unustada vigastusi, mis sageli kaasnevad raskuste tõstmise, jõutõstmise või kulturismiga. Täiendavate komplekside, sealhulgas glükoosamiini ja kondroitiini võtmine võib taastumisprotsessi oluliselt kiirendada.\nKondroprotektorite täiendav sissevõtmine on vajalik ka eakatele, samuti neile, kes kannatavad lihasluukonna haiguste artroos, artriit jne all. Kuidas valida Õige toidulisandi valimisel on oluline meeles pidada, et salvide ja kreemide kujul olevad glükoosamiin ja kondroitiin ei ole nii tõhusad ja neil ei pruugi olla üldse oodatud mõju, kuna naha kaudu satub väga väike kogus ainet.\nKapslid on parim valik, kuna need lahustuvad kiiremini ja võimaldavad teil "mitte kaotada" toimeainet seedimise ajal.\nSpordipoodides pakutavate apteegianaloogide ja toidulisandite vahel valides on parem eelistada viimast, kuna spordilisandina on glükoosamiini ja kondroitiini kontsentratsioon palju suurem. Annused peaksid varieeruma sõltuvalt sellest, milleks te toidulisandit kasutate: profülaktikaks või vigastustest paranemiseks. Viimasel juhul võib toimeaine kontsentratsioon olla suurem kui tavaline päevane annus, mis ei ületa mg.\nKui teil on liigeste nihestusi, põlvevalusid, võib annust suurendada mg-ni. Kondroitiin koos glükoosamiiniga liigeste jaoks: kui efektiivne on ravimite kombinatsioon kui igaüks neist eraldi?\nKondroitiin ja glükoosamiin on liigesekõhre olulised komponendid. Nende ravi ja kaitse rakenduse idee põhineb sellel faktil.\nSest kui on väga haige, on juba liiga hilja. Et mitte aega kaotada, võite laadida rohkem teisi kehaosi. See on ainult pluss, sest stressi mõjul vabanevad hormoonid kogu kehas. Oh jah, see on ikka väga oluline lihasvalu ja krampide leevendamiseks.\nMuide, haiget ei tee mitte luud, enamasti valutab spasmiline kude või muljumise närv. Mida te pildistate - parem küsige oma arstilt. Toitumine taastumiseks. Kiirem taastumine Kuidas saaksime liigeste ja kõhre taastamist kiirendada? Üldiselt peate selle arvu suurendama, siis on uute kudede süntees kiirem. Soovitan teil lugeda kasvuhormooni kohta, saate teada palju huvitavaid asju. See, muide, on ka nooruse hormoon.\nSellepärast on vanadel inimestel liigestega palju rohkem probleeme, kuna kasvuhormooni enam peaaegu pole, kõhrekoed kuluvad ja ei taastu. Ja nüüd sellest, kuidas kasvuhormooni suurendada. Esimene ja kõige olulisem - kasvuhormooni tootmise tipp saabub unes, esimestel tundidel.\nSeetõttu on oluline magada hästi ja vähemalt 8 tundi. Teine - võite päeva jooksul pisut üle süüa teha. Kui ma oleksin suure uuendusliku ettevõtte direktor, teeksin kindlasti mitte ainult lõunaaega, vaid ka päevasel ajal magada, nagu lasteaias.\nSporditoidukauplustes on tõde suure tõenäosusega see, et te ei leia neid aminkeid nende puhtal kujul, seal leiate kõikvõimalikke komplekse, mida te ei vaja. Pealegi, kuna tean kindlalt, et võltsinguid ei tule.\nNoh, see tuleb välja ka odavamalt, kuna see on SRÜ-st ostuks kõige lojaalsem läänesaal, näiteks kohaletoimetamine võib nüüd olla tasuta. Pakk lendab keskmiselt 18 päeva.\nKui DHL, siis 5 päeva, aga siis tuleb see välja kallis. Soovitan õhku jälgimisega. Kui te pole seda varem ostnud, saate ka kingituseks 10 dollarit. Ja ka mina, dollarit Kuidas kasutada. Enne magamaminekut iga päev 3 g iga aminka.\nNädala pärast suurendage igaühte 5 g-ni. Trüptofaani võib olla vähem, vaadake seal olevat pakendit. Trüptofaan on ka unerohi, seda tuleks võtta halva magamise korral. Kui ei, siis te ei saa seda võtta, ülejäänud 3 on olulisemad. Purgid kestavad natuke rohkem kui kuu, just seda, mida vajate, sest aminohappeid tuleks võtta vahelduvalt vähemalt selleks, et kasvuhormooni sisaldus suureneks. Muidu harjuvad retseptorid suurenenud sisaldusega ega reageeri mingil viisil.\nKas ma pean ostma kõik 4? Kui raha on ainult üks, valiksin arginiini. Kuid kui te võtate kõik 4 enne magamaminekut, siis on neil sünergiline mõju. Aminohapped suurendavad kasvuhormooni ainult siis, kui need on kehas ülemäärased. Vastasel juhul kasutatakse neid lihtsalt tavalise elu toetamiseks ja kõik.