Šta je uticalo na promenu termina takmičenja i zbog čega su se Nemci tek sad priključili? | ESC Serbia | Evrovizija.rs\nŠta je uticalo na promenu termina takmičenja? Zašto su se Nemci priključili nadmetanju posle 17 godina posmatranja? Kakva je bila gledanost svečanog otvaranja u Poljskoj?\nO svemu tome možete čitati u narednim redovima „evrovizijskog potpurija“.\n🇪🇺 Promena termina je sprovedena na zahtev Televizije Poljska\nRukovodstvo Evropske radiodifuzne unije je za sajt Eurovoix dalo izjavu da je promena termina takmičenja sa 16 na 17 časova urađena na zahtev emitera domaćina, Televizije Poljska, zbog lokalnih potreba za programskom šemom, što je radna grupa odobrila.\nPodsećanja radi, tokom prvih 13 godina održavanja, takmičenje je bilo održavano subotom; prvih 12 godina je takmičenje počinjalo u 20 časova i 15 minuta, a za 13. izdanje održano u Sofiji 2015. godine je termin promenjen na 19 časova i 30 minuta. Međutim, večernji termin se tokom prvih 13 godina i nije baš nešto pokazao prilagodljivim terminom za celu porodicu, te je na predlog radne grupe 2016. godine takmičenje pomereno na nedelju popodne, i to od 16 časova, zbog toga što je smatran prilagodljvim terminom za decu u istočnoj i zapadnoj Evropi. Međutim, promena termina sa subote uveče na nedelju u 16 časova se opet nije pokazala uspešnom, zbog pada gledanosti u nekim zapadnoevropskim državama; primera radi, irski emiter TG4 je takmičenje emitovao odloženo jer se taj termin poklapao sa sportskim dešavanjima u navedenoj ostrvskoj državi.\nSada će takmičenje nedeljom počinjati u 17 časova po centralnoevropskom vremenu, dok će u najistočnijoj državi učesnici Kazahstanu ono nedeljom počinjati u 22 sata.\n🇵🇱 Svečano otvaranje u Poljskoj pratilo 2,1 miliona gledalaca\nTelevizija Poljska je objavila da je ceremoniju svečanog otvaranja dečjeg Evrosonga, emitovanoj sa kašnjenjem od 20 minuta, pratilo 2,1 miliona gledalaca na kanalima TVP 1 i TVP Info. Brojke se uklapaju u udeo gledanosti od 17,5 procenata, čime je nagovešten velik interes Poljaka za ovonedeljno takmičenje. Komentator ceremonije svečanog otvaranja za Poljsku je bio Artur Ožeh, dok je program vodio Mateuš Šimkovjak uz asistenciju prošlogodišnje pobednice Viki Gabor, koja je tim povodom izvela oficijelnu pesmu ovogodišnjeg nadmetanja Move the world.\n🇩🇪 Zbog čega su se Nemci priključili takmičenju nakon 17 godina posmatranja?\nNemci su pre donošenja odluke o debitanskom pojavljivanju na ranijim izdanjima dečjeg Evrosonga bili prisutni kao posmatrači u nameri da sagledaju celu situaciju oko takmičenja. Urednica dečjeg kanala KiKA Astrid Plenk otkrila je detalje zbog čega su se Nemci tek sada priključili porodici dečjeg Evrosonga:\n„Bilo je zapravo nekih prepreka na putu do juniorskog Evrosonga, ali to je uglavnom bilo zbog perioda emitovanja i glasanja koji su bili van vremenskog perioda emitovanja programa kanala KiKA. Promene u konceptu su nas na kraju ubedile da se pridružimo takmičenju.“\nU isto vreme se Astrid Plenk osvrnula i na odabir Levanta Gajgera za kompozitora prve nemačke juniorske evrovizijske pesme:\n„ZDF ima više od 12 godina iskustva sa takmičenjem muzičkog stvaralaštva ’Dein Song’ i Levant je tamo ostavio trajan utisak kao finalista. Bila je to idealna prilika za sve nas — uredništvo ZDF, NDF i kanala KiKA — brzo smo shvatili da bi Levant trebalo da napiše juniorsku evrovizijsku pesmu.