Nišandžija košta 2.000 € | Novosti.RS\n29. 02. 2016. u 20:02\nКолико ми водимо рачуна о школованим кадровима да их задржимо у Србији и један приме.Полицајац који је завршио полицијску академију и радио неколико година за 45000 дин дошао у Швајцарску и ради као обичан радник у једној хладњачи.Његова супруга медицинска сестра такође напустила Србију јер у дому здравља где је радила због корупције руководства није примала неколико месеци плату.Ето како се ми опходимо са школованим кадром.И ко ће да остане да Србију извуче из блата?Они који су је у то блато ип\n@Бојан - Uskoro ce svi iz Evrope glavom bez obzira!!!Samo se vi veselite odlasku ali povratak ce biti mnogo brzi jer Evropa nije Ono sto jebila pre par godina!!!\nСрбија има 7.186.862 становника, што би по овом критеријуму "200 грађана = 1 војник" значило 35.934 војника али чињенице говоре другачије!? Систем одбране има 36.000 људи али број професионалних војника је око 11.000 док остатак чине војни службеници и намештеници, официри и подофицири и наводно "активна резерва" од 2.000 припадника!?\nнаша "војска" можда има 40 000 припадника али ни 15 000 војника! Од те цифре, ни 5 000 правих војника. Бедно\n@Аца - Mi nemamo više vojsku! Ono što smo imali upropastili su Boris Tadić i Šutanovac! Sada ih je dokusurio Vučić i Nikolić sa našim divnim moćnim generalom -jadom (tu ni g od generala nema, moj general je u Hagu) tako da spadosmo na topovsko meso koje će sad NATO da gura ispred svoje vojske. Samo će stizati zahtev: pošalji 5000 mladića itd...izginuće nam deca za NATO ciljeve zahvaljujući izda*jničkoj vladi na čelu sa iz*dajnikom predsednikom države Nikolićem!\nDe nadjoste ovog levaka...\n( 168 ) ( 27 )\nPonovo uvesti sluzenje vojnog roka i to ne 1god vec 2god, i to ne da zevaju vojnici po kasarnama vec da bude obuka 2god....ko prihvati sluzenje da mu se omoguce manji porezi i slicno dakle da se ljudi ohrabruju a ne da se teraju u sluzenje vojne obaveze......ko kaze da nam vojska ne treba taj neka ide i nek gleda crtace\nMalo! Ne treba gledati koliki je procenat vojnika u odnosu na broj gradana, vec kolika nam je pretnja od komsija! (svi nas vole)\nDajte skolovanje pilota sigurno ne kosta u Srbjii milion evra.\nCitam kako se ljudi frljaju sa ciframa... Kao kada bi ja licitirao koliko ljudi zaposljava Beogradska pekarska industrija...\nLeđa Na Istok\nako stvarno želimo u nato, naša vojska mora biti vrhunski osposobljena. Autra će nas poslati u pohod na istok, trebamo biti spremni i na to. za to ste glasali.\nSkolujemo pilote koji nemaju na cemu da lete ???!!!!!\n@srle - Idi Amin je u svoje vreme kada su ga pitali sta ce vam piloti kad nemate avione rekao nesto u fazonu, mozda nemamo avione, ali imamo volju da letimo.\n@srle - Zato Uganda danas ima kompletnu eskadrilu najmodernijih lovaca SU-30,a mi...\n@srle - prica se da cemo i mi da nabavimo neke polovne mig29 iz Rusije, a ako to pukne eto nama f16 iz 1982.\nA gde Srbija da nadje decu za vojnike.? Sva nam deca u inostranstvu. Mozda babe I dede da stite Srbiju? 10 posto od njihovog slobodnog vremena da provedu u vojsci. E Srbijo, Srpski narode sta vam rade od 2001 gledate sa otvorenim ustima debilski I cutute. Niste svesni sta nas ceka u blizoj buducnosti. Kakvo Kosovo I Vojvodina, ne mozemo ni centralnu Srbiju da odbranimo vise, samo je pitanje kada ce oko nas da krenu! Jos cete reci pa ko je ovo ocekivao, kad komsije oko nas krenu po "njihovo"\nЈел` можда јефтиније да пустимо сваку шушу да вршља по држави и преко државе како стигне? О чему је овај чланак? Колико год да кошта наша војска је је фтинија од окупације, или се можда сугерише да у овом тренутку укинемо војску? Питање је шта се "иза брда ваља" !?\n@Утеривач - Ko ne placa svoju vojsku, placace tudju.\nSvaka obuka ima svoje elemente i svrhu a cena je relativna i zavisi od mnogo faktora.Obuka vojnika pesaka namanje cista tri meseca.Svaki rod ima svoje specificnost.Ovaj broj je u celokupnom sistemu odbrane a odnos borbenog i neborbenog je to sto cini sposwobnost vojske.Koliki je neborbeni deo u odnosu na borbeni zakljucite sami a ovako nije ni u jednoj vojsci sveta,da neborbeni sigurno bude 3 puta veci.\n"200 građana - jedan vojnik" - Srbija nema 35-40.000 vojnika! U pitanju je broj ljudi koji radi u sistemu odbrane. Pravih vojnika u uniformi imamo manje od 15.000, a realno bismo trebali da ih imamo barem 30.000.\n@DEKI - Realno bismo trebali da imamo barem 300.000 oko 150 aviona I toliko tenkova. Sve ostalo su samo kolonijalne zemlje.Mi imamo 6 aviona I fali im akumulatori, sad su ih nasli zaboga bili pripremljeni da se nose. Ej borben avion u top formi skinuli im akumulatore I jos danima neznaju gde su?! Realno cak ni ta 6 nemamo.Secam se vica o Albaniji I njihovih 6 aviona . Bio aktuelan u staroj Jugoslaviji.Do skora ni radare nismo imali iznad naseg neba. Ma nek ide sve dodjavola!\n( 50 ) ( 55 )\nNama vojska ne treba jer mi vise nikada necemo ratovati. Nama su svi prijatelji i partneri i svi nas podrzavaju.\nЗа окружење у ком живимо и милион војника је мало.\nImam predlog ali se ne isplati onome ko je rekao da kosta 2000 nisandzija Uzmite nekog ko ima vec talenta za pucanje I vec je pucao I kad primate pare za Nisandziju nemojte da stavljate sebi u dzep 80%\nнапустили су јер су запослени преко везе и нису били свесни да неће они командовати.у мировну мисију се спремају војници који немају одрађен један уговор а ја са 19 година активног стажа нисам подобан.\nČemu ovaj članak? Da dokaže da je vojska skupa i kao takva da nam nije potrebna? Odbrana zemlje košta, ali manje nego kad je nemamo. A što se tiče brojnosti vojske ona se određuje na osnovu bezbednosnih procena, a ne u odnosu na broj stanovnika zemlje.\nOvo sto je ostalo od vojske nemoze ni jrdan region da odbrani !!!! Nedaj Boze da nas neko napadne !!\n@Vidan - štranjke su jeftine na buvljaku, i rešiš problem\nKada je moj pradeda I svi njegovi prijatelji isao u prvi svetcki rat ....oni su isli za drzavu a ne licnu korista...\nOtpustite radnike u administraciji (ima viska koloko hoces) i smanjite "naduvane" plate u drzavnim firmama i eto para.Bez NSZ-a se moze ionako nicemu nesluzi a bez vojske se nemoze.


Srijeda, 26 Travanj 2017 09:48\nJoš je ostalo više od četiri mjeseca do konferencije na kojoj će Apple predstaviti nove modele iPhonea, a čini se kako se svakog dana na mreži objave nove glasine oko noviteta koji će ovi telefoni donijeti.\nViše puta smo pisali o opcijama koje će donijeti nasljednici iPhonea 7 i 7 Plus, odnosno potpuno novi model koji će imati zakrivljeni OLED ekran i koji bi trebao biti najskuplji iPhone ikad, a jedna od glasina kaže kako će imati i mogućnost bežičnog punjenja baterije. Piše Zimo.co.


Zia Gluhbegović (1978), diplomirala je 2001. na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu, Katedra za engleski jezik i književnost. Izvesno vreme je radila kao nastavnik engleskog jezika u Centru za strane jezike pri Zadužbini Ilije M. Kolarca, kada je dobila tripartitnu stipendiju Fonda za otvoreno društvo, Univerziteta u Kembridžu i Ministarstva spoljnih poslova Ujedinjenog Kraljevstva, za jednogodišnje magistarske studije 2002-2003. Engleski jezik i primenjenu lingvistiku magistrirala je 2003.na Univerzitetu u Kembridžu. Po povratku u Srbiju, na Univerzitetu u Beogradu nastavila je sa magistarskim studijama iz nauke o književnosti i počela da radi kao asistent-pripravnik za englesku književnost na Filološkom fakultetu u Beogradu. U oblasti njenog interesovanja ulaze odnosi između književnosti i filozofije i istorijski roman.\nGluhbegović, Zia: Dženifer Berket. "Francuske feministkinje i angloirski modernisti: Siksu, Kristeva, Beket i Džojs". (Jennifer Birkett. "French Feminists and Anglo-Irish Modernists: Cixous, Kristeva, Beckett and Joyce"). Polja: Časopis za književnost i teoriju. God. L, br. 431. Novi Sad: januar–februar 2005. str. 115–128. [Prevod]\nGluhbegović, Zia: D.Dž. Borstin. Amerikanci: Kolonijalno iskustvo. (D.J. Boorstin. The Americans: The Colonial Experience). Beograd, Geopoetika, 2004. 403 str. [Prevod]\nGluhbegović, Zia: "The Tarnished Mirror of the World: London in the Intertextual Web of Martin Amis’s London Fields". Literary London Journal. Vol.2, No 2. September 2004. www.literarylondon.org\nGluhbegović, Zia: "Pri-povest o Padu u 'Grad na brdu': intertekstualnost i žanr kao teorijski faktori književne kritike (Milton u Americi Pitera Akrojda)''. [''A History of a Fall into 'A City Upon a Hill’: Genre and Intertextuality as Theoretical Factors of Literary Criticism (Peter Ackroyd's Milton in America)'']. Philologia. God. II, br. 2. Beograd: maj 2004. str. 93-102.\nGluhbegović, Zia: Margaret Etvud. "Životi pesnika". (Margaret Atwood. "Lives of the Poets"). Polja: Časopis za književnost i teoriju. God. XLIX, br. 428. Novi Sad: april-maj 2004. str. 68-75. [Prevod]\nGluhbegović, Zia: "Penelopa Moli i Nausikaja Gerti: dve čitateljke i dva lica animusa". Zbornik beogradske otvorene škole VI/2. Beograd: Beogradska otvorena škola, 2003. str. 36-55\nGluhbegović, Zia: "Opet u školu: alternativno obrazovanje". Vreme. 25. juli 2002. str. 32-37.\nIzveštaji o usavršavanju i boravcima u instranstvu\nPošto sam dobila tripartitnu stipendiju Fonda za otvoreno društvo, Univerziteta u Kembridzu i Ministarstva spoljnih poslova Ujedinjenog Kraljevstva za jednogodišnje magistarske studije na Univerzitetu u Kembridžu, akademsku 2002-2003. godinu provela sam u Kembridžu, proučavajući engleski jezik i primenjenu lingvistiku. Program Istraživačkog centra za engleski jezik i primenjenu lingvistiku je intenzivan i predstavlja izazovno iskustvo. Uz otkriće psiholingvistike, imala sam priliku i da ovladam osnovima pragmatike i analize diskursa, povezujući ta saznanja sa najnovijim kretanjima u oblasti naratologije i stilistike. Kao rezultat mentorski vođenog istraživanja, napisala sam dva rada. U prvom (''Pesma sirena: prevođenje soničnosti u muzičkom poglavlju Uliksa") primenila sam teorije ikoničnosti zvuka na interpretaciju fonostilističkih efekata u jedanaestom poglavlju Uliksa, poredeći izvorni tekst sa prevodima na francuski i srpskohrvatski jezik. Drugi rad (''Lingvistički pokazatelji mentalne predstave naratora u doživljenom govoru'') istražuje načine na koje se narator manifestuje u svesti čitaoca, bilo kroz eksplicitni iskaz, bilo kroz jezička obeležja čitaočevih prevoda književnog teksta na njegov/njen maternji jezik. Ostali problemi kojima sam se bavila u okviru ispitnih eseja uključuju: tumačenje značenja oblika prostog sadašnjeg vremena kao bliske faktičke modalnosti, uloga koherencije u procesiranju diskursa, jezička komunikacija u Grajsovoj i teroriji relevancije, sociolingvistički izazovi za imigrante pri usvajanju stranog jezika, primena neurolingvističkih nalaza u osvetljavanju problema implicitnog učenja i interfejsa izmedju koncepata i reči. Pored ovoga, učestvovala sam i u grupnim debatama, predstavljajuci I-jezik kao predmet lingvističkih istraživanja i problemske tačke u simboličkim kompjutaciono-reprezentativnim i konekcionističkim jezičkim modelima