\nKas ilma nendeta on võimalik - see on võimalik. Ja teate, isegi igapäevast valgu normi on üsna keeruline tippida ja nii, et veres oleks neid amiine ülemäära, väsite kodujuustust ära. See on palju, kuid teie otsustada, kas see on seda väärt.\nTõhusad kondroprotektorid - nimekiri Parimate kondroprotektorite hulka kuuluvad glükoosamiin, kondroitiin, metüülsulfonüülmetaan, hüaluroonhape, II valu liigeste ravi ja pohjustel kollageen, samuti mitmed abiained.\nPatsientide arvates on parimad järgmised kondroprotektiivsed ravimid end ise soovitanud: Artradol. Kondroitiinsulfaadi pulber intramuskulaarseks süstimiseks. Ravikuur on kondroprotektori süsti igal teisel päeval. Teine kuur on võimalik 6 kuu pärast.\nHind alates kuni rubla, sõltuvalt pakendist 5 ja 10 ampulli. Glusosamiinvesinikkloriid kotikese kujul suukaudse lahuse pulber. Stimuleerib kõhre paranemist. Ravikuur on 6 nädalat 1 kotike üks kord päevasvõite kursust korrata 2 kuu pärast. Hind - lk. Ravi kulg kondroprotektoritega süstides: intramuskulaarselt: 20 päeva 20 süstikordus iga 6 kuu järel; intraartikulaarne: ml üks kord päeva jooksul.\nOn valuvaigistavate omadustega, aitab liigest taastada. See on valmistatud USA-s. Kursus: alates 6 kuust või enam. Esimese 3 nädala jooksul 1 tablett 2 korda päevas, alates Vabastusvorm - tabletid.\nHind - kuni lk, sõltuvalt pakendist 30, 60, tk. Saadaval tablettide, kotikeste ja intramuskulaarse manustamise lahuse kujul. Rakenduskursus: tabletid: 1 tablett 2 korda päevas nädala jooksul, paus kursuste vahel - alates 2 kuud; kotikesed: 1 kotike päevas, 6-nädalane kursus; süst: 1 ampull 3 korda nädalas nädala jooksul.\nTeine kursus on võimalik kuu pärast. Uue põlvkonna kombineeritud kondroprotektor - sisaldab kondroitiini ja glükoosamiinsulfaati. Pealekandmine osteoartroosi 3. UK Made. Kasutamisviis: esimesed 21 päeva, 1 kapsel 3 korda päevas, seejärel 1 kapsel 2 korda päevas.\nKursuse kestus - kuud. Hind Glukoosamiini kondroitiin soome keeles alates kuni lk. Saadaval kondroitiinsulfaadi lahuse kujul intramuskulaarseks ja intraartikulaarseks süstimiseks. Glukoosamiini kondroitiin soome keeles\nKondroprotektiivsete süstide käik: intramuskulaarselt: süsti, intervallid kursuste vahel vähemalt 6 kuud; kombineeritud: 5 intraartikulaarset süsti intervalliga 3 päeva ja seejärel 16 intramuskulaarset süsti intervalliga 1 päev.\nTervist teile ja teie lähedastele! Teema: kes võttis liigeste jaoks kondroprotektoreid? Teemavalikud Kes võttis liigeste jaoks kondroprotektoreid? Tüdrukud, kas on mõtet kondroitiini ja glükamasamiini juua krigistavatest liigestest?\nKui jah, siis millised neist? Millist valida? Mu emal on probleeme liigestega mitte krigistamine, vaid liigesevaluuurisin seda teemat kuidagi käsiraamatute foorumites. Järeldus on järgmine: DONA on vana ravim, mis pole praegu kuigi efektiivne, st sama Teraflex annab parima efekti. IMHO - kui põhimõtteliselt soovite midagi võtta järgmistest ravimitest, siis on Teraflex parem. Primavera, sa oled enda jaoks? Tundub, et chondrorotektorid korvavad nende probleemide puuduse, mida vanusega enam ei toodeta, nii et noorpõlves pole mõtet juua nagu kollageen.\nParandused pärast nasutipiili võtmist kolmandat nädalat. View fullsize Boswellia serrata.\nLeevendab liigeste ebamugavust ja valu Toetab sidekoe normaalset moodustumist FlexMode ühendab tervislike liigeste toetamiseks parimad toitained, soodustades sidekoe taastumist ning parandades liigeste liikuvust ja mugavust. Glükoosamiin ja kondroitiin on meie liigestes leiduva sidekoe looduslikud ehitusmaterjalid.\nIndia mägedes kasvavat Boswellia serratat India viirukipuud on kasutatud ürdina juba sadu aastaid. See harali okstega puu kuulubki teadusliku liigituse järgi mürripuuliste sugukonda.\nKurkumiin toetab organismi normaalset põletikke reguleeriva süsteemi talitlust. Ingver toetab nagu kurkumiin organismi põletikke reguleeriva süsteemi talitlust.