\nOznakeebu nemačka poljska srbija\n27.11.2020 at 10.01\nSvaka čast Nemcima što su se pridružili,da nije njih ove god bi takmičenje bilo otkazano,ali moglo je to mnogo bolje i ubedljivije.\n27.11.2020 at 02.17\n2011. je JESC takodje pocinjao u 19 i 30. Mislim da je i 2013. bilo tako samo sto se i ne secam bas, za 2011. sto posto znam.\nObjavljeni učesnici revijalnog dela, kao i izgled trofeja za pobednika dečjeg Evrosonga


Pomoć Fondacije Ana i Vlade Divac najugroženijim Nišlijama u borbi sa kovidom 19 | MediaPress\nU organizaciji Fondacije Ana i Vlade Divac i lokalnih partnera sprovedena je distribucija paketa pomoći za najugroženije stanovnike Niša. Građani Srbije iz osetljivih kategorija posebno su pogođeni krizom izazvanom koronavirusom i potrebna im je dodatna briga i podrška.\nU Nišu će biti podeljeno ukupno 1452 paketa najugroženijim stanovnicima – porodicama učenika škole sa domom učenika „Bubanj“, SoS dečjem selu Niš, korisnicima Verskog dobrotvornog starateljstva, Udruženja distrofičara Niš, osobama sa invaliditetom, samohranim roditeljima, porodicama bez primanja, deci bez roditeljskog staranja.\n„Zahvaljujem se Fondaciji što u okviru ovog projekta nije zaboravila na učenike naše škole, čijim porodicama je namenjen deo paketa. Nadamo se daljoj saradnji sa fondacijom. Naša škola je specijalizovana za rad sa decom sa smetnjama u razvoju. Pozivam sve koji do sada nisu posetili našu školu, da došu i vide kako i u kojim uslovima radimo, s obzirom da je ovo jednistvena ustanova ovakvog tipa u Jugoistočnoj Srbiji“, izjavila je prilikom podele paketa Emilija Ranđelović, psiholog u školi sa domom učenika „Bubanj“.\nTag:distribucija paketa pomoći za najugroženije stanovnike NišaFondacija Ana i Vlade DivacnispomocPomoć najugroženijim sugrađanima u borbi sa Kovidom 19Projekat\nNiški i beogradski bendovi sviraju 17. avgusta u Dvorištu Univerziteta u\nČetvrti po redu Festival filantropije, koji promoviše kulturu davanja i z\nTiodorović: Epidemiloška situacija u Nišu mirna


O Nama - SOKOJ\nPRAVA NA UMNOŽAVANJE DELA\nPRAVA STAVLJANJA PRIMERAKA DELA U PROMET\nPRAVA DAVANJA PRIMERAKA DELA U ZAKUP\nPRAVA PRENOŠENJA IZVOĐENJA ILI PREDSTAVLJANJA\nPRAVA EMITOVANJA I PRAVA SATELITSKOG EMITOVANJA\nPRAVA REEMITOVANJA I KABLOVSKOG REEMITOVANJA\nPRAVA NA JAVNO SAOPŠTAVANJE UKLJUČUJUĆI INTERAKTIVNO ČINJENJE DELA DOSTUPNIM JAVNOST\nPRAVA JAVNOG SAOPŠTAVANJA DELA KOJE SE EMITUJE\nPRAVA JAVNOG SAOPŠTAVANJA DELA SA NOSAČA ZVUKA ILI SLIKE\nPRAVA NA NAKNADU ZA DAVANJE NA POSLUGU\nMI SMO SOKOJ\nSvoju delatnost Sokoj obavlja na osnovu Zakona o autorskom i srodnim pravima (Službeni glasnik RS, broj 104/2009, 99/2011,119/2012, 29/2016 – odluka US i 66/2019).\nRešenjem (990 br. 2020/4594-05 od 4. marta 2020) Zavoda za intelektualnu svojinu Sokoju je obnovljena dozvola za obavljanje delatnosti kolektivnog ostvarivanja imovinskih prava autora muzičkih dela i nosilaca autorskog prava na muzičkim delima.\nSvojstvo pravnog lica Sokoj je stekao upisom u registar udruženja kod Agencije za privredne registre.