ČETIRI MINUTA - DVA GOLA: Fantastičan preokret Španije, kakva 'bomba' Naća! (VIDEO) - Mondijal, Fudbal\nHotSport»Fudbal»Mondijal»ČETIRI MINUTA – DVA GOLA: Fantastičan preokret Španije, kakva ‘bomba’ Naća! (VIDEO)\nČETIRI MINUTA – DVA GOLA: Fantastičan preokret Španije, kakva ‘bomba’ Naća! (VIDEO)\nPetar Lazić| 2018-06-15T21:25:50+01:00\t15. juna 2018. 21:19|0 komentara|HotSport\nOčigledno da je selektor Jero znao šta da kaže svojim pulenima na pauzi tokom poluvremena.\nŠpanija je sjajno ušla u drugi deo meča sa Portugalijom.\nPrvo je Dijego Kosta po drugi put na utakmici doneo izjednačenje Furiji, da bi potom Naćo sjajnim udarcem preorketnuo.\nIgrao se 55. minut kada smo na delu videli sjajnu uigranu kombinaciju Španaca kod prekida, lopta je išla na Busketsa koji je sa druge stative loptu vratio na peterac Dijegu Kosti koji je lako savladao Patrisija.\n(Izvor: YouTube/24 TV PROD)\nSamo četiri minuta kasnije je portugalski čuvar mreže morao opet da vadi loptu iz mreže. Posle nekoliko dodavanja Španaca, lopta je otišla na ivicu kaznenog prostora gde se pozicinirao bek Real Madrida. Naćo nije oklevao, uputio je silovit udarac i doneo vođstvo svojoj reprezentaciji.\n(Izvor: YouTube/Football World)\nTAGOVI: Fudbalska reprezentacija Španije, Dijego Kosta, Svetsko prvenstvo u fudbalu 2018, Naćo


Велики повратак на Западни Балкан\nVeliki povratak na Zapadni Balkan\nU Atlantskom savetu – a reč je, podsećanja radi, o tink-tenku koji okuplja nekoliko bivših državnih sekretara, direktora CIA, savetnika za nacionalnu bezbednost američkih predsednika, zapovednika NATO-a, uz nezaobilaznog Džordža Soroša kao jednog od finansijera… – održana je panel-diskusija o „balkanskim nevoljama, evropskom pogledu i razlozima za američko angažovanje“. Glavni zaključak diskusije i zajednički imenitelj u razmišljanjima svih prisutnih: nezainteresovanost Zapada za Zapadni Balkan neće izazvati samo „benignu stagnaciju“, već „opasno nazadovanje“ regiona, jasno, u odnosu na ostvarivanje evroatlantističkih interesa na našem prostoru. Da drugi – konkretno, i očekivano, Rusija, a pomalo i Turska – ne bi istisnuli Zapad i njegov uticaj, potrebno je pojačano angažovanje Zapada. I to što pre, dok je cena angažovanja koliko-toliko skromna, to jest pre nego što region dublje odluta u neželjenom pravcu pa da za njegov povratak na pravi put bude potrebno mnogo više angažovanja i resursa nego što je potrebno u ovom trenutku. Logika je besprekorna, tim pre ako se prisetimo da je Brajan Hojt Ji, pomoćnik zamenika američkog državnog sekretara, još pre dve godine (29. aprila 2015) na saslušanju pred Potkomitetom za Evropu Komiteta za spoljne poslove izneo podatak da su Sjedinjene Američke Države, samo u demokratizaciju Zapadnog Balkana, dakle, u njegovo uvlačenje u svoju zonu uticaja, proces za koji je demokratizacija samo lepše ime, uložile „više od sedam milijardi dolara“. A to je poprilična suma da bi se tek tako dozvolilo da propadne pod tuđi uticaj, geopolitičku dimenziju čitavog problema već da i ne spominjemo.