Hoiatus: Soomes on taas aktiviseerunud petised, kes helistavad telefonidele ja pakuvad investeerimisvõimalusi - eestinen\nHoiatus: Soomes on taas aktiviseerunud petised, kes helistavad telefonidele ja pakuvad investeerimisvõimalusi\nSoomes on sagenenud taas telefonidele helistamised ja nn investeerimisvõimaluste pakkumised.\nÜks Soomes elav eestlane hoiatas juba varem, et helistati Soome numbrilt 931587457, helistaja räägib inglise keelt ja pakub investeerimisvõimalusi. Tegemist on pettusega. Nüüd on hakanud tulema taas sellised kõned.\nSelliseid juhtumeid on varemgi olnud. Kui varem helistati välismaa numbritelt, siis nüüd näitab Soome numbrit.\n24. jaanuar 2022, 15:06


Distantsõpe toimib, kui kool on hästi juhitud - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Noored Arvamus Distantsõpe toimib, kui kool on hästi juhitud\nDistantsõpe toimib, kui kool on hästi juhitud\nValitsuse otsusega on kõik Harjumaa ja Ida-Virumaa gümnasistid alates 30. novembrist distantsõppel. Viimsi vallas puudutab otsus Viimsi gümnaasiumit, kes läks kogu kooliga lähiõppelt üle veebis juhendatud õppetööle.\nKui kooli peetakse muidu võrdlemisi traditsiooniliseks ja muutuvates oludes pigem tuttavat turvatunnet pakkuvaks asutuseks, siis kevadine viiruseaeg näitas, et tänane kool on teistsugune kui mõnikümmend aastat tagasi. Sealjuures sai kinnitust tõsiasi, et kodukontor ja veebikoosolekud on võimalikud ja tulemuslikud ka koolis.\nKool toimib kõiksugu oludes, kui töö on hästi juhitud. Nentisime kolleegidega Viimsi gümnaasiumist nii kevadel kui ka nüüd, et töötame suurepärases organisatsioonis: koolijuht Karmen Paul teeb otsuseid koos meeskonnaga, tekitab segastel aegadel kindlustunde, kuulab ja usaldab oma töötajaid. Nõnda teadsime õppeaasta alguses, et ükskõik, kuivõrd kaootiline on olukord, meil on plaan, mismoodi jätkata õppijat toetava õppetööga.\nMõistagi ei asenda ekraani kaudu vahendatud suhtlus vahetut õppimist klassiruumis. Seega valmistusime augustis kooli alguseks, analüüsides parimaid praktikaid kevadisest distantsõppest. Sealt tuli teadmine, et kui õppija ei saa füüsiliselt koolimajas olla, ei tähenda, et ta peaks tundidest ilma jääma.\nNõnda alustasime septembris paindõppega: aineõpetajad olid valmis enne tundi reageerima ja õpetama nii neid, kes on klassiruumis, kui ka neid, kes osalesid kodust. Näiteks kirjanduses, kus on 75 minuti jooksul nii paaris- kui ka rühmatöid, võtsid klassikaaslased kooli sülearvuti või telefoni kaudu puudujad videokõnes tundi kaasa, nii et kodusolijad said osa õppesisust ja suhtlusest kaasõppijatega. Usaldasime sealjuures oma õppijaid, et nad jäävad koju tõesti vaid siis, kui tervis ei luba kooli tulla.\nÕpetamine on enamat, kui leheküljenumbrid\nÕpetajalt nõuab distantsõpe senise töökorralduse ja õppesisu ning meetodite ümbertegemist. Õpetaja pole enam ammu see, kes ütleb, mis lehekülg avada, vaid leiab õpilast aktiivselt õppetöösse kaasavad meetodid selleks, et oodatavad õpitulemused saaksid juhendatud ning õppijal oleks võimalus luua seoseid erinevate õppeainete ja koolivälise elu vahel ning arendada kõigele lisaks ka 21. sajandi oskusi ja üldisi eluks vajalikke pädevusi. Olen seda meelt, et lihtne oleks järgmised kolm nädalat Stuudiumisse kirja panna, mis leheküljelt mida lugeda, harjutada ning siis jaanuaris kontrollida, kas vastavad teadmised on saavutatud, ent see poleks õpetamine.\nÜhised kokkulepped on toetavad\nViimsi gümnaasiumis oleme sama õppeainete õpetajatega teinud kokkulepped, mismoodi ühele või teisele õpitulemusele läheneda, nii et õppijad saaksid omavahel suhelda, teha loovülesandeid, arutleda, rääkida nii omavahel kui ka õpetajaga. Näiteks analüüsisid ja tõlgendasid abituriendid kirjanduses novembrikuise distantsõppe ajal kolme erinevat düstoopiateost, nii et said pidada ideaalmaailma loomise koosolekut kolmeses rühmas, igaüks lugenud erinevat teost, ning reflekteerida hiljem üksinda kogetut. Õpetajalt nõuab selliste ülesannete läbiviimine veebis pikemat ettevalmistusaega, oma õppijate usaldamist ning tarka planeerimist, selleks et igal rühmatööl oleks selge tulemus, mille põhjal saab näha, kuhu õppijad aruteludes jõudsid. Heaks vahendiks on Google Drive’i dokumendid – kui ma ei saa osaleda korraga eri rühmade aruteludes, siis näen vähemalt reaalajas, mis mõtted dokumenti kirja saavad. Vajadusel saan kiiresti nõu ja vahetut tagasisidet anda.\nDistantsõpe on ka õppija jaoks keeruline, sest tegu on pigem tavatu ja uudse õppimise korraldusega. Õppijal on suur vastutus selles osas, kuivõrd distantsõpe toimib. Enam ei pea nii vara ärkama, sest kooliminekuaeg jääb ära, ent 8.30 on ikkagi vaja, viisakas rõivais, kõht täis, kaamerapildiga tunnis olla. Õigel ajal ärkamine on paras väljakutse, kui on teada, et voodist kirjutuslaua taha on vaid mõni samm. Söögipausid on samad, mis koolimajaski, ent nüüd peab igaüks ise vastutama selle eest, et tunni alguseks oleks söök nii valmis tehtud kui ka ära söödud, et tund saaks õigel ajal alata.