\nIzdaje dozvole (zaključuje ugovore) za javno iskorišćavanje (izvođenje, emitovanje, saopštavanje, umnožavanje ili na drugi način činjenje dostupnim javnosti) muzičkih dela iz svog repertoara;\nPrikuplja autorske naknade od korisnika tih dela, koje se plaćaju prema tarifi i dalje ih raspodeljuje i isplaćuje autorima i drugim nosiocima autorskog prava u zemlji i inostranstvu.\nOd 1956. Sokoj je član Međunarodne konfederacije društava autora i kompozitora CISAC, sa sedištem u Parizu.\nOd 1959. Sokoj je član Međunarodnog biroa za zaštitu prava snimanja putem sredstava mehaničke reprodukcije (BIEM).\nSokoj je zaključio preko 100 bilateralnih ugovora sa inostranim autorskim društvima o međusobnom zastupanju na bazi reciprociteta i to po osnovu prava javnog izvođenja i emitovanja muzičkih dela kao i po osnovu prava mehaničke reprodukcije.


Održan Festival košarke u Bečeju\nU Bečeju je održan međunarodni Festival košarke na kojem su nastupili brojni timovi iz Srbije, Rumunije, Makedonije i Hrvatske. Nadmetali su se pioniri, juniori, kadeti pa i veterani.\nTri dana orila se hala Sportskog centra Đorđe Predin Badža u Bečeju od igre i navijanja. Organizatori su i više nego zadovoljni odzivom učesnika a, utisak je, još više uslovima koje su sportisti imali u varoši na Tisi.\n"Sa svojim idealnim terenima u sportskom centru. Na tri terena istovremeno se igraju tri utakmice. Tu su i bazeni i za leto i za zimu i terenima za male sportove. Isto tako smeštajni kapaciteti mogu da prate ovakve manifestacije", rekao je Danijel Tamaši, organizator Festivala košarke.\nViđeno je mnoštvo lepih pa i bravuroznih driblinga, šuteva i postignuto bezbroj koševa. Borilo se za svaku loptu i poen ali, nepodeljen je utisak, fer plej je bio inperativ svim ekipama što je važnije od pobeda i medalja.\nOko 500 košarkaša igralo je proteklih tri dana u Bečeju. Time je Bečej postao istinski grad košarke. Organizatori najavljuju da će već naredni Festival biti proširen i na susedni Novi Bečej.\nizvor: RTV, kompletnu vest pogledajte OVDE


VAJBER od danas ima NOVU opciju - SAKRIVANJE poruka | Trebinje Live\nVAJBER od danas ima NOVU opciju - SAKRIVANJE poruka\nNakon što je WhatsApp dodao end-to-end enkripciju na svojoj platformi, najveći konkurent - Vajber odlučio je, takođe, da proširi sigurnosna podešavanja.\nAplikacija koja ima preko 711 miliona korisnika, danas je predstavila novu enkripciju poruka i poziva, koja uključuje i grupna ćaskanja do 200 korisnika, kao i opciju "hide (skloni)" koja se nalazi pored opcije za brisanje. Kompanija, osnovana u Izraelu, koju je Japanski Rakuten preuzeo 2014, najavila je da će ažuriranje krenuti od danas.\nDanas, skoro sve veće aplikacije za dopisivanje, rade enkripciju poruka "u tranzitu", ali sigurnije opcije kao što je end-to-end enkripcija znače to da ni provajder ne može pristupiti poruku ni u jednom trenutku.\nMihel Šmilov, direktor Vajbera izjavio je za TechCrunch da je "kompanija radila na ovome godinama". Enkripcija na Viberu će imati nekoliko nivoa sigurnosti, koja će biti prikazana na desnoj strani ekrana u obliku katančića u različitim bojama. Siva boja će značiti da je konverzacija potpuno kodirana.\nMožda interesantnija novost za "obične korisnike" je opcija skrivanja određenog ćaskanja i zaključavanja istog sa četverocifrenim PIN kodom.\nDo skrivenih ćaskanja se može doći jedino ako se taj četverocifreni kod ukuca u pretragu ćaskanja. Naravno, da biste dobili ove opcije, potrebno je da ažurirate aplikaciju.