Mijatović: Balkanci su jako ambiciozni i ponekad nerealni u očekivanjima | Nogomet | Al Jazeera Balkans\nRazgovarali smo o duelu Srbije i Crne Gore i maksimalnom učinku BiH u Ligi nacija, dominaciji Reala u LP, golu protiv Juventusa u finalu i promašenom penalu protiv Holandije.\nMijatović je za reprezentaciju Jugoslavije odigrao 73 utakmice i dao 26 pogodakaEPA\nFudbalski velemajstor Predrag Mijatović upisan je zlatnim slovima u anale najtrofejnijeg kluba na svijetu madridskog Reala pogotkom za pobjedu nad Juventusom sa 1:0 u finalu Lige prvaka za sezonu 1997/98. Ovo je bio vrhunac karijere proslavljenog asa koji je nagovijestio blistave trenutke osvajanjem titule omladinskog svjetskog prvaka 1987. godine u Čileu sa reprezentacijom Jugoslavije.\nRođen je u Podgorici prije 49 godina, a nakon što je počeo seniorsku karijeru u Budućnosti, ostvario je transfer u beogradski Partizan. Sa beogradskim timom postao je prvak SR Jugoslavije 1993. i dvostruki pobjednik Kupa 1989. i 1992. Uslijedio je odlazak u Valenciju, pa u Real, gdje je u periodu od 1996. do 1999. postao klupski prvak Starog kontinenta, šampion Španije i osvajač Superkupa ove države 1997, te pobjednik Interkontinentalnog kupa 1998. Trofejnu igračku karijeru zaokružio je osvajanjem Kupa Italije 2001. igrajući za Fiorentinu. Za reprezentaciju Jugoslavije odigrao je 73 utakmice i dao 26 pogodaka.\nProglašen je za drugog igrača Evrope 1997. iza legendarnog Brazilca Ronalda. Zanimljivo je istaći da su te godine prvi put fudbaleri iz Južne Amerike konkurisali za osvajanje „Zlatne lopte“. Tri puta je izabran za najboljeg igrača SR Jugoslavije i jednom za najboljeg fudbalera španske lige 1996. Od 2006. do 2009. bio je sportski direktor Reala.\nU intervjuu za Al Jazeeru Mijatović je govorio o nastupu Partizana u kvalifikacijama Evropske lige, plasmanu Crvene zvezde u grupnu fazu Lige prvaka, Svjetskom prvenstvu u Rusiji, borbi Srbije i Crne Gore za prvo mjesto u diviziji C i maksimalnom učinku Bosne i Hercegovine u grupi 3 divizije B Lige nacija, dominaciji Reala u Ligi prvaka i favoritima za trofej ove sezone, golu protiv Juventusa u finalu LP-a 1998, te treneru omladinske selekcije Jugoslavije iz 1987. Mirsadu Fazlagiću.\nŠta radite i imate li ponuda za angažman u fudbalu?\n- Preskočio bih ovo pitanje i možemo razgovarati o drugim temama koje vas zanimaju.\nKako ocjenjujete nastup Partizana u kvalifikacijama Evropske lige?\n- Partizan je imao nesreću da u play-offu za ulazak u grupe Evropske lige igra sa neuporedivo kvalitetnijim timom Besiktasa. Odigrao je izuzetno dobro prvu utakmicu u Beogradu, završenu rezultatom 1:1. Greške u revanšu uticale su na konačni rezultat (0:3) što predstavlja dobro iskustvo za ovu generaciju igrača. Partizan nema kontinuitet osvajanja trofeja u Srbiji kao ranijih godina, dok je Zvezda preuzela primat osvojenom titulom u domaćem prvenstvu. Moguće je da Partizan konsoliduje tim u ovoj i da se naredne sezone bori za osvajanje prvenstva.\nDa li ste očekivali prolaz Crvene zvezde među 32 najbolja tima u Evropi?\n- Kada su počele kvalifikacije Lige šampiona, bilo je preoptimistično očekivati Zvezdin plasman u grupno takmičenje. Drago mi je zbog Zvezde, ali i srpskog fudbala da je ostvarila veliki uspeh jer je to pozitivno kako za igrače, tako i za imidž fudbala u Srbiji. Zvezda je imala puno sreće u presudnoj utakmici, revanšu play-offa protiv ekipe Red Bull Salzburga, kada je postigla dva gola u dve minute za rezultat 2:2 i plasman u dalje takmičenje.\nMože li Real do četvrte titule evropskog prvaka zaredom, ukupno 14. u ovom takmičenju?\n- Ovo što je Real uradio u poslednjih pet sezona osvojivši četiri titule Lige prvaka, skoro je neverovatna i nemoguća misija. Teško će bilo ko ponoviti ovakav uspeh, jer otkako se Liga prvaka igra u ovom formatu, niko nije osvojio trofej dva puta zaredom. Veliki je to podvig Reala kao najpopularnijeg kluba. Ostvario je rekord u modernom fudbalu koji će ostati dugo vremena nedostižan.\nJesu li portugalski as Cristiano Ronaldo i trener Zinedine Zidane, koji više nisu u Realu, najzaslužniji za nadmoć u LP-a?\n- Glavna poluga bila je sjajna generacija igrača koja je postigla istorijski uspeh. Real je bio individualno jak sa pojedincima poput Ronalda, Luke Modrića, Sergija Ramosa, a Zidan je napravio dobar balans u timu. Najvažnije je bilo uskladiti lične ambicije i pobednički angažman kompletnog tima koji se postignutim rekordom upisao u istoriju Reala.\nKo su favoriti za trofej Lige prvaka u ovoj sezoni?\n- Favoriti su manje-više uvek isti. Postoje ekipe koje su uložile velika sredstva u dovođenje igrača i transfere poput PSG-a i Manchester Citya. Tu je i Barcelona, koja je poslije perioda nadmoći i osvajanja puno trofeja, izgubila primat od Reala, koji dominira u zadnjih pet godina, pa Bayern jer čeka da osvoji naslov Lige prvaka nekoliko godina. Ne treba zaboraviti ni Chelsea, koji možda ove sezone nije u najužem krugu kandidata za prvaka, kao ni Manchester United (posljednji put evropski prvak 2008). Juventus je igrao dva finala Lige prvaka, 2015 i 2017, te poseduje kvalitetan tim.\nImamo šest-sedam ekipa kojima je cilj plasman u finale i osvajanje Lige prvaka. Zbog toga će ove sezone takmičenje biti najinteresantnije.\nDa li je Srbija mogla bolje na SP-u, na kojem je ispala u prvom krugu?\n- Sam plasman Srbije na Svetsko prvenstvo je veliki uspeh pošto se ona nije plasirala na Mundijal i evropsko prvenstvo osam godina. Sa kvalitetnim timom, bilo je realno i logično očekivati da prođe prvi krug, ali nije uspela. Bilo je dovoljno vremena za analizu rezultata. Mundijal je završen i ne treba stvarati nervozu, niti psihozu zbog prethodnih rezultata, nego se što prije koncentrisati na ono što dolazi. Važno je da Srbija ostvari kontinuitet učešća na velikim takmičenjima u narednom periodu.\nTo se odnosi i na ostale selekcije sa ovih prostora pošto su Balkanci jako ambiciozni i ponekad nerealni u očekivanjima. Plasman reprezentacija iz regije na Svetsko i Evropsko prvenstvo je sigurno velika stvar i izazov s obzirom na jaku konkurenciju.\nKako je Hrvatska osvojila srebro na Mundijalu?\n- Hrvatska je iskoristila povoljan momenat i ostvarila podvig koji nije bio očekivan. Ona je gotovo stalno prisutna na svetskim i evropskim šampionatima, a uoči Mundijala u Rusiji tražila je idealan tim. Krenula je dosta ambiciozno na startu prvenstva sa sjajnim timom čiji fudbaleri igraju u ozbiljnim klubovima. Napravila je dobar ambijent u ekipi koja je miks iskustva i mladosti. Odigrala je finale sa Francuskom, što je predstavljalo vrhunski domet Hrvatske, ali i cele regije. Svaka čast i čestitam Hrvatskoj na osvojenoj srebrnoj medalji.\nJeste li vjerovali da će Francuska osvojiti drugi naslov svjetskog šampiona poslije 20 godina?\n- Francuska ima najkvalitetniji tim čiji reprezentativci godinama igraju u jakim ligama i klubovima. Njeni sadašnji igrači su pravi naslednici slavne generacije iz 1998. godine. Za mene je bila favorit za osvajanje titule prvaka prije starta prvenstva. Ima sjajne fudbalere i sjajnog selektora Didiera Deshampsa, koji je i sam bio veliki igrač.\nFrancuzi su posjedovali iskustvo sa Eura 2016. kada su nezasluženo izgubili finale protiv Portugala 0:1 kod kuće. Zadržali su okosnicu tima i za dve godine ova grupa igrača bila je još kvalitetnija i zasluženo osvojila naslov svetskog prvaka. Trener ih je znao voditi na putu do cilja i očekivano su najbolja svetska reprezentacija. Bili su bolji od Hrvatske sa 4:2 u finalu, a malo ih je poslužila i sreća.\nKo su najveća razočarenja Mundijala?\n- Najveće razočarenje je bivši svetski šampion Njemačka, koja je zakazala i ispala u prvom krugu. Podbacili su i Argentina sa izvanrednim timom, te Brazil jer su ga mnogi videli kao novog prvaka. Međutim, dinamika fudbala je takva da više nema izrazitih favorita kao ranije jer svi igraju fudbal. Ako nije koncentrisan celu utakmicu, favorit neće opravdati ovu ulogu. Od Španije se takođe očekivalo više, ali je imala unutrašnjih problema, što je kulminiralo smenom selektora Julena Lopeteguija dva dana pred početak SP-a.\nPosmatrali ste trijumf Srbije nad Crnom Gorom sa 2:0 u meču grupe 4 divizije C Lige nacija u Podgorici. Kakvi su utisci?\n- Bio je ovo prvi meč u istoriji između Crne Gore i Srbije. Utakmica nije bila posebno interesantna da bi se puno pričalo o njoj. Postojao je ogroman psihološki naboj i kod jednog, ali i kod drugog tima. Srbija je iskoristila prilike i pobijedila sa 2:0.\nHoće li Srbija, koja vodi sa osam bodova ispred Crne Gore sa bodom manje, osvojiti prvo mjesto i plasirati se u B diviziju Lige nacija?\n- Srbija je svakako favorit u utakmici u kojoj će biti domaćin Crnoj Gori 17. novembra. Mislim da Crna Gora ima šanse za dobar rezultat u Beogradu. Biće joj teško, ali nije nemoguće ni da iznenadi Srbiju.\nKako vidite maksimalan učinak BiH u tri utakmice novog takmičenja UEFA?\n- Reprezentacija Bosne i Hercegovine ostvarila je podvig za svaki respekt i divljenje jer dobiti tri utakmice u nizu nije uopšte jednostavno u savremenom fudbalu. Ona je na dobrom putu uoči kvalifikacija za EP 2020. jer ima dovoljno jak tim da izbori plasman na njega. Bilo bi dobro kada bi se većina selekcija iz regiona plasirala na EP. To bi bila sjajna stvar i želim da BiH nastavi niz, kao i da ostale reprezentacije postignu maksimum u kvalifikacijama.\nMože li Partizan parirati aktuelnom prvaku Zvezdi u trci za titulu?\n- Crvena zvezda je favorit za osvajanje titule u Srbiji. Partizan može pomrsiti račune najvećem rivalu, ako se ponovi završnica play-offa pre dve sezone kada je prestigao 'crveno-bele'. Kao Partizanovac, želim da se to desi i da se raduju njegovi navijači na kraju. No, ranije sam rekao da je Zvezda u trendu uspona kao što je Partizan bio u bliskoj prošlosti kada je osvojio šest titula prvaka zaredom.\nKakav je osjećaj bio dati gol za evropski naslov Reala protiv Juventusa?\n- To je najdraži momenat u mojoj fudbalskoj karijeri pošto je Juventus igrao tri uzastopna finala Lige prvaka od 1996. do 1998. i bio moćan tim. Druga bitna stvar je da je to jedino finale završeno sa jednim postignutim golom u korist Reala. Važno je napomenuti i da je trofej Lige prvaka osvojen nakon 32 godine čekanja za madridski tim. To je bio gol koji je otvorio vrata za mene u istoriji Reala i nezaboravan momenat koji ostaje u lepom sećanju dok sam živ.\nKako je bilo raditi na poziciji sportskog direktora Reala i nadate li se jednog dana obavljanju iste dužnosti?\n- Bio sam sportski direktor Reala između 2006. i 2009, po završetku ere 'Galaktikosa'. U tri godine rada imao sam težak zadatak da uradim smenu generacija. Pre mog dolaska Real je bio tri godine bez trofeja u svim takmičenjima. Barcelona je osvajala trofeje i preuzela primat, da bi u mom mandatu Real bio dva puta uzastopno prvak Španije. Vreme provedeno na funkciji u Realu predstavljalo je veliko iskustvo za mene kao sportskog radnika. Nikad se ne zna da li će se ponovo ukazati prilika za novim angažmanom. Jedno je sigurno - puno je lakše biti profesionalni fudbaler i uživati u tome, nego direktor koji kreira sportsku politiku kluba, radeći na transferima igrača.\nŽalite li za nečim u igračkoj karijeri?\n- Ne žalim ni za čim jer sam u karijeri dosegao vrh evropskog klupskog fudbala. Boli me promašeni penal protiv Holandije u osmini finala Mundijala 1998. (Mijatović pogodio prečku, a potom Holandija golom Davidsa u 90. minuti pobijedila sa 2:1). Kao što je gol protiv Juventusa, pozitivno obeležio moju karijeru, promašeni penal je tužan trenutak koji se ne može zaobići.\nŠta je za Vas značila zlatna medalja na omladinskom SP-u prije 31 godinu?\n- Svakako da je to bio momenat koji je lansirao ovu generaciju igrača u orbitu svetskog fudbala. Imali smo sjajnu talentovanu ekipu iz koje je većina igrača napravila briljantne karijere poput Davora Šukera, Zvonimira Bobana, Roberta Prosinečkog, Branka Brnovića i drugih. Bio je to veliki uspeh.\nŠta mislite o treneru čileanske generacije Mirsadu Fazlagiću?\n- On je sjajan čovek. Igrači su imali fantastičan odnos sa njim kao trenerom i mogu reći da nam je bio nešto kao stariji brat ili otac. Često smo razgovarali sa Fazlagićem, koji je uvek imao vremena za nas. Samo lepe uspomene me vezuju za saradnju sa njim na terenu i van njega.\nKako gledate na odlične rezultate BiH, koja pod vodstvom Prosinečkog, nije izgubila osam duela u nizu?\n- U današnjem fudbalu sve zavisi od rezultata. Stvorio je dobar ambijent u reprezentaciji i igrači ga respektuju. On radi posao selektora na najbolji mogući način, što dokazuju postignuti rezultati. Reprezentacija Bosne i Hercegovine ima sjajne igrače, koji su najzaslužniji za odličan učinak. Želim joj puno sreće i sa Prosinečkim na čelu ova priča može da završi na radost svih navijača BiH.\nElvir Bolić: BiH treba izgraditi pobjednički mentalitet\nMijatović: Balkan ima strašne igrače\nLuka Modrić najbolji igrač svijeta