\nTõsiasi, et tunnis õpib see, kes on kõige aktiivsem, kehtib ka distantsõppes. Et arutelud ja rühmatööd täidaksid eesmärki, peab õpilane nendes innukalt osalema. Kui õpetajad püüavad tööd planeerides arvestada sellega, et õpilane ei peaks kogu koolipäeva ekraani vaadates veetma, tähendab see, et iseseisva töö ajal peab õppija end niivõrd distsiplineerima, et ta tõesti tegeleks tööga selleks ettenähtud ajal. Hea tava on, et iseseisva ülesande ajal on õpetaja Google Meeti kõnes või Stuudiumi vestluses kättesaadav, selleks et õpilane saaks küsimuste tekke korral kohe nõu pidada.\nKool on oluline suhtlemiskoht\nOmajagu väljakutset pakub distantsõpe ka kodule, sest õppijal peab olema võimalus vaikses kohas tundides osaleda, kasutada päev otsa internetti ning süüa. Gümnasistid saavad küll enamasti nii õppimise kui ka söögitegemisega juba ise hakkama, ent ainult kodus olles ja iseseisva töö aega planeerides kulub vanema tugi kindlasti ära.\nUsun, et noortel on vaja sotsiaalseid suhteid, silmast silma rääkimist, koos loovülesannete lahendamist, vestluseid koolikoridoris ja söökla järjekorras ning õpetajatega muljete jagamist vahetundides, arutlemist ja aktiivseid, õpilast kaasavaid õppemeetodeid klassiruumis. Seda kõike on distantsõppe ajal keeruline vajalikul moel pakkuda, mistõttu on oluline, et igaüks hoiaks muutuvates oludes oma vaimset tervist, liiguks iga päev värskes õhus, suhtleks lähedastega ning küsiks vajadusel abi. Tean, et selles osas on alanud distantsõppe ajal meie õppijatele suur tugi nii õpilasnõustajast kui ka äsja tegevust alustanud Viimsi gümnaasiumi õppijate vaimse tervise klubist, mis tegutseb õpilaste endi eestvedamisel, pakkudes veebis toredaid ühisüritusi, virtuaalseid koosolemise hetki.\nEelmine artikkelKülavanemal külas – Rohuneeme\nJärgmine artikkelDistantsõppele jäänud Haabneeme kooli õpilased said toidupakid


Ametiühing hullem kui golfiklubi\nNädalapäevad tagasi ilmus Sõnumile-hes ametiühinguliidri Raivo Paavo kommentaar, mida lugedes jooksid mul külmavärinad üle selja. Mul on hea meel, et ametiühingutel ei ole veel nii palju rammu ja raha, et jõuliselt tegutseda, ja ma loodan, et ametiühinguliikumine jääb Eestis pikaks ajaks vinduma.\nPaavo väidab kohe oma artikli alguses, et ametiühingud pole golfiklubi, mis pakub teenuseid üksnes oma liikmetele. Tema kinnitusel on kõikjal Lääne-Euroopas ametiühingute usaldusisikutel kaks rolli -- ühelt poolt esindavad nad ametiühinguid, teiselt poolt kõiki töötajaid.\nSee on puhtakujuline demagoogia. Ametiühingud on hullemad kui golfiklubi, sest oma liikmete huvide ja eesmärkide kaitsmisega kahjustavad nad enda hulka mitte kuuluvate kaaskodanike huve. Kui tööandja annab järgi transporditöötajate ametiühingu palgatõusu nõudmisele, siis kannatavad kõikide teiste elualade esindajad, sest nemad peavad bussipileti kallinemise kaudu bussijuhtide palgatõusu kinni maksma. Kui tõstetakse mõne eriala või tööstusharu palgamäärasid, siis sellega piiratakse paratamatult tööhõivet, täpselt samuti nagu hinna tõstmine vähendab müüdava kauba hulka. Selle tulemusel tekib rohkem inimesi, kes otsivad mõnda teist tööd ja see viib palga alanemiseni teistel erialadel.\nMajandusteadlane Milton Friedmann järeldas pärast ühte oma uurimust, et tänu ametiühingutele on 10--15 protsendil töötavast elanikkonnast palgamäär tõusnud 10--15%. Sellest tingitult on aga 85--90 protsendil töötavast elanikkonnast palgamäär vähenenud umbes 4%.\nTihti võivad ametiühingud oma nõudmistega kahjustada ka sellesama ametiühingu liikmeid. Kui tööandja nõustub kaevurite ametiühingu nõudmisega tõsta kaevurite palka, siis peab ta tõstma toodangu hinda või osa kaevureid koondama.\nPaavo teeb oma artiklis ettepaneku kaaluda võimalust arvestada nende töötajate palgast, kes ei kuulu ametiühingusse, maha regulaarselt teatud summa ja kanda see summa töötajaskonna heaolu fondi. Tegemist oleks väga jõhkra sekkumisega tööandaja ja ametiühingusse mitte kuuluva töötaja suhetesse.\nPaavo lisamaksu kehtestamise idee oleks samasugune diskrimineerimine, kui tööandja valiks endale töötajaid sõltuvalt nahavärvist. See oli omane USA lõunapoolsetele osariikidele, kus pärast kodusõda võeti kasutusele mitmeid vahendeid, et juriidiliselt kitsendada neegrite õigusi. Nüüd, 20. sajandil, tahab Paavo hakata juriidiliselt kitsendama nende töötajate õigusi, kes ei kuulu ametiühingusse.\nSama hästi võiks praegu võimul olev Koonderakond esitada riigikogule seaduseelnõu, mille alusel kehtestatakse kõigile Koonderakonda mitte kuuluvatele eraisikutele 30% suurune tulumaks.\nKui ametiühing jääks oma ambitsioonides golfiklubi tasemele ja tegeleks ainult oma liikmetele teenuste osutamisega, siis ma võiksin seda organisatsiooni veel kuidagi seedida. Raivo Paavo soovib aga hakata Eestis läbi viima sundametiühingustamist ja sellepärast ütlen ma ametiühingutele kategoorilise «ei».\nAivar Hundimägi on Äripäeva arvamustoimetuse juhataja. Ta kritiseerib Eesti ametiühinguliidri Raivo Paavo ettepanekut kehtestada osale töötajatele lisamaks