Slavlje po meri šampiona: Kako je proteklo momačko veče Miloša Teodosića – BiGportal.ba\nSlavlje po meri šampiona: Kako je proteklo momačko veče Miloša Teodosića\n– Teo se odlično proveo sa prijateljima. On nije želeo da mu iko pokvari momačko veče pa je angažovao obezbeđenje. Pilo se i veselilo do kasno u noć, a svi gosti su bili odlično raspoloženi. Teovi drugari su za njega pripremili posebno iznenađenje koje ne mogu da vam otkrijem šta je u pitanju. On je sve vreme bio raspoložen i sve je proteklo u najboljem redu – kaže za “Blic” dobro obavešten izvor.


Skadar na moru :: Istorija\nO podizanju spomenika kralju Aleksandru Karađorđeviću u Herceg Novom\nUlazak Boke Kotorske u Kraljevinu SHS, dijelio je sudbinu teritorija koje su se već desetljećima nalazile u sastvu Austro-Ugarske monarhije. Kapitulaciom Austro-Ugarske, odnosno okončanjem Prvog svjetkog rata, Boka je kao sastavni dio Dalmacije 1. novembra 1918. godine, ušla u novoformiranu Državu Slovenaca, Hrvata i Srba. Privremenu upravu ove države vršilo je Narodno vijeće sa sjedištem u Zagrebu, čiji su predstavnici 24. novembra 1918. godine u Beogradu potpisali prisajedinjenje Države SHS Kraljevini Srbiji.\nUspostavljanjem nove države, Kraljevine SHS, Herceg Novi je nakon 104. godišnje austro-ugarske vladavine ovim gradom, postao dio Zetske oblasti Kraljevine SHS, odnosno Zetske banovine (1929), jedne od devet banovina koje su činile jugoslovensku kraljevinu.\nHercegnovska opštinska vlast je prvo zasijedanje u novoj državi upriličila 18. decembra 1918. godine. Na sjednici, koja je imala protokolarni karakter, prvi čovjek opštine održao je besjedu dinastiji Karađorđević. Prvo opštinsko zasijedanje bilo je i pravi trenutak da se zvanično učini svaki otklon od predhodnog austrougarskog režima. Na ovoj sjednici poništena je odluka od 5. avgusta 1916. godine, kojom su pojedine austo-ugarske političke i vojne ličnosti bile proglašene počasnim građanima Herceg Novog.\nŽivot novljanske opštine između dva svjetska rata, slikovito rasvjetljava arhivska građa Općinskog vijeća Herceg Novi 1918/1940. I tadašnji nedjeljnik “Glas Boke” daje zanimljive novinske komentare o događanjima u gradu pod Orjenom. Jedan od događaja iz tog vremena koji neminovno skreće pažnju je angažovanje hercegnovskih opštinskih vlasti na izgradnji spomen doma u čast kralju Aleksandru I Karađorđeviću, nakon njegovog ubistva u Marseju 9. oktobra 1934. godine.\nDokumenta bilježe da je kralj Aleksandar sa kraljevskom pratnjom stigao u Herceg Novi 5. oktobra 1934. godine. Tog dana kralj se susreo sa predstavnicima opštinskih vlasti i posjetio manastir Savinu. U luci Zelenika čekao je razarač „Dubrovnik“ jugoslovenske ratne mornarice, na kome su sjutra dan jugoslovneske zvanice otplovile prema Francuskoj.\nVijest o smrti kralja Aleksandra Karađoređevića okupila je članove gradskog vijeća Herceg Novog 11. oktobra 1934. godine. Tog dana održana je vanredna sjenica na kojoj se polagala zakletva na vjernost novom kralju, prestolonasljedniku Petru II Karađorđeviću. Sjednica je, kako je zabilježio zapisničar, bila sazvana zbog „teškog i čemernog dana, dana velike tuge i žalosti, kakvog nema u analima historije ovog grada“. Na sjednici je određena opštinska delegacija koja će prisustvovati kraljevoj sahrani u Beogradu.