Za Gorana Vesića “novogodišnji paketići” - džakovi sa đubretom! - #1od5miliona\n“Pošto Goran Vesić najviše od svega voli novogodišnje jelke, okitili smo mu jednu, ali sa pravim problemima građana. Uz to, ostavili smo mu i novogodišnje paketiće u kojima se nalazi upravo ono što on uporno pokušava da napravi od naše prestonice – smeće”, rekla je Sofija Nedeljković, aktivistkinja Pokreta “1 od 5 miliona”, ispred Skupštine grada Beograda.\nTim rečima je otpočela današnja zajednička akcija Pokreta “1 od 5 miliona”, Inicijative “Odbranimo Košutnjak”, Inicijative “Pozdrav sa Košutnjaka”, Nove stranke i Zelene stranke. Aktivisti ovih organizacija su ispred Skupštine Beograda postavili jelku “okićenu” smećem i porukama sa opisom ekoloških problema u prestonici, ali i “novogodišnje paketiće” za gradskog menadžera – džakove sa đubretom.\n“Košutnjak, Kalemegdan, Makiš, država koja umesto da kažnjava štiti zagađivače, gradnja spalionice u Vinči, nepostojanje kanalizacije, Čukarički rukavac… Sve to su stvarni problemi građana. Beograd je među najzagađenijim gradovima u svetu. Godišnje premine oko 6000 ljudi od posledica zagađenja vazduha. To je 16 ljudi dnevno! 16 ljudi dnevno umre, a šta oni rade? Problem “rešavaju” tako što promene kriterijum za merenje zagađenja. Dok se mi gušimo, oni se igraju pomeranjem granica… Dok pijemo zatrovanu vodu, oni grade Beograd na vodi. Ova vlast doslovce ubija narod”, poručila je Sofija Nedeljković.\nOna je kazala i da “dok nas Goran Vesić truje i guši, on nas i pljačka”.\n“Pljačka nas kroz one kocke koje je prevrtao po Trgu, pljačka nas kroz rekonstrukciju Cara Dušana, Džordža Vašingtona, Kraljice Marije, Cvetnog trga, kroz razne fontane, jarbole, gondole. Pljačka nas tako što diže cenu poreza, diže cene komunalnih usluga, a istivremeno rasprodaje imovinu grada i svojim partnerima namešta javne nabavke. Sve što on radi, nas košta. Košta nas i novčano, košta nas i zdravstveno. Time se Goran Vesić upisao u istoriju najvećih zagađivača i najvećih pljačkaša našeg grada”, zaključila je Nedeljković.\nPored jelke i “novogodišnjih paketića” za Vesića, aktivisti su gradskom menadžeru doneli i “kocku iz Cara Dušana” – deo građevinskog materijala koji je nedeljama rasut po ovoj beogradskoj ulici, a radnika nema iako je rekonstrukcija davno trebalo da bude završena.\n“Tako se Vesić bukvalno razbacuje našima parama. Razbacao je kocke duž cele ulice, ljudi lome noge pokušavajući da prođu. Te kocke smo mi platili, a on ih je razbacao”, poručili su aktivisti.


Glasine upozoravaju da će Apple Watch Series 3 imati novi ekran | Ja sam iz Mac-a\nGlasine upozoravaju da će Apple Watch Series 3 imati novi ekran\nVidimo dobru pregršt glasina o mogućem novom Apple Watch Series 3 koji će Apple lansirati na tržište ove godine, i zaista nam se čini čudnim s obzirom na malo vremena koje imaju modeli Series 1 i 2, ali nemamo pogledajte njihovu ludu moguću prezentaciju. U svakom slučaju vidimo da mnoge glasine o novom Apple Watchu ističu ekran uređaja i mogućnost da sat dobije LTE vezu i da bude neovisniji od iPhonea, ovoga puta ono što nam je jasno je da Ovaj novi sat mogao bi potrajati Apple-ov um i možda bi ovo bila godina njegove prezentacije.\nPrvo je razgovarati o ekranima trenutnog Apple Watch-a. Ovi su ekrani AMOLED, što čini da uređaj ima dobru vezu između potrošnje baterije i kvaliteta ekrana bilo da smo na otvorenom ili u zatvorenom, ali što ako ovi AMOLED ekrani postanu microLEDs? Pa, možda su ovi ekrani posljedica rada kompanije LuxVue, koju je Apple kupio 2014. godine i koju već ima dvostruka svjetlina trenutnih zaslona satova s mnogo nižom potrošnjom baterije i nižim troškovima proizvodnje. U tom smislu to bi bio savršen zaslon za Apple, jer bi mogli smanjiti cijenu proizvoda za korisnika ili ga čak zadržati nudeći mogućnost korištenja LTE-a na istom satu.\nTakođer je moguće da sve ovo konačno neće doći ove godine zbog brojnih "fronta" koje Apple danas ima, s XNUMX. godišnjicom iPhonea, novog iMaca koji bi se pripremao za ovaj kraj godine, Apple Park i ostalo. Bilo kako bilo, za nas je sjajno razgovarati o izvanrednim novitetima na satu koji nosi od lansiranja s promjenama koje su na korisničkom nivou zanimljive s GPS-om, vodootpornošću i ostalim, ali ovoga puta mogli su čak i Add važna poboljšanja u pogledu povezanosti i autonomije Apple Watch-a.\nPuni put do članka: Ja sam iz Mac-a » Apple proizvodi » Apple Watch » Glasine upozoravaju da će Apple Watch Series 3 imati novi ekran\nObjavljen MacOS Sierra 4 beta 10.12.5 za programere\nDanski novi podatkovni centar će grijati kuće


Komšić u Parizu: Hoće li iskoristiti priliku i direktno odgovoriti Macronu na prozivke – Magazin Plus\nHome/Politika/Komšić u Parizu: Hoće li iskoristiti priliku i direktno odgovoriti Macronu na prozivke\nSvi kabineti lidera zemalja regiona iskoristili su posjetu Parizu kako bi najavili sastanke šefova država s predsjednikom Francuske Emanuelom Macronom. Našu zemlju predstavlja predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić, a za njega još uvijek nije poznato da li će se sastati s Macronom i o čemu će razgovarati.Glavni grad Francuske ovih dana je centar političkih dešavanja s obzirom na to da brojni svjetski zvaničnici borave u službenoj posjeti Parizu u povodu zasjedanja Generalne konferencije UNESCO-a, otvaranja Drugog pariskog foruma o miru i razgovora o 75. godišnjici Ujedinjenih nacija (UN).\nDok Predsjedništvo BiH i dalje šuti, službe predsjednika zemalja regiona već su uveliko najavile sastanke lidera s predsjednikom Francuske. Komšićev odlazak u Pariz i eventualni susret s Macronom bio bi odlična prilika da predsjedavajući Predsjedništva BiH traži od predsjednika Francuske da mu direktno pojasni zbog čega je našu zemlju nazvao “tempiranom bombom”, ali i da mu iznese činjenice vezane za stanje sigurnosti u BiH.


Malai House Hotel Phuket Tajland - Najniže hotelske cijene s popustom\n542/1 Patak Road, Karon, Phuket, Tajland 83100 (Pogledaj kartu)\nŽao nam je, nema raspoloživih soba na Malai House Hotel vaše odabrane datume.\n24-satna posluga u sobu bar uz bazen bar/pubbežični pristup internetu čuvanje djece dizalo dozvoljeni kućni ljubimciizleti iznajmljivanje bicikala kafić kasino kat za poslovne ljude noćni klub obiteljska soba objekti prilagođeni osobama s invaliditetom poslovni centarposluga u sobuprijevoz do hotela/zračne lukeprostor za pušenje prostori za sastanke restoran salonsefovi za čuvanje novcatrgovine usluga pranja rublja/kemijska čistionica usluga prijevoza vratar\nDizajniran za oboje; posao i razonodu Malai House Hotel je savršeno smješten u Karon i jedno od najpoznatijih mjesta u gradu. Smješten samo 20 km od centra grada, osigurava gostima brz pristup gradskim atrakcijama i aktivnostima. Dobro održavano okruženje i njegova neposredna blizina Karon plaža, Dino Park, Phuket Big Bhuddha daje ovom hotelu poseban šarm. Prostorije i usluge omogućene od Malai House Hotel osiguravaju ugodan boravak gostiju. Neke od vrhunskih ponuda koje se mogu koristiti u hotelu su izleti, restoran, čuvanje djece, trgovine, bežični pristup internetu 55 soba rasprostranjenih na 4 katova osiguravaju topao i ugodan dom daleko od kuće i modernu udobnost kao što su bežični pristup internetu (besplatan), klima-uređaj, besplatna voda u boci, in room safe, sobe za nepušače. Hotel nudi sjajne rekreacijske prostorije kao što su vanjski bazen , vrt kako bi vaš boravak bio potpuno nezaboravan. Malai House Hotel je vaša jednokratna destinacija za kvalitetan hotelski smještaj u Phuket.\ndouble/triple bed room only had 1 chair with 3 adults staying in it. Idit K.\ngreat place, great location, comfy room\ngreat place, great location (12 seconds from the beach), comfy room. You get to use the pool and gym of the sugar palm hotel, which is great.\nNice hotel,, with good breakfast, good service, free wifi,, nice room, many Russians in the area, close to many shops.\nThe Old Phuket Hotel Fantastično 8,1