E-külalistunnid – Nissi Põhikool\nVahel on tore, kui tundi annab oma õpetaja asemel keegi teine. Olgu selleks siis mõni teadlane, leiutaja või lausa vabariigi peaminister. Kaasaegse tehnoloogia abil võib koolitundi andma tulla ükskõik kes ükskõik millisest maailmanurgast. Interaktiivne koolitund võib samal ajal toimuda igas koolis ja klassis üle Eesti. Just sellistest e-külalistundidest saavadki koolid kodanikualgatus “Tagasi kooli” eestvedamisel osa võtta. E-külalistundide projekt toetab Eesti e-riigi arengut ja kuvandit ning samuti õpilaste ja õpetajate IT-oskuste arengut, mõtestab Eestist uudsel viisil ning püüab kaasata võimalikult suurt osa õpilastest ja õpetajatest.\nJaanuaris toimusid e-külalistunnid ka Nissi Põhikoolis. Selle kuu teemaks olid tulevikutehnoloogiad ning külalisõpetajad jõudsid koolitundi Youtube’i otseülekandena. Põnevaid tunde jagus nii väiksematele kui suurematele õpilastele. E-tundides arutleti näiteks kuidas tehnoloogia maailma muudab ning kuidas leiutada uusi masinaid, milliseks võib areneda nutitelefon ning kuidas töötab marsimaja. Fotol kuulab 4. klass peaminister Jüri Ratase e-tundi teemal “Digitulevik Eestis ja Euroopas”.\nE-külalistunde saab järelevaadata Tagasi kooli kodulehelt.\nAvatud tundide nädal →\nAlgas vastuvõtt 1. klassi\n1. märtsil jätkub õppetöö osalises distantsõppes\nArhiiv Vali kuu märts 2021 (1) veebruar 2021 (6) jaanuar 2021 (6) detsember 2020 (5) november 2020 (5) oktoober 2020 (7) september 2020 (5) august 2020 (3) juuli 2020 (1) juuni 2020 (8) mai 2020 (5) aprill 2020 (11) märts 2020 (8) veebruar 2020 (7) jaanuar 2020 (9) detsember 2019 (10) november 2019 (5) oktoober 2019 (5) september 2019 (8) august 2019 (3) juuni 2019 (8) mai 2019 (3) aprill 2019 (10) märts 2019 (7) veebruar 2019 (4) jaanuar 2019 (5) detsember 2018 (7) november 2018 (5) oktoober 2018 (7) september 2018 (9) august 2018 (4) juuli 2018 (1) juuni 2018 (3) mai 2018 (6) aprill 2018 (5) märts 2018 (9) veebruar 2018 (11) jaanuar 2018 (4) detsember 2017 (7) november 2017 (6) oktoober 2017 (8) september 2017 (7) august 2017 (1) juuni 2017 (3) mai 2017 (12) aprill 2017 (7) märts 2017 (4) veebruar 2017 (8) jaanuar 2017 (11) detsember 2016 (6) november 2016 (6) oktoober 2016 (4) september 2016 (7) august 2016 (4)


Bulgaariasse Musta mere äärde....2009, odavat öömaja, reisiviis.\n12. dets 2008 03:08\nKüsin siis küsimuse, mida on ilmselt siin palju küsitud.\nOleks siis soov minna sõpradega ilmselt Bulgaariasse, sest hinnad tunduvad mõistlikumad kui Krimmis. Igastahes...otsime öömaja, odavaim on ilmselt ööbida apartmentis. Plaanis on minna kuskil augusti lõpus või hoopistükis septembris.\nKüsimus siis kah. Ööbida plaanime me suhteliselt odavalt, ei pea lugu basseinist nt...soov oleks lihtsalt puhaste linadega toad, kus koridori peal on ühiskemps ja dušš, ning kuskil maja peale ka ühisköök. Küsimus siis laiale ringile olekski järgmine: Kas kellegil on mingit head ja toredat öömaja soovitada, mis vastab antud kriteeriumitele. Üle 10EUR-i per kärss öö eest maksta ei sooviks, aga tinglikult võib hinnaks panna 10-15 euri.\nSoovitage siis juba ka kohta kus olla, tahaks sellist nn avastamata turismipiirkonda, kus rahulikult lõõgastuda...kuigi Sunny beach vist septembris ka väga hull pole.\n13. dets 2008 15:20\nSunny Beachi külje all, Nessebaris on head hinnad. Olin seal septembri alguses. Peatusime peatänava ääres olevas hotellis Mistral, ning hinnaks tuli ca 10 euri näo kohta. Jäin igati rahule.\n14. dets 2008 13:08\nKas sellel hotellil miskisugune koduleht ka on? bgstay-st ma seda ei suutnud leida, aga vb oli asi minus :D\n14. dets 2008 13:40\nLeidsime selle kohapeal, olime seal kaks ööd.\nSiin on link: www.bulgariancoast.com/hotels/detail.asp?hid=71&rid=16\nMe olime sviidis kolmekesi, seal oli eestuba suure nahkdiivaniga ning teises toas olid voodid.\n14. dets 2008 13:39\n14. dets 2008 22:35\nTundub päris hea variant, alguses plaanisin villat võtta, sai ka mingi 9 euri öö per kärss :D\n16. dets 2008 19:00\nKeegi siin on ööbinud?\n20. dets 2008 09:11\nAlguses oli plaanis minna autoga, aga nüüd tuleb vast soodsam minna lennukiga istanbuli ja sealt Metro bussiliiniga nessebari....Äkki keegi oskab lingitada mulle mingit bookingut vms, kust saaks infot ja broneerimisteenust bussidele....\n20. veebr 2009 23:04\nAuto= 4 inimest (~3000km) ~10 000 eek kokku + tasuta vahend millega liikuda ja näha. (info vahemikust 25.12.2008-02.01.2009)\nLend= mitte vähem kui 2000 eek nägu + buss ~800 nägu (hind võetud Burgase bussijaamast 06.02.2009), kuna Nessebar tsipa kaugemal siis hind kindlasti koledam. Metro bussiliinest pole midagi kuulnud, kuid pakun et see on tüüpiline firma stiilis mina-ja-minu-bussijuhid\nSuvel, st. 28mai-15sept võimalik lennata tll-boj ~3000 edasi-tagasi. Keegi ei käsi sul Sunny Beachilt hotelli võtta kui sa ei taha.