\nIstoga dana na adresu predsjednika Hercegnovske opštine stigao je dopis od Načelstva bokoktorskog sreza kojim je proslijeđena odluka Ministarskog savjeta o državnoj žalosti povodom kraljeve smrti. U odluci je naznačeno da će državna žalost trajati 6 mjeseci od kojih duboka žalost prve 3 nedelje. Za to vrijeme trebalo je istaći crne zastave na svim opštinskim ustanovama. Činovništvo je bilo obavezno da nosi crne kravate i crnu traku na lijevoj ruci. Sva akta državne, odnosno opštinske administracije morala su biti oivičena crnim marginama.\nGradsko poglavarstvo Herceg Novog proslijedilo je poziv na službene adrese opštinskih i crkvenih ustanova i putem plakata obavijestilo građanstvo da 17. novembra prisustviju četrdesetodnevnom parastosu za „upokoj plemenite duše blaženopočivšeg viteškog kralja Aleksandra ujedinitelja“.U pozivima, kao i na plakatima, bilo je naznačeno da će se svečani parastos održati u crkvi Sv. Jeronima u Herceg Novom u 10. sati, u crkvi Sv. Voznesenija Gospodnjeg na Toploj u 11sati i u 11. i 3o. u Džamiji na Toploj.\nVeć na narednoj sjednici Gradskog vijeća održanoj 24. novebra 1934. godine, usvojena je odluka da grad Herceg Novi samostalno ili u zajednici sa ostalim gradovima u Boki izgradi spomen obilježje u čast i zahvalnost poginulom kralju Aleksandru Karađorđeviću. Čuli su se i prijedlozi o vrsti građevine koja bi se izgradila i određenju njene lokacije. Jedan od vijećnika predložio je da se spomenik kralju podigne na Savini, u čast uspomene na njegov zadnji boravak u manastiru Savina u kome je boravio pred odlazak u Francusku. Drugi prijedlog odnosio se na izgradnju spomen doma koji bi nosio kraljevo ime. Odlučeno je da se čelnici hercegnovske opštine obrate sreskim vlastima u Kotoru, kako bi o ovoj odluci bile obaviještene sve opštine u Boki Na sjednici je imenovan i Odbor za prikupljanje novčanih priloga za izgradnju spomenika.\nPitanje podizanja spomen doma u čast kralja Aleksandra, bila je često jedna od tačaka dnevnog reda na opštinskim sjednica. Povodom izgradnje spomen doma upriličenena je zajednička sjednica bokeljskih opština koja je održana u Kotoru 20. decembra 1934. godine. Predstavnici svih gradskih vlasti u Boki Kotorskoj, dali su saglasnost, da se u Zelenici u ime čitave Boke podigne spomen dom u čast kralja Aleksandra. Dva dana kasnije na sjednici hercegnovskog gradskog vijeća, sudski procjenitelji podnijeli su izvještaj o uslovima za gradnju spomen doma u Zelenici. U njhovom izvještaju se navodi da je prostor, na opštinskom zemljištu (poreska opština Kuti) između „državne ceste i morske obale“ u Zelenici, prikladno za izgradnju planirane građevine.\nPočetkom 1935. godine ustanovljen je „Odbor za podizanje spomenika blaženopočivšem kralju Aleksandru ujedinitelju u Zelenici“. Svrha odbora bila je, kako je navedeno, da formira pododbore, odnosno imenuje povjerenike za sakupljanje dobrovoljnih priloga po mjestima širom jugoslovenske kraljevine.\nOdbor za izgradnju spomen doma obratio se molbom 26. februara 1935. godine hercegnovskim opštinskim vlastima da novčano pomognu izgradnju spomen doma. Odbor je tražio od opštine da besplatno ustupi označeno zemljište u Zelenici za izgradnu spomen doma i da od tri miliona dinara koje je opština trebalo da obezbijedi kao kredit za investicionu izgradnju, ustupi 200.000 dinara Odboru. Ovaj zajam trebalo je da se usmjeri za podizanje osnovnih škola. Predstavnici Odbora su svoj zahtjev pravdali time što bi u okviru spomen doma bile izgrađene školske prostorije i stanovi za nastavno osoblje. Nakon dva mjeseca gradska vlast je odgovorila Odboru, da daje saglasnost na besplatno ustupanje zemljišta u Zelenici i da odobrava izdvajanje sume od 200.000 dinara iz investicionog kredita. Takođe, opština se obavezala da iz postojećih budžetskih sredstava opredijeli Odboru kao prvu pomoć 10. 