ANU BiH vs. BANU – sukob naučne i paranaučne institucije – Magazin Plus\nHome/ANU BiH vs. BANU – sukob naučne i paranaučne institucije\nANU BiH vs. BANU – sukob naučne i paranaučne institucije\nKOLUMNA VUKA BAČANOVIĆA O AKADEMSKIM SUKOBIMA ZBOG RJEČNIKA DŽEVADA JAHIĆA\nNakon što su određeni dijelovi Rječnika bosanskogaa jezika autora jezikoslovca Dževada Jahića izazvali medijsku pometnju zbog tumačenja riječi đikan sa, između ostalog, “brđanin obično pravoslavac… četničkog porijekla koji je genetski četnik”, otvoreno je daleko kompeksnije pitanje: ko može i treba biti nadležan za izdavaštvo i pokroviteljstvo nad takvim projektom kao što je Rječnik bosanskog jezika?\nNakon što je medijski skandal izbio, Akademija nauka i umjetnosti BiH, koja se do tada vodila zvaničnim pokroviteljem ovoga projekta, zvaničnim je sapštenjem i obrazloženjem povukla odluku “o davanju pokroviteljstva ‘Bošnjačkoj asocijaciji 33’ za izdavanje djela ‘Rječnik bosanskog jezika’ autora Dževada Jahića, data aktom predsjednika ANUBiH broj: 01–01–136/11 od 02. 03. 2011. godine.“ Kao razlozi su navedeni cijeli niz prestupa i skandaloznih postupaka kao što su navođenje akademika Muhameda Filipovića kao “lice koje predstavlja pokrovitelja”, iako ANUBiH nikada nije dala takvu saglasnost. Zatim je “konstatovano… da je izdavač promijenjen, umjesto ‘Bošnjačke asocijacije 33’ kao izdavač se pojavljuje sam autor.\nOrganizacija koja je tražila i dobila pokroviteljstvo dobila je, barem po jednom dijelu impresuma, samo ulogu suizdavača”, da je “uvidom u tom 7. konstatovano je da ISBN sadrži oznaku – 534 – koja upućuje na pojedinca kao jedinog izdavača. ANUBiH ne daje pokroviteljstvo ili suizdavaštvo pojedincima, pa su stoga ovakve radnje gruba povreda pokroviteljstva”, te da se u “tomovima 6 i 7, koji su objavljeni 2014. godine, kao drugi pokrovitelj pojavljuje Bošnjačka akademija nauka i umjetnosti. O ovome ANUBiH nije bila nikada obaviještena, niti je dala saglasnost za takav postupak.”\nTako se ANUBiH čiji je status od potpisivanja Dejtonskog sporazuma nejasan (država je odbija priznati kao svoju instituciju, te se nekako održava na životu budžetskim izdvajanjima Kantona Sarajevo i Tuzla, jednokratnim dodjelama sedstava od strane grada Sarajeva i grantovima Vlade FBiH), našla na udaru medija bliskih Stranci demoratske akcije. Sedmičnik „Stav“ je na svojoj naslovnici objavio zastrašujuću masku (koja valjda ANUBiH treba predstaviti kao svojevrsnog Freddy Kruegera za bošnjački nacionalni identitet) sa naslovom “Bosanska akademija protiv bosanskog jezika”. Ovom prozivanju se pridružila i Bošnjačka akademija nauka i umjetnosti (ista ona koja se misteriozno pojavila kao suizdavač Rječnika bosanskog jezika).\n“Ta odluka izazvala je čuđenje iz jednostavnog razloga što se u njoj oduzima pravo podrške jedne odgovorne naučne institucije koja pripada svim narodima ove zemlje, i to u pitanju koje je stvar bitnih nacionalnih prava i interesa bošnjačkog naroda. Naime, svakome onom koji zna šta se sve sa Bošnjacima u najnovijoj historiji zbivalo dugi vijek i po zna da su iz određenih centara nacionalne misli i politike dolazila nastojanja da se ospori postojanje Bosne kao države, njene historije, njene kulture i njene ukupne duhovnosti, prije svega jezika, književnosti i umjetnosti, i da se sve što pripada toj sferi svede samo na postojanje srpskog i hrvatskog nacionalnoga kompleksa, koji je, historijski gledano, novijega datuma.\nTaj novostvoreni odnos ne može biti sudija cjelokupnom smislu i značenju bosanske historije i posebno onog naroda u Bosni i Hercegovini koji se nikada nije odricao Bosne kao domovine i nije tražio druge domovine, niti se distancirao od njene sudbine , nego je u svom imenu sačuvao direktan spomen svoje države, a u jeziku osnov i ključ svog nacionalnog identiteta”, stoji, između ostalog u saopštenju BANU (nevladine organizacije osnovane 2011. na Internacionalnom univerzitetu u Novom Pazaru pod pokroviteljstvom muftije IZ u Srbiji, Muamera Zukorlića). Ako sagledamo sve argumente, onda nije teško zaključiti da je ANUBiH nesumnjivo prozvana, ne radi navodnog antibošnjaštva, već radi toga što je precizno secirala diletantizam, neukost i šlampavost profesionalnih bošnjačkih zastupnika i medijskih bukača.\nUmjesto nauke, BANU nam nudi mantre o “zavjerama centara moći” i mistifikacije i fantazmagorije o “ukupnim duhovnostima”, ugroženima od duhovnosti “novijeg datuma”. ANUBiH, logično smeta, budući da je decenijama bila mjesto naučnog objašnjavanja kako je do nečega došlo, umjesto odbrane isfantazirane prošlosti od kreiranog neprijatelja. Ukoliko BANU nije u stanju organizovati ozbiljan naučni skup, izdati zbornik naučnih radova koji neće biti vođeni patetičnim krilaticama tipa “Bosnu niko ne može poreći, ako je se svako i može odreći! Taman se svi Bosne odrekli, ne bi Bosnu porekli!”, ili svoju svrhu umjesto onoga kako sebe definira (nauka i umjetnost) ne posvećivati tragikomičnim težnjama “obnove kraljevske duše Bošnjaka” (akademik Ferid Muhić), kako onda možemo govoriti o instituciji koja bi sutra trebala braniti dignitet određenog naroda i države? Simpozijumom o 20 godina Dejtonskog sporazuma koji je, sabravši istoričare, pravnike i politologe organizirala ANUBiH ili možda pokličem “Nigdje i nikada ne povjeruj da si u tuđoj kući, jer si svugdje i uvijek u Božjoj kući! Ima samo jedna dijaspora: ovaj svijet i onaj svijet!” (iz Proglasa Bošnjačke akademije nauka i umjetnosti).\nJednako je i sa spornim riječnikom Dževada Jahića. Ukoliko se posao na izradi rječnika dobro ne uradi i ukoliko se naučne metode zamjenjuju ličnim emocijama i hirovima prema npr. “đikanima” i nečim što je opisano kao “genetski” četnici, onda tome nije kriva naučna institucija kakva je ANUBiH, već javašluk onih koji misle da se ozbiljne institucije grade preko noći, sa malo znanja i mnogo parolašenja.\nIzložba "Crteži" Mensura Verlaševića


Energyobserver - GRUPA OCD: ZAPOČETI OZBILJAN DRUŠTVENI DIJALOG O STANJU DEMOKRATIJE U SRBIJI\nPovodom objavljivanja najnovijeg izveštaja organizacije Fridom Haus "Zemlje u tranziciji", u kome je Srbija prvi put posle 17 godina svrstana u kategoriju "hibridnih režima" umesto u demokratske države, izražavamo ozbiljnu zabrinutost za stanje demokratskih institucija u Srbiji. Pozivamo Vladu Republike Srbije da ozbiljno shvati ove ocene i uloži napor u pravcu obezbeđivanja uslova za unapređenje demokratije i slobode medija u zemlji, kao i Evropsku uniju i njene članice da adekvatno prepoznaju važnost ovih problema kao ključnih u procesu evropskih integracija.\nCentar savremene politike (CSP)Centar za evropske politike (CEP)\n20.05.2020 · EUROACTIV


Ahmedinedžad ugrožava moć vjerskog vrha | Kiosk | DW | 02.01.2010\nAhmedinedžad ugrožava moć vjerskog vrha\nNjemačka štampa se u novogodišnjim komentarima uglavnom bavi situacijom u Iranu te načinom na koji je predsjedavajuća Vijeća protestantske crkve u Njemačkoj zatražila povlačenje vojnika Bundeswehra iz Afganistana.\nPredsjednik Mahmud Ahmadinedžad\nO situaciji u Iranu, list „Kieler Nachrichten, pored ostalog, piše:\n„Strah da bi moglo doći do haosa i anarhije uticao je na mnoge Irance da se još uvijek ne priključe iranskoj opoziciji. Pored toga, nije sasvim tačno da predsjednik Mahmud Ahmadinedžad više nema nikakvu podršku u Iranu. To se, prije svega, očituje među siromašnim ljudima te zemlje prema čijem je uvjerenju iranski predsjednik jedan od njihovih. Pored toga, paramilitarna revolucinarna garda Irana je zahvalna Ahmadinedžadu zbog moći kojom raspolaže. Tu su i regularne vojne snage koje su također na njegovoj strani. Postavlja se pitanje da li je iransko društvo, koje su ubraja u najmodernije kada je riječ o Bliskom i Srednjem istoku, uistinu spremno za jedno sekularno i demokratsko političko uređenje. Spremnost vodećeg predstavnika opozicije Hosseina Ali Musawija da kao kao heroj čak i žrtvuje svoj život, govori o nečem što je suprotno tome.“, navodi njemački list „Kieler Nachrichten“.\nNaredbe izdaju predsjednikovi ljudi\nSukobi policije i demonstranata u Iranu\nSlično se izjašnjavaju i novine „Badische Zeitung“ koje pišu:\n„Predsjednik Mahmud Ahmadinedžad, koga podržava – prije svega – siromašni i neobrazovani sloj stanovništva, u međuvremenu je shvatio da bi još više trebalo da ojača svoju vlast. Trupama koje danas silom pokušavaju da zaplaše demokratsku opoziciju naredbe daju upravo njegovi ljudi. Ukoliko oni pobijede u postojećem sukobu, onda bi se Iran uskoro mogao pretvoriti u diktaturu u kojoj više glavnu riječ neće voditi duhovne vođe, nego prije svega sigurnosne i paramilitarne snage te zemlje“, piše list „Badische Zeitung“.\nNapolje iz Afganistana\nMargot Kässmann je na novogodišnjoj misi zatražila povlačenje Bundeswehra iz Afganistana\nNovine „Neue Osnabrücker Zeitung“ komentiraju nedavni zahtijev predsjedavajuće Vijeća protestantske crkve u Njemačkoj Margot Kässman o hitnom povlačenju njemačkih vojnika iz Afganistana:\n„Napolje iz Afganistana – tim riječima se izjasnila Margot Kässmann. No, lako je filozofirati o mirovnim željama sa govornice u jednoj lijepoj Njemačkoj. Međutim, nije pošteno da se njemačkim oficirima indirektno podmeće to da su oni huškači rata i da sudjeluju u jednoj misiji koja je ilegalna. Pripadnici Bundeswehra su zaslužili veliko poštovanje jer na Hindukušu daju značajan doprinos našoj sigurnosti i poštivanju ljudskih prava u Afganistanu. Oni ne govore samo o miru. Oni tamo rizikuju i svoje živote. Margot Kässman griješi kao i mnogi pacifisti. Postavlja se tako kao da samo ona ima pravo da dijeli moralne lekcije”, piše, pored ostalog, njemački list “Neue Osnabrücker Zeitung”.