Puugipreemiajahi poliitika | Paxful\nPaxful, Inc. (käesolevas ka „Paxful”, „meie” või „me”) püüab oma toodet pidevalt täiustada ja klientidele võimalikult turvalisi lahendusi pakkuda. Käesolevates puugipreemiajahi põhimõtetes („põhimõtted“) kirjeldame oma puugipreemiajahti ja selles osalemist meie veebisaidi https://paxful.com/ kasutamisel, muu hulgas seoses Paxfuli rahakotiga, veebipõhise Bitcoini kauplemisplatvormiga, mobiilirakendusega, sotsiaalmeedialehtedega ja muude veebivaradega (kõik koos „veebisait”) või seoses meie pakutavate toodete, teenuste, sisu, võimaluste, tehnoloogiate ja funktsioonidega (kõik koos „teenused”). Käesolevates põhimõtetes anname ülevaate meie puugipreemiajahis osalemisest, veateadetele kehtivatest nõuetest ja võimalikest preemiatest. Pea meeles, et meie pakutavad teenused võivad piirkonniti erineda.\nKäesolevad puugipreemiajahi põhimõtted on koostatud inglise keeles ja õigusjõud on ainult selle algsel ingliskeelsel versioonil. Kui tõlgitud versioon on ingliskeelse versiooniga vastuolus, siis tuleb lähtuda ingliskeelsest versioonist.\nMis on puugipreemiajaht?\nSelleks, et Paxfulit ja teenuseid täiustada, pakume Paxfuli puugipreemiajahi raames kasutajatele võimalust teatada tehnilistest probleemidest ja teatamise eest preemiaid saada.\nKuidas puugipreemiajahi raames leitud vigadest meile teatada?\nKõik asjaomased teated tuleb saata aadressile [email protected]. Lisa teatesse avastatud vea põhjalik kirjeldus ja kontrollitavad tõendid vea olemasolu kohta (selgitus / juhised reprodutseerimiseks / ekraanipildid / videod / skript või muu sarnane materjal).\nNende eeskirjade rikkumise korral võidakse sind preemiast ilma jätta.\nVeatestimiseks võid kasutada ainult omaenda kontot või selliseid kontosid, mille testimiseks kasutamiseks sul on konto omaniku luba.\nÄra kasuta testimise tulemusi andmete lahtimurdmiseks/varastamiseks ega jadaründeks. Kasuta tõendusmaterjale ainult probleemi äranäitamiseks.\nKui viga annab juurdepääsu tundlikele andmetele, näiteks isikuandmetele, mandaatidele jne, ei tohi avastamise järel neid salvestada, talletada, edastada, avada ega muul viisil töödelda.\nVeajahtija ei või teha midagi, mis häiriks Paxfuli tööd või kahjustaks Paxfuli huve.\nVeajahtija ei või leitud vigu avalikustada (jagada viga puudutavaid andmeid kellegagi peale Paxfuli volitatud töötajate) ega ühegi kolmanda osapoolega jagada ilma Paxfuli selge loata.\nMillest me puugipreemiajahi raames tuvastatud probleemide hindamisel lähtume?\nLeidude hindamine on riskipõhine.\nEnne, kui alustame puugipreemiajahi raames tuvastatud ja kinnitust leidnud probleemi arutamist, sh läbirääkimisi hüvitise üle jne, palume sul allkirjastada konfidentsiaalsusleppe.\nKuidas puugipreemiajahi preemiad välja makstakse?\nKõikvõimalikud preemiad maksab välja Paxful ise. Preemia väljamaksmise eelduseks on selle seaduslikkus, muu hulgas võttes arvesse võimalikke kaubandus- ja majandussanktsioone.\nKui kaua puugipreemiajahi leidude analüüsimine aega võtab?\nKuna tehnilisi probleeme on väga erinevaid ja erineva keerukusega, pole me kehtestanud puugipreemiajahi leidude analüüsimiseks konkreetseid tähtaegu. Loeme analüüsi lõppenuks, kui vea olemasolu leiab kinnitust või lükatakse ümber.\nMillised leiud puugipreemiajahi nõuetele ei vasta?\nTeatud vigu puugipreemiajahis ei tunnistata. Mõned neist on järgmised:\nSuhtlusründele/õngitsemisele tuginevad vead\nHüpoteetilised probleemid, millel puudub praktiline rakendus\nPaxfuliga integreeritud kolmanda osapoole rakenduste ja veebisaitide vead\nSkanneritulemused ja skanneriraportid\nAutomaattestimisel leitud probleemid\nInternetitarkvaras leitud vead, mille avalikustamisest on möödunud vähem kui 30 päeva\nHosti päisesüst, millel puudub konkreetne tõendatav mõju\nIseeneslik XSS ehk laeng, mille sisestab ohver ise\nSisselogimis-/väljalogimispäringu võltsing (CSRF)\nKui soovid käesolevate põhimõtete kohta lisateavet, võid meile kirjutada aadressil [email protected].