000 dinara.\nDa sa prikupljanjem novčanih sredstva nije išlo željenim tokom potvrđuje i prepiska koja je krajem 1936. godine vođena između Banskog ministarstva unutrašnjih poslova sa Cetinja, opštine Herceg Novi i Odbora za izgradnju spomen doma. Ministrastvo je zahtijevalo da se precizno definiše u čijem će vlasništvu biti spomen dom nakon izgradnje. Odbor je odgovori da će spomen dom nakon izgradnje predati na čuvanje komunalnim vlasti. U slučaju da se ne uspiju sakupi potrebna novčana sredstva za izgradnju, sva imovina će se predati gradskim vlastima Herceg Novog.\nDa je vremenom splašnjavalo ushićenje o podizanju spomen doma „Viteškom kralju Aleksandru ujedinitelju“ svjedoči zapisnik sa zajedničke sjednice svih predsjednika bokeljskih opšina održane 4. novembra 1937. godine. Naime, na ovoj sjednici donešena je nova odluka, da se na Savini, na mjestu koje odredi Odbor, podigne spomenik po nacrtu arhitekte Palavićinija. Spomen dom nije pominjan.\nDa li su nadležne hercegnovske vlasti prihvatile činjenicu da teške ekonomske prilike u Zetskoj banovini ne mogu odgovoriti njihovim željama, ili je vremenom blijedila uspomena na „blaženopočivšeg viteškog kralja Aleksandra ujedinitelja“, ne možemo sa sigurnoću tvrditi. Ono što zasigurno znamo je da ni jedna od planiranih građevina nije ugledala svjetlost dana.\nDržavni arhiv Crne Gore-Arhivski odsjek Herceg Novi\nArhivski fond- Općinsko vijeće Herceg Novi 1918-1941\n@Bungi, hahaha, evo i to doživjesmo da neko kaže "hercegovačka nacija", hahah. Akoja je to država Hercegovina zna li iko? Znaš li uopšte što je to Hercegovina?\n@Bungi Dobro rece jedan covjek , srbi da se granice sa crncima i njih bi nazvali srbima\n@Bungi jesi svjesan kako si lupio glupost upravo? Nacije su plod nastao posle Francuske revolucije, zasnivaju se po državama, narodnost ima veze sa porijeklom a u Srbe spada više naroda. Srbi kao nacija mogu postojati u Srbiji, ili kao srpski iseljenici, ostalo su teške gluposti


Mogućnosti HTML-a 5 pri izradi modela i simulacija | Fakultet elektrotehnike, računarstva i informacijskih tehnologija Osijek\nPDF 747.38 KB\nMogućnosti HTML-a 5 pri izradi modela i simulacija\nSambolek, Petar (2016)\nSambolek, P. (2016). Mogućnosti HTML-a 5 pri izradi modela i simulacija (Završni rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:496984\nSambolek, Petar. "Mogućnosti HTML-a 5 pri izradi modela i simulacija." Završni rad, Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Fakultet elektrotehnike, računarstva i informacijskih tehnologija Osijek, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:496984\nSambolek, P. (2016). 'Mogućnosti HTML-a 5 pri izradi modela i simulacija', Završni rad, Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Fakultet elektrotehnike, računarstva i informacijskih tehnologija Osijek, citirano: 09.08.2020., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:496984\nSambolek P. Mogućnosti HTML-a 5 pri izradi modela i simulacija [Završni rad]. Osijek: Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Fakultet elektrotehnike, računarstva i informacijskih tehnologija Osijek; 2016 [pristupljeno 09.08.2020.