RTS :: Asadov povratak u Palmiru\nSvet Asadov povratak u Palmiru\nAsadov povratak u Palmiru\nnedelja, 27. mar 2016, 15:09 -> 16:39\nSirijski predsednik Bašar el Asad rekao je da ponovno osvajanje Palmire predstavlja uspeh strategije sirijske vojske u borbi protiv terorizma.\n"Oslobađanje istorijskog grada Palmire važno je dostignuće i još jedno svedočanstvo uspeha strategije sirijske vojske i njenih saveznika u ratu protiv terorizma", rekao je Asad na sastanku sa francuskim parlamentarcima u Damasku, naveo je Rojters.\nRuski predsednik Vladimir Putin čestitao je sirijskom predsedniku Bašaru el Asadu na ponovnom osvajanju Palmire, saopštio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n"U telefonskom razgovoru sa sirijskim predsednikom Putin je čestitao svom kolegi na oslobađanju Palmire od terorista i istakao značaj očuvanja ovog jedinstveno istorijskog mesta za svetsku kulturu", rekao je Peskov, preneo je Tas.\nPutin je, kako je dodao Peskov, još jednom naglasio da uprkos povlačenju dela ruskog kontingenta iz Sirije, ruske oružane snage nastavljaju da pomažu sirijskim vlastima u njihovoj borbi protiv terorizma i oslobađanju svoje domovine od ekstremističkih grupa.\nAsad je rekao da visoko ceni pomoć ruskih vazdušnih snaga i istakao da takvi uspesi poput osvajanja Palmire ne bi bili mogući bez podrške Rusije, dodao je Peskov.\nSirijska vojske saopštila je ranije danas da je u potpunosti preuzela kontrolu nad Palmirom, navodeći da ova pobeda označava početak kolapsa Islamske države.\nSnage sirijskog režima juče su proširile kontrolu severno od istorijskog grada i zauzele obližnji grad El Amiriju koji su dotad držali džihadisti Islamske države, a koji se smatra "kapijom" Palmire.\nID je zauzela tvrđavu Palmire 23. maja 2015. i tamo podigla svoju zastavu, uspostavivši kontrolu nad drevnim gradom.\nDvorac i antički grad Palmira nalaze se na Uneskovoj listi svetske baštine.\n(nedelja, 27. mar 2016, 20:01)\nOvo kraj početka onog sto je bilo započeto, a znalo se da ce doći kraj tome.\n(nedelja, 27. mar 2016, 17:40)\nPocetak kraja jednopolnog sveta\nOvo je prvi put u novijoj istoriji da se neko uspesno suprostavi jednoumlju "posebnih tj. odabranih".\n(nedelja, 27. mar 2016, 16:16)\nPocetak kraja Sirije!\nPodjela na vise drzavica i interesnih sfera i stalna koskanja!\n(nedelja, 27. mar 2016, 15:56)\nОво јесте почетак колапса ИД али и почетак проблема за ЕУ јер ће савезници да пребаце своје штићенике на сигурно док се мало оправе. Неке у Либију да наставе а неке као мигранте за Европу па како коме буде.\n1 Damask odbacio poziv Vašingtona za povlačenje iranskih snaga\n2 Sirijska vojska preuzela kontrolu nad predgrađima Damaska\n3 Opservatorija: Džihadisti evakuisani iz poslednje enklave kod Damaska\n4 Opservatorija: U napadima Izraela na Siriju 42 mrtvih\n5 Asad: Rusija neće dozvoliti treći svetski rat\n6 Inspektori OZHO se vratili sa uzorcima iz Dume\n7 Pobunjenici prihvatili da napuste enklavu kod Homsa\n8 "Izrael se sprema za rat sa Iranom"\n9 Potvrda iz Vašingtona, Izraelci bombardovali položaje Iranaca u Siriji\n10 Raketni napad na baze sirijske vojske u Hami i Alepu\n1 Šta se to dešava u Rimu, što je uznemirilo Brisel?\n2 Erdogan zvao Madura, čestitao mu pobedu na izborima\n3 Poziv Kijevu da uništi Krimski most, stiže odgovor iz Rusije\n4 Izraelska vlada održava sastanke u specijalnom bunkeru\n5 U utorak kraj potrage za malezijskim avionom\n25° C 25° C 26° C 26° C 25° C 15° C\nriki Francuska Kiki Demokratski Oružana


Glavna diplomatska inicijativa odlazeće američke administracije bila je da približi arapske zemlje Izraelu. Pregovori su se odvijali po principu „ja tebi, ti meni“ – svaka arapska zemlja koja bi priznala Izrael dobijala je zauzvrat poklon od Trampa. Poslednja u nizu je Maroko, koji je od SAD dobio priznanje suvereniteta nad Zapadnom Saharom, teritorijom čiji je status sporan gotovo pola veka. Ali kako se u ovoj politici dila sa arapskim zemljama našla Srbija?\nFoto: Michael Vadon, CC BY-SA 4.0, via Wikimedia Commons\nAna Otašević | Demostat | Beograd 3. Jan 2021 | Analize\nNa prvom putničkom letu između Izraela i Maroka 22. decembra našli su se Džared Kušner, zet Donalda Trampa i savetnik izraelskog premijera Benjamina Netanjahua. Nakon Ujedinjenih arapskih emirata, Bahreina i Sudana, Maroko i Izrael su uspostavili diplomatske odnose 11. decembra, pod šinjelom odlazeće Trampove administracije. Zalivske zemlje, a sada i Maroko, prekinule su tako politiku diplomatskog bojkota Tel Aviva, za šta je jedan od glavnih razloga bila okupacija palestinskih teritorija.\nKušner, koji je tvorac plana za Bliski istok, zahvalio je svom „prijatelju“ marokanskom kralju Muhamedu VI, što je pristao da uspostavi odnose sa Izraelom. Tramp želi da do kraja svog mandata sprovede plan približavanja Izraela i arapskih zemalja, pre nego što napusti Belu kuću 20. januara. Njegov prethodnik iz redova demokrata, Barak Obama, izazvao je paniku među zalivskim zemljama kada je 2015. godine potpisao sporazum o nuklearnom programu sa Teheranom, što je dovelo do ukidanja sankcija Iranu. Tramp je poništio ovaj sporazum kada je došao na vlast i krenuo da ubeđuje arapske zemlje da priznaju Izrael, obećavajući im zauzvrat značajne ustupke, investicije i da će da zažmuri na kršenja ljudskih prava. Emiratima je ponudio da proda najnovije američke bombardere, F-35. Veze sa Izraelom uspostavio je i Sudan, očekujući zauzvrat podršku Vašingtona za ukidanje međunarodnih sankcija koje su uvedene zbog masakara u Darfuru, uklanjanje sa liste zemalja koje podržavaju terorizam i pristup međunarodnim finansijama.\nKako se Maroko uklapa u ovaj plan? Na mapi arapskog sveta koja je izbrazdana mnogobrojnim podelama, Rabat je bliži konzervativnim zalivskim monarhijama koje sa Izraelom dele zajedničkog neprijatelja – Iran.\nZa Maroko je sporazum sa Izraelom samo potvrda nezvaničnih veza koje postoje između dve zemlje. Državni predstavnici Izraela i Maroka sastajali su se nezvanično, jedno vreme je postojalo i predstavništvo jevrejske države u Rabatu, nakon sporazuma u Oslu 1993. godine između Izraelaca i Palestinaca, koje je zatvoreno kada je mirovni proces propao. U Izraelu živi više od pola miliona marokanskih Jevreja, a mnogi od njih imaju porodicu u Maroku koju redovno obilaze.\nU pregovorima sa SAD, za Rabat je bio presudan status Zapadne Sahare, pustinske oblasti koja se proteže na 260 000 km, između Maroka, Alžira i Mauritanije. Ovu bivšu špansku koloniju Maroko je zaposeo 1975. godine. U operaciji „Zeleni marš“, 350 000 marokanskih vojnika i civila je ušlo u Zapadnu Saharu iz koje su se povlačile poslednje španske trupe. Vlada Španije, sa generalom Fransiskom Frankom na samrti, ubrzo potom je potpisala Madridski sporazum i napustila teritoriju, sa izuzetkom enklava na severu Maroka, Seute i Melilje. Maroko je dobio suverenitet nad Zapadnom Saharom, kojoj je dao široku autonomiju. Ovaj događaj, koji se smatra jednim od ključnih u istoriji Maroka, doneo je njenom kralju, Hasanu II, veliku popularnost. Protiv ove odluke ustao je Front Polisario, pokret za nezavisnost koji podržava Alžir. Sukobi su okončani primirjem koje je potpisano 2001. godine, uz posredovanje Ujedinjenih nacija. Gotovo pola veka kasnije, status bivše španske kolonije još nije rešen. Front Polisario traži referendum o nezavisnosti, dok Maroko insistira na suverenitetu nad regionom čije dve trećine drži pod kontrolom.\nOvaj zamrznuti sukob na severozapadu afričkog kontinenta je razlog zašto je Maroko jedina zemlja Magreba koja je glasala protiv prijema Kosova u Unesko. Pregovori uz posredstvo Ujedinjenih nacija su se razvukli i nedavno je došlo do novih tenzija sa Frontom Polisario.\nZa marokanskog kralja je zato sporazum sa SAD, po kome Vašington priznaje suverenitet Rabata nad Zapadnom Saharom, velika diplomatska pobeda. Sporazum predviđa otvaranje američkog konzulata u ovoj oblasti, kao i američke investicije. Tramp je Maroku dao jedini „poklon” koji je mogao da dovede do priznanja Izraela, bez ustupaka sa izraelske strane, kako bi mogao da se pohvali još jednim diplomatskim uspehom svoje administracije na zalasku.\nU Rabatu slave i ne haju mnogo na izjavu generalnog sekretara Ujedinjenih nacija, Antonija Gutereša, da su još na snazi rezolucije Saveta bezbednosti koje predviđaju referendum o samoopredeljenju stanovnika Zapadne Sahare. Moskva je saopštila da Trampova odluka prevazilazi okvire međunarodnog prava i da je suprotna odlukama Saveta bezbednosti sa kojima su se Amerikanci saglasili.\nNajveći gubitnici ovih dogovora su Palestinci. Sporazum iz Osla između Izraelaca i Palestinaca je omogućio i zbližavanje Izraela i Maroka. Zahvaljujući Trampovoj diplomatiji trampe, Palestinci su ostali bez podrške arapskih zemalja. Za predsednika palestinskih vlasti, Mahmuda Abasa, u pitanju je „šamar veka“. Saudijske diplomate, koje su ostale uzdržane od dogovora sa Trampom iz opreza od odmazde Irana, govore, međutim, o „planu veka“.\nJedina zemlja koja ispada iz arapskog scenarija, a koja se našla u ovoj diplomatskoj ofanzivi Trampove administracije je Srbija. Sporazum koji je predsednik Aleksandar Vučić potpisao 4. septembra u Vašingtonu je, međutim, mnogo lošiji od sporazuma koji je Bela kuća sklopila sa predstavnicima zalivskih zemalja i sa Rabatom. Dok su ove zemlje dobile značajne ustupke od SAD, srpskim predstavnicima je predočeno da će prema odvojenom sporazumu sa Prištinom Izrael da prizna Kosovo, na šta Vučiću nije ostalo ništa drugo do da slegne ramenima i da se još nevoljno obaveže da će narednog jula da prebaci ambasadu iz Tel Aviva u Jerusalim. „Cenimo što Srbija nije ništa rekla“, izjavio je tada Robert O’Brajan, savetnik za nacionalnu bezbednost. U odvojenom sporazumu koji je potpisao Avdulah Hoti, Priština se obavezala da će da prizna Izrael, što je poen više za američku administraciju koja u Kosovu vidi „većinski muslimansku zemlju“. „Veliki korak u priznavanju Izraela“, rekao je američki potpredsednik Majk Pens. Tramp se potom na predizbornim skupovima hvalio da je „okončao masakr između Srbije i Kosova“, za šta, kako je rekao, zaslužuje Nobelovu nagradu. Za njega je to bio politički poen u kampanji za predsedničke izbore koji su se završili njegovim porazom. Kako bi zataškali ovu neslavnu stranu pregovora u Vašingtonu, srpski predstavnici su kao veliku prednost sporazuma isticali otvaranje kancelarije američke Međunarodne korporacije za finansiranje razvoja u Beogradu. U pitanju je razvojna banka koja zemljama trećeg sveta daje kredite za infrastrukturne projekte i razvoj preduzeća, u cilju sprečavanja kineskog uticaja. Agencija nudi kredite, kreditne garancije i osiguranje političkog rizika kompanijama koje su spremne da se kockaju sa ulaganjima u zemlje u razvoju. U Srbiji su se nizale euforične izjave o nikad bližim odnosima sa Sjedinjenim državama, o američkim investicijama koje će uzdići srpsku ekonomiju i život stanovnika u regionu (Vučić: „Zemlja u koju Amerikanci hoće da investiraju, ima budućnost“; Ana Brnabić: Srbija ima pristup „neograničenim sredstvima“, Siniša Mali: „Amerikanci nude milijarde dolara za razvoj srpskih kompanija, privrede i infrastrukturne projekte“).\nSa sličnim entuzijazmom o američkim investicijama pišu danas marokanski mediji, predstavljajući ih kao „kolosalne“. Trampovi tvitovi u kojima se hvali da njegova diplomatija doprinosi miru u svetu su još jedna podvala američke administracije. Njegovi potezi su doveli do prestrojavanja snaga na Bliskom istoku pod devizom „neprijatelj mog neprijatelja je moj prijatelj“. Srbija je nešto poput kolateralnog (ne)prijatelja.