Sportkoer blogi: Kutsika koolitus, mida koolitada\nKutsika koolitus, mida koolitada\nÜritame ennast mõelda nüüd ajahetke, kus meie koju saabub kutsikas. Mida üks koer sellises situatsioonis tunda võib? Tegelikult on seda ju raske ette kujutada. Täiesti ilmne on see, et kutsikas tunneb alguses mõnevõrra ennast ebakindlalt, kuivõrd ta on eraldatud oma emast ning sattunud nii täiesti uute inimeste keskele, kui tegelikult ju ka täiesti uude keskkonda (ruumid, ümbritsevad helid jne.) Kutsika peamine eluline eesmärk, mille nimel ta pingutab, on ellujäämine. Loomadele on antud looduse poolt imeline oskus kohaneda ning võidelda ellujäämise nimel. Ka kutsikad olles pesas ja suheldes omavahel ja emaga on õppinud oskusi, millal võidelda, millal alla anda , millal sõbralikkust näidata jne. Neil on tekkinud teatud kogemuslik baas.\nKutsika kogemus ja ka intuitsioon ütlevad, et mida paremini ta mõistab ümbritsevat ning üritab sellega kohaneda, seda parem on tema võimalus ellu jääda.\nKui te vaatate koju toodud kutsikat, siis on üsna lihtne mõista, et kutsikas on esialgu natuke hirmunud, kuid kohanemine uute tingimustega toimub üsna kiirelt. Kui kohe algusest peale anda kutsikale tähelepanu, rahu ning turvatunnet, siis mõistab koer üsna kiiresti, et on sattunud igati turvalisse kohta ning kaob ka närvilisus ja hirm. Samas teab kutsikas väga hästi, et tema ellujäämisvõimalused ning ka heaolu sõltub pea 100% selt sellest, kui hästi ta mõistab kohalikke reegleid ja elurütmi. Sisuliselt alates esimesest päevast uues kodus on tegemist nagu arvamismänguga (nagu Alias), kus kutsikas jälgib meid ja üritab mõista toimuvat ning vastavalt sellele käituda. Kindlasti on meist kõik kuulnud ütlust, et koertega tuleb käituda must valgelt nng üritada säilitada reegleid. Kutsika kohanemise uute oludega muudabki tegelikult keeruliseks see, kui pole konkreetseid reegleid ja konkreetset rütmi. Vaadake koeri omavahel suhtlemas. Selles valitsevad väga konkreetsed reeglid. Koerad on üksteisega suheldes täiesti must - valged. Tegelikult on sellised sisuliselt kõik loomad. Arusaadavalt on sellel kaks erinevat põhjust - esiteks suhtlevad loomad ju ennekõike oma liigikaaslastega ning teisalt nad ei mõtle ega tee järeldusi. Meie suhtlemine koertega ongi selles osas üsna keeruline, et esiteks oleme me eri liikidest ning inimene kipub väga lihtsalt suhtlema kutsikaga nagu lapsega ning koera jaoks on see raske, sest talle jääb selles suhtluses väga palju ebaselgeks. Teine probleem seisneb asjaolus, et me ei ei tegele koeraga must - valgelt, vaid mõtleme, järeldame, planeerime ja omistame kõike neid oskusi ka koertele. Toon näite - me ei lase kutsikat diivanile ja anname talle mõista et see on keelatud. Samas toas on ka tugitool. Inimesel on väga lihtne järeldada, et kui diivanile tulek on keelatud, siis on keelatud ka tugitooli ronimine, sest need mõlemad on ju toolid ja meie mõistes mööbel. Koera jaoks aga ei ole. Koer saab aru, et on üks element, mille peale ei tohi ronida ning see on alati keelatud. Tema ei oska järeldada, et tool võiks olla samasugune element. Või näiteks kutsikal on närimiseks rida mänguasju ning ta läheb ja närib sellegipoolest katki meie kingad!!! Ja siis inimesed kurjustavad, et sul on ju nii palju omi asju, miks sa minu kingad ära lõhkusid. Aga kutsikas ei saa ju aru, et see on keelatud, et see ei ole mänguasi ning ammugi mitte, et see on minu oma või king. Meie silmis võib olla kummist elevant hoopis midagi muud kui nahast king. Kutsika jaoks ei ole. Selleks, et oleks, peame me selle pildi tekitama.\nKui me tahame, et kutsikas tunneks ennast hästi, et temast kasvaks normaalse närvisüsteemiga koer , kellega on kodus normaalne elada, siis sõltubki kõik sellest, kui must - valgelt me suudame tema jaoks teha selgeks kodused reeglid.\nSamas tasub kindlasti mainimist, et kutsikad on tegelikult väga targad ning avatud uuele infole. See on täiesti imeline, kui palju on võimalik kutsikale õpetada ja selgeks teha. Tegelikult on ju see ka loogiline, sest nagu ma oma artikli alguses mainisin, on kutsikas nagu käsn, kes üritab mõista kohalikke olusid ning kogu infot selle eesmärgiga endasse imeb. Sellest sõltub ju tema ellujäämine ning heaolu. Võin tuua siinkohal hea näite oma koduse kutsika näol. Omades kodus energilist ning üsna isepäist tööliini malinoisi kutsikat ja samas 2 aastast last on näiteks väga huvitav näha, et kui kutsikal on põrandal 7 - 8 mänguasja ning lapsel on neid 20 - 30 ringis (pean silmas mis iganes asju - legode juppe või kummist piuksuga loomakesi), siis oskab kutsikas väga hästi eristada, mis on tema oma ja mis on lapse oma. Väga harvad on juhused, kus koer läheb võtma lapse asja. Kuigi need kõik on läbisegi põrandal. Kõik see on saavutatav läbi must - valge suhtluse ning selle saavutamine pole tegelikult üldse keeruline.\nKui me mõtleme tuleviku peale ning sellele, mida me kutsikast tahame saada, siis sellest lähtuvalt peame me ka hakkama teda algusest peale vormima. Koera jaoks on oluliselt lihtsam ja konfliktivabam, kui reeglid püsivad kogu aeg samad ega muutu. Kui me tahame, et koer ei hauguks uksekella peale, sisi me peame seda kogu aeg keelama. Kui me tahame, et kutsikast suurema koerana külaliste saabudes oma asemel lamab, siis me peame seda talle näitama. Kui me tahame, et kutsikas käsu "istu" saades kiirelt istuks, siis ka seda on vaja talle tutvustada. Nagu öeldud, kutsikas on nagu käsn, kes üritab imeda endasse kõiki reegleid ja nõutavaid käitumismalle. Kui meile alguses külaliste saabudes meeldib, et kutsikas jookseb nende juurde, hüppab ülesse ja hammustab neid ning see on ka külalistele tore ja naljakas, siis avage mingi koerte raamat ja vaadake sealt järgi, kui suureks see kutsikas kasvab ning kujutage ette, kas see ka enam naljakas ja tore on, kui selles mõõdus koer samu asju teeb? Kui ei ole, siis oleks kohe algusest peale õiglane koerale reegleid õigesti tutvustada. Samas, kui külaliste saabudes te alati kutsika ära panete ning suhtlema ei lase, siis kutsikas mõistab, et külalised ongi mingid nõmedikud, kellede tulekuga seostuvad ebameeldivused. Ilmselgelt ei hakka ta sel juhul külalisi armastama. Tuleb käituda targalt.