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:496984\nP. Sambolek, "Mogućnosti HTML-a 5 pri izradi modela i simulacija", Završni rad, Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Fakultet elektrotehnike, računarstva i informacijskih tehnologija Osijek, Osijek, 2016. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:496984\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:200:496984\nNaslov Mogućnosti HTML-a 5 pri izradi modela i simulacija\nNaslov (engleski) Possibilities of HTML 5 for modeling and simulation\nAutor Petar Sambolek\nDatum i vrijeme pohrane 2016-09-20 15:52:04


Divlje vrste - zaštićeni u Srbiji | Časopis Simbioza\nMarch 3, 2021 March 3, 2021 Dobrica Dević\t0 Comments\nAko budemo mogli da naučimo ljude o divljim vrstama, dirnuće ih. Podelite sa mnom moj divlji svet. Jer ljudi žele da sačuvaju stvari koje vole.\nCrvena lista Međunarodne unije za zaštitu prirode (IUCN) osnovana je 1964. godine i smatra se kritičnim pokazateljem zdravlja biodiverziteta planete. Na njihovom zvaničnom sajtu, prvi podatak koji možete videti jeste da 35 000 vrsta preti izumiranje. To je 28% od ukupnog broja otkrivenih vrsta. Ovim tekstom želela bih da vas upoznam sa vrstama u Srbiji koje su ugožene iz različitih razloga, kao i sa onim vrstama koje su zbog svoje dragocenosti i lepote nažalost ubijane.\nŠta su šume bez zveri?\nNajpoznatiji na listi zveri jeste mrki medved (Ursus arctos). Naseljavaju planinske delove Srbije, a trenutno ih ima najviše u Nacionalnom parku Tara. Mrki medvedi nalaze se na listi Priloga I, Pravilnika o proglašenju i zaštiti strogo zaštićenih divljih vrsta. Prema poslednjim podacima Agencije za zaštitu životne sredine, došlo je do značajnog oporavka vrste koji je praćen porastom brojnosti populacije i širenjem areala.\nDruga vrsta takođe strogo zaštićena, jeste vuk (Canis lupus). Proteklih godina javnost je uzdrmala vest o takozvanoj „Hajci na vukove“ u Nacionalnom parku Đerdap. Naime, 2019. godine WWF Adria (Svetska organizacija za zaštitu prirode) oštro je osudila ovakav vid hobija uz obrazloženje da vukovi u Nacionalnom parku imaju neprocenjivi ekološki, sanitarni i kulturološki značaj. I pored toga, lov na vukove je dozvoljen u periodu od jula do aprila.\nŠta je nebo bez ptica?\nPrema podacima Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, u Srbiji registrovana je 351 vrsta ptica. Beloglavi sup (Gyps fulvus) je vrsta lešinara i predstavlja pticu sa najvećim rasponom krila u Srbiji. Nalazi se na listi strogo zaštićenih vrsta, a njegova uloga u kruženju materije u prirodi je očigledna, premda se on hrani isključivo uginulim organizmima. Stanište ove vrste je Specijalni rezervat prirode Uvac gde se nalazi od 450 do 500 jedinki i ova populacija je iz godine u godinu sve brojnija.\nOsim što krasi zastavu Srbije, orao krstaš (Aquila heliaca) krasi i Crvenu listu IUCN. Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije 2017. godine izrazilo je zabrinutost povodom činjenice da je zbog gubitka staništa, trovanja i ubijanja, na severu Banata ostao svega jedan par orlova krstaša. Iste godine organizovali su program čuvanja gnezda koji je za cilj imao sprečavanje uznemiravanja ptica u periodu kada podižu potomstvo. U maju prošle godine, ova populacija bila je bogatija za još dva gnezdeća para.