Vesti online / Vesti / Svet / Brisel besan zbog Ciprasa\nBrisel besan zbog Ciprasa\nNovi premijer Grčke Aleksis Cipras suprotstavio se saopštenju Evropskog saveta u kome se preti novim sankcijama i oštro kritikuje Rusija u ime svih država EU, a da pri tom niko Atinu ništa nije pitao. Protest Atine jasna je poruka Briselu da iako nije oduševljen izborom grčkih građana mora ozbiljno da uzme novu levičarsku vladu.\nVeć trn u oku Zapadu: Premijer Aleksis Cipras i ministar finansija Janis Varoufakis\nDa više ništa neće biti kao ranije govori i činjenica da je sada i Kipar saopštio da se ne slaže sa saopštenjem Mogerinijeve protiv Rusije i da ni Nikoziju, kao ni Atinu niko nije ništa pitao. Viktorijas Papadopulos, portparol kiparske vlade izjavio je da je saopštenje bilo poslato u Nikoziju u poslednjem času i da je vlada imala samo tri sata da da svoje mišljenje što je veoma kratak rok.\nIz Brisela je stiglo objašnjenje da je saopštenje sastavljeno na osnovu stavova oko kojih su se sve države EU složile 18. decembra na samitu u Briselu. Siriza tada nije bila na vlasti, a to što se vlada u Atini promenila začudo izgleda nije interesovalo briselsku birokratiju. Poruka Brisela u sažetom obliku glasila je: Ako niste izričito rekli da se ne slažete, smatra se da se slažete.\n"Boljševik" iz Atine\nSamom Aleksisu Ciprasu pripisuju se lažne izjave tipa "spreman sam da prolijem krv" kako bi se nametnula slika boljševika koji sedi u Atini. Ne slučajno, najvažnije od svega je da srednja klasa u zemljama EU, ona koja najviše nosi teret krize, ne stekne simpatije prema novom grčkom premijeru. Umesto simpatija treba joj nametnuti strah od "crvenih" koji konfiskuju i nacionalizuju imanja.\nNameće se pitanje da li ovako važna saopštenja u Briselu po automatizmu izdaju i sastavljaju sekretarice u Evropskom savetu ili je zanemarivanje onih koji se ne slažu - bilo namerno i predstavlja politički čin.\nProtest iz Atine mnogi zapadni mediji, uglavnom u rukama krupnih medijskih grupa i korporacija, videli su kao prvi znak ozbiljnog političkog razmimoilaženja između EU i ostatka Atine pripisujući Ciprasu da buduću ulogu neke vrste ruskog "Trojanskog konja" u Evropskoj uniji.\nBriga je velika: kako će, posle dolazaka levice na vlast u Atini, EU nastaviti da vodi svoju spoljnu politiku u funkciji interesa SAD i NATO i industrije naoružanja?\n"U martu će za donošenje novih sankcija protiv Rusije biti potrebna saglasnost Grčke", zabrinuto je konstatovao na primer nemački "Frankfurter Rundšau" čija je ideja da EU treba da osudi grčku koaliciju koja je u nedelju preuzela vlast u Atini.\nAleksis Cipras, jasno je od početka, ne čita međunarodne događaje kroz iste naočare kao njegov prethodnik. Kriza u Ukrajini za njega je daleko složenija nego što to Brisel tvrdi. Umešanost i odgovornost SAD i američkih korporacija za rat u ovoj zemlji je evidentna.\nSve to znači da će novi ministar spoljnih poslova Nikos Kocias predstavljati pretnju jednoglasju u Briselu zbog prava svake države da upotrebi veto prilikom donošenja odluka. Štaviše, možda čak ohrabriti i druge šefove diplomatija da ga slede. Ova "briga" nije bez osnove jer su privrede brojnih članica EU, uključujući i Nemačku, teško pogođene zbog sankcija protiv Rusije.\nNa pitanje da li će Grčka upotrebljavati veto novi šef grčke diplomatije Kocias rekao je juče samo da će "grčki stav biti demokratski". Mnogi se sada sećaju da je Cipras, u vreme kada je bio kandidat za predsedništvo u Evropskoj komisiji, izjavio da Ukrajina treba da bude most između Rusije i Zapada i osudio ukrajinsku vladu u kojoj sede i neki neonacisti.\nZabrinut i Vašington\nNovom politikom Grčke zabrinut je i Vašington jer je izvesno da EU više neće moći tako glatko, kao do sada, da sledi američku spoljnu politiku, pogotovu ovu u Ukrajini. "Ta politika ne vodi računa o evropskim interesima, ni o interesima evropskih poljoprivrednika" , kaže grčki evro-poslanik Dimitris Papadimulis.\nS druge strane, lider desne i nacionalistički orijentisane Nezavisne stranke Grčke Panos Kamenos koji je u koalicionoj vladi sa Ciprasovom Sirizom izjavio je: "NVO sa zapada, uz podršku nemačke i fondacija kao što je ona Klintonova, izazvale su krizu u Ukrajini, gde je legalna vlada svrgnuta državnim udarom".\nU grčkoj vladajućoj koaliciji postoji jedinstvo oko Ukrajine i to će jako zakomplikovati život EU, NATO-u i SAD. Zbog toga je propagandni rat protiv Ciprasovog "lika i dela" već počeo. Njegova stranka Siriza naziva se sistematski "ekstremnom levicom" iako je njen program identičan programu recimo francuskih socijalista 1981. godine. U međuvremenu socijalisti su u svim zemljama postali socijaldemokrate i podržavaju neoliberalni model "tržišta koje se samo organizuje" zapisan u ustavu EU kao "sveto pravilo".\nPetak 30.01.2015. 14:38\nNije mi jasno zasto su "Vesti" unazadjenje, predpostavljam da ih svaki dan cita sve manje ljudi, bar sto se internet izdanja tice. Jedino objasnjenje za upropascivanje inernet portala "Vesti" je potpuni prelazak na okupatorsku proamericku stranu koja finansira objavljivanje lazi i prikrivanje istine. Koliko para ili bolje receno miliona je neko dobio da bi zabranio patriotsko komentarisanje na vestima. Kako je moguce da "vesti" koje su se dicile slobodom govora odjednom zabranjuju u svojim komentarima da se na bilo koji nacin kritikuju nasi najveci neprijatelji kao sto su hrvati i domaci izdaj nici. Cak je zabranjeno spomenuti rec izda - jnici. Da li je rec (citaj spojeno) izda jnici zabranjena u americkim portalima? O kakvoj demokratiji i slobodi govora gospodo iz "vesti" vi pricate. Zar vas nije sramota sto nemo gledate unistavanje vec unistene drzave i vec unistenog naroda? Zar vi stvarno mislite da niko ne primecuje vasu podlost i necasnost. Zar vi stvarno mislite da su kukavicluk, laz i pohlepa vrline? Ja vas ne mrzim ali mi je zao sto ste se tako srozali, zao mi je i nejasno da je Srbija spala na ovakav nivo gde vise nema slobodarskog duha koji je nekad oslikavao nas mentalitet i nasu velicinu. Zao mi je naroda ali vama ocigledno nije. Vi ste se prilagodili djavolu ali nemojte posle traziti oprostaj, posle ce biti kasno, vec je kasno. Neka vam je Bog u pomoci.\nPetak 30.01.2015. 15:32\nVolim ovog Grka što im je zatego ionako zategnute nerve.Sad će popucati.\nPetak 30.01.2015. 21:27\nIzgleda da se blizi kraj americkoj propagandi i kontroli u evrovi