\nKui me tahame, et kutsikas käsu "istu" saades kiirelt istuks, siis me peame talle seda käsku ka sellisena tutvustama. Kui me tahame, et koer kaltsuga mängides täiega pingutaks ja kõvasti haaraks, siis ka seda on meil vaja kutsikale nö. tutvustada. Nagu öeldud, me peame kohe alguses üritama võimalikult hästi ette kujutada, millist koera me endale nö. tulevikus tahame. Ilmselgelt on näiteks sportkoera treenimisel võimalik ka vanemast peast palju muuta ja paremaks saada, kuid ilmselgelt jääb kutsikana õpitu kõige paremini meelde ning igasugune ümber õpetamine tekitab temas konflikti ja sellest lähtuvalt närvilisust või vastuhakku või vale käitumist. Kui me mõtleme selle peale, et koera koolitamine (ka kutsika) on temale reeglite tutvustamine, siis ilmselgelt muutes kuskil vahepeal reegleid tekitabki see probleeme. Mõelge ise selle peale, et olete alati harjunud minema kindlas kohas üle tee ning siis ühel päeval viiakse see ülekäigurada 100 m eemale. Mõelge kui kaua teil võtab harjumisega aega.\nKui tahta koeraga võistelda, siis ongi sellest lähtuvalt oluline algusest peale, juba kutsikana mõningaid asju nö. tutvustada natuke teise nurga alt. Me soovime aktiivsust, järelikult premeerime aktiivsust, mitte passiivsust. Me soovime teravust, järelikult premeerime teravust jne. Siis koer mõistab, mida me tast tahame. Tänaseks kisub juba päris pikaks. Jätkaksin samal teemal järgmisel korral. Kes aga tahab vaadata, kuidas koolitatakse sportkoera alates kutsikakoju jõudmisest, on selleks hea võimalus järgnevalt lingil. Olen huvilistele kirjutanud lahti kutsika koolitamise etappe ning treeningute arengut ja ka filminud sinna juurde illustreerivaid lõike. Kõik see on ajalises järjekorras ning seetõttu peaks olema lihtsalt mõistetav. Need artiklid ja videod ei ole siin blogis, vaid teisel aadressil. Näed neid siit http://www.royal-canin.ee/royal-canin-eestis/treening-ja-kasvatus/sportkoera-blogi/kutsikas/algus\nTeemad jooksevad alt ülespoole. Antud link viib lihtsalt ühele kirjutisele. Vasakul on näha alt ülesse koolituse areng.\nKes aga tahab lugeda veel rohkem kutsika koolitusest, leiab siit blogist ridamisi artikleid mis olen kirjutanud.\nPosted by Aivo at 9:07 AM\nLabels: kutsika ettevalmistus\nAnonymous September 20, 2013 at 5:26 PM\nSee link ei avane kahjuks.\nAivo September 23, 2013 at 10:00 AM\nTänan märkuse eest. Panin sinan uue lingi ja proovisin järgi, et kindlalt avaneb.\nMari September 20, 2013 at 6:40 PM\nSeal on üks liigne number 2, õige link on: http://www.royal-canin.ee/royal-canin-eestis/treening-ja-kasvatus/sportkoera-blogi/kutsikas/algus\nAivo September 23, 2013 at 10:01 AM\nTänan tähelepanu juhtimast. Parandasin ära.\nAnonymous December 20, 2013 at 11:01 PM\nhetkel ei avane?\nKokkuvõte RV IPO võistlusest


Vali parem minevik - Indrek Tarand, Kalle Kulbok - 27.04.2019 - Maarjamäe loss, Tallinn - Piletilevi.ee\nVali parem minevik - Indrek Tarand, Kalle Kulbok\nСб 27.04.2019 13:00\nВыбрать другую дату из серии событий Vali parem minevik - Liia Hänni, Siiri Oviir, Marju Lauristin - Сб 23.03.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Сб 23.03.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 24.03.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 24.03.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Ingrid Ruudi, Irina Raud - Сб 30.03.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Сб 30.03.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 31.03.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 31.03.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Kalle Kulbok - Сб 06.04.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Сб 06.04.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 07.04.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 07.04.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Siim Kallas - Сб 13.04.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Сб 13.04.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 14.04.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 14.04.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Сб 20.04.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Сб 27.04.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 28.04.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - Вс 28.04.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Allan Roosileht - Сб 04.05.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Lagle Parek - Сб 11.05.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Jüri Adams - Сб 18.05.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Heiki Sibul ja Eiki Nestor - Сб 25.05.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Kirsten Simmo - Сб 01.06.2019 13:00 - Maarjamäe loss\nVali parem minevik - Indrek Tarand, Kalle Kulbok Сб 27.04.2019 13:00 Maarjamäe loss, Tallinn 6.88 - 10.08\nКупить билет Vali parem minevik - Liia Hänni, Siiri Oviir, Marju Lauristin Vali parem minevik - Liia Hänni, Siiri Oviir, Marju Lauristin Сб 23.03.2019Сб\nМарт13:00 Maarjamäe loss, Tallinn, Эстония 6.88 - 10.08\nКупить билет Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus Сб 23.03.2019Сб\nМарт15:00 Maarjamäe loss, Tallinn, Эстония 6.88 - 10.08\nКупить билет Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus Вс 24.03.2019Вс\nКупить билет Vali parem minevik - Ingrid Ruudi, Irina Raud Vali parem minevik - Ingrid Ruudi, Irina Raud Сб 30.03.2019Сб