Blanc: Ferdinand je izostavljen iz ne-sportskih razloga - Klix.ba\nBlanc: Ferdinand je izostavljen iz ne-sportskih razloga\n7.6.2012. u 21:29\nSelektor francuske nogometne reprezentacije Laurent Blanc osjetio se pozvanim prokomentirati nepozivanje Rija Ferdinanda u kadar svojih prvih suparnika na Euru, Engleza.\nPremda smatra kako nije pozvan na komentare ovakvih poteza u drugim reprezentacijama, šef stručnog štaba "Tricolora" ipak se odlučio progovoriti o razlozima koje drži ključnima u nepozivanju u englesku momčad svog nekadašnjeg saigrača iz Manchester Uniteda.\n"Jako dobro poznajem Rija Ferdinanda i, po mom mišljenju, njegovo nepozivanje nema veze sa sportskim razlozima. Neću se dalje upuštati u stvari koje se tiču samo Engleza, to nije moj posao", izjavio je Blanc koji je ima vrlo visoko mišljenje o Ferdinandovim igračkim mogućnostima.\n"Rio Ferdinand je još uvijek vrlo dobar igrač, iako mu se karijera bliži kraju. Bilo je vrlo iznenađujuće doznati da ga nema na Euru uprkos brojnim povredama kod Engleza. No, ponavljam to je pitanje za jednog drugog selektora. On je sigurno uvjeren da je napravio dobar odabir igrača", rekao je francuski selektor.\nPoljski huligani rasistički vrijeđali Holanđane\n07.06.2012. u 21:33\nInter potpisao ugovor s Palaciom iz Genoe\n07.06.2012. u 21:15


IKONEN: Finske investicije mogu biti veoma korisne za Srbiju - Edukaplus\nIKONEN: Finske investicije mogu biti veoma korisne za Srbiju\nod strane Eduka plus | mar 21, 2017 | Vesti | 0 Komentara\nPertti Ikonen Ambasador Finske u Beogradu Pertti Ikonen izjavio je da finske investicije mogu biti veoma korisne za Srbiju jer, osim finansijskih sredstava, donose i specifičnu poslovnu kulturu – poštovanje radnih i ljudskih prava, poslovnu etiku, visok nivo društvene odgovornosti, produktivnost i inovacije.\n– Finske kompanije u velikoj meri vode računa o poslovnoj etici, pa da bi se one privukle u većem broju u Srbiju mora se raditi na unapređenju transparentnosti, smanjenju korupcije, boljem funkcionisanju tenderskog sistema, nezavisnosti pravosuđa – rekao je on u intervjuu za magazin Biznis i finansije.\nIkonen je rekao da su preduslovi za privlačenje kvalitetnih investicija veća transparentnost, smenjenje korupcije i nezavisnost pravosuđa.\nOn je naveo da se Finska u poslednje dve decenije na listi Transparency International uvek nalazi među tri najmanje korumpirane zemlje u svetu i dodao da ni danas ne odstupa od sistema koji je u 17. veku preuzet od Šveđana, a koji podstiče poštovanje zakona i imenovanje isključivo stručnih ljudi na zvanične funkcije.\n– Vrednosni sistem u nordijskim državama zasnovan je na stavu da država i njeni zvaničnici ne služe za pljačkanje naroda, već za unapređenje njegovog položaja – rekao je on.\nZato je, kako navodi finski ambasador, u mentalitet nordijskih naroda utkano poverenje u javnu upravu koje je sasvim zasluženo, jer zahvaljujući upošljavanju kompetentnih ljudi država efikasno funkcioniše, a kvalitet života i standard građana najbolji su dokaz kako se troše sredstva poreskih obveznika.\nPrema istraživanju finske Poreske uprave, prošle godine je 84% anketiranih Finaca izjavilo da rado plaća porez, a Ikonen navodi da on takođe deo svoje zarade rado vraća državi, zato što jasno vidi rezultate tih izdvajanja – odlične škole, kvalitetnu socijalnu i zdravstvenu zaštitu, vladavinu prava, bez diskriminacije i povlašćenog položaja određenih građana, efikasnu administraciju, ali i sigurnost poslovanja.\n– Moj sin je, na primer, sa 16 godina dobio poresku knjižicu u koju upisuje svoje povremeno radno angažovanje. Ako za određeni posao primi manje od definisane sume, onda se taj iznos ne oporezuje, ali ako zaradi više onda uredno plaća porez. Tako mu je još od rane mladosti usađena navika plaćanja poreza – rekao je on.


Četvrtak 7.7.2022 19:31:28\nNajava izložbe akademskog slikara Aleksandra Markovića\nBosanski kulturni centar Tuzlanskog kantona Tuzla organizator je izložbe slika i instalacija pod nazivom „Moving experience“ Aleksandra Markovića iz Tuzle. Otvaranje izložbe “Moving experience” biće upriličeno u srijedu, 17. 12. 2014. godine u galeriji BKC–a Tuzla sa početkom u 19, 00 sati.\nHKD Napredak Tuzla i Franjevački samostan\nNajava izložbe akademske slikarke Zehrine Karić\nHKD Napredak Tuzla i Franjevački samostan Tuzla organizuju izložbu slika akademske slikarke Zehrine Karić pod nazivom "Razglednice s Marsa- Iskustvo enformela u slikanju kosmičkih pejzaža".\nGKUD ˝Bosna˝ Tuzla\nFolkloraši održali koncert za pamćenje\nSa velikom emocijom, pokazujući izuzetan talenat i ljubav prema muzici i folklornim igrama, održan je tradicionalni cjelovečernji koncert Gradskog kulturno-umjetničkog društva „Bosna“ Tuzla, u ispunjenoj dvorani Bosanskog kulturnog centra.\nNajava predstave „39 stepenica”\nMelodrama "39 stepenica" nastala je prema knjizi Johna Buchana napisanoj 1915. godine, koju je Alfred Hitchcock 1935. godine ekranizirao u poznati film. Nakon toga prerađena je i u pozorišnu verziju sa samo četiri glumca, koju je 2005. godine dramatizirao engleski glumac, komičar i dramaturg Patrick Barlow.\nGalerija Mandžić Tuzla\nIzložene fotografije starih nadgrobnih spomenika na Boriću\nVažno je sačuvati stare nadgrobne spomenike, od kojih neki spadaju u umjetnička djela, ne samo zbog pieteta prema mrtvima, već i zato što svjedoče o temeljnim vrijednostima Tuzle kao grada u kojem su živjeli i umirali ljudi raznog porijekla. Nošeni životnom sudbinom dolazili su u Tuzlu, radili, osnivali porodice, neki i dan danas imaju potomke ali neka prezimena na nadgrobnim spomenicima se već odavno ne čuju u Tuzli.\nU petak godišnji koncert GKUD ˝Bosna˝ Tuzla\nGradsko kulturno-umjetničko društvo Bosna Tuzla u petak, 12.12.2014. godine organizuje tradicionalni godišnji koncert koji će biti održan u Bosanskom kulturnom centru. Na sceni će se predstaviti preko 150 amatera, članova GKUD "Bosna" Tuzla razvrstanih u četiri folklorna ansambla, narodni orkestar i sekciju vokalnih solista.\nPublika ovacijama ispratila premijeru predstave ˝Grabež˝\nPredstava “Grabež” premijerno je izvedena u utorak na Kamernoj sceni Bosanskog kulturnog centra. Riječ je o pozorišnom komadu koji je rađen u koprodukciji Bosanskog kulturnog centra Tuzla i Udruženja "Diva", a djelo je Pavla i Tijane Jozić.\nSpomenici, kulturne i druge vrijednosti sa Katoličkog groblja Borić\nUdruženje građana italijanskog porijekla "Rino Zandonai" Tuzla, organizuje kampanju zaštite spomeničke kulturne baštine koja se nalazi na Boriću - najznačajnijem Katoličkom groblju u Tuzli. Klizište na groblju Borić je tokom majskih vremenskih nepogoda oštetilo ili uništilo više od 150 nadgrobnih spomenika\nNakon 18 godina:\nUdruženje likovnih umjetnika TK dobilo prostorije za rad\nPovodom početka korištenja kancelarijskog i galerijskog prostora, koji su smješteni u Domu književnosti na Sonom trgu, Udruženje likovnih umjetnika Tuzlanskog kantona organiziralo je izložbu pod nazivom "Grad u prostoru, prostor u gradu".\n“Grad u prostoru, prostor u gradu”\nU ponedeljak, 8. decembra 2014. godine u 19.00 časova u galerijskom prostoru Udruženja Likovnih umjetnika Tuzlanskog kantona (Soni trg br. 6 ) održati će se izložba pod nazivom “Grad u prostoru, prostor u gradu”.Na izložbi će biti predstavljeno oko 40 likovnih umjetnika\nHišni ansambel Avsenik u BKC-u\nTuzlaci uživali u zvucima slovenačke muzike\nKako bi Tuzlacima uljepšali predblagdansko ozračje, članovi Udruženja građana slovenačkog porijekla Tuzla organizirali su koncert Hišnega ansambela Avsenik iz Begunja na Gorenjskem iz Slovenije, koji je održan u subotu u Bosanskom kulturnom centru.\nUspješno izvedena premijera predstave ˝39 stepenica˝\nMelodrama "39 stepenica" nastala je prema knjizi Johna Buchana napisanoj 1915. godine, koju je Alfred Hitchcock 1935. godine ekranizirao u poznati film. Nakon toga prerađena je i u pozorišnu verziju sa samo četiri glumca, koju je 2005. godine dramatizirao engleski glumac, komičar i dramaturg Patrick Barlow. Iako je "39 stepenica" ozbiljan, špijunski film, pozorišna verzija je bliža komediji.