\nŠta su reke bez riba?\nWWF Adria je 2018. godine Ministarstvu zaštite životne sredine uputila predlog o zabrani lova na kečige (Acipenser ruthenus). Studija WWF-a pokazala je zabrinjavajuće podatke po kojima se kečiga lovi i za vreme lovostaja, što zakonski nije dozvoljeno. Od 1. januara 2019. godine, Ministarstvo je zabranilo lov na kečige verujući da će na taj način populacija ove vrste da se obnovi.\nKečiga, izvor: WWF\nKečiga se nalazi na Crvenoj listi Međunarodne unije za zaštitu prirode, a društvo joj pravi Moruna (Huso huso) koja se može pronaći još samo u Crnom i Kaspijskom moru i u Dunavu. Veliki problem predstavljaju zagađene vode jer velika količina zagađenja iz industrijskih postrojenja ispušta se u reke, a od komunalnih opadnih voda samo mali procenat se tretira pre ispuštanja.\nTu je i krivolov, kao glavni razlog zbog kog se Dunavska jesetra pridružila Crvenoj listi ugroženih vrsta. Dunavska jesetra (Acipenseridae) je veoma stara vrsta riba, a WWF je na 8. međunarodnom simpozijumu o jesetrama u Beču najavio novu strategiju uz pomoć koje će se smanjiti pretnje ovoj vrsti.\nVodeći uzroci zbog kojih su životinje ugrožene, ne samo na našem području, već svuda u svetu, jeste krčenje šuma koje je za većinu životinja prirodno stanište. Zajedno sa krćenjem šuma prvo mesto dele zagađene vode i krivolov. Važno je da svaki pojedinac edukacijom shvati da su životinje važan deo biodiverziteta i da svaka vrsta na ovom svetu ima određenu ulogu. Samo na taj način sačuvali bismo brojne vrste i njihova staništa, jer šta je planeta bez prirode?\n← Paukovi iz drugačijeg ugla\nMaster modul – Fiziologija i biotehnologija biljaka/Molekularna biologija i biotehnologija biljaka →


NOVI SNIMAK HAOSA Gost hotela sa prozora snimao tuču "delija" i Škota, pa zapomagao: "Đubrad jedna, pomagajte" /VIDEO/ - Sportal\nJDM - Vest objavljena: 12:11 - 17.03.2022\nPojavio se novi snimak tuče između "delija" i navijača Rendžersa koji su smešteni u prestoničkom hotelu.\nOko tridesetak "delija" došlo je ispred ulaza u hotel u Bulevaru Kralja Aleksandra, gde je veliki broj navijača škotskog kluba smešten. Poletelo je i nekoliko baklji, a samo je brza reakcija policije sprečila potencijalni haos.\nNovi snimak haosa ispred Metropola\nGosti su panično pobegli u hotel, a kako je sve izgledalo pogledajte na snimku koji smo vam pripremili.\nČovek sa prozora je vikao: "Pomozite im, pomozite im", a navijače Zvezde nazvao je "đubretom".\nNavodno su Delije dva puta naterale navijače Rendžersa da se povuku u hotel, a kada su i treći put izašli i ušli u sukob, vidi se da je počeo žestok obračun u kojem su neki Škoti završili na zemlji posle udaraca.\n"Posle večerašnjeg bezbednosnog sastanka UEFA, možemo potvrditi da je srpska policija savetovala da vođe mogu da skupe svoje navijače na Studentskom trgu od 16 časova. Nadležni će organizovati ljude koji će pomoći svima da dođu bezbedno na meč. Posle meča, navijači će biti držani dva sata pre povratka u centar grada. Za kraj, srpska policija preporučuje navijačima da idu sami ili u malim grupama, preporuka je da se ne nose klupske boje i obeležja. Savet je i da ne budu na ulicama posle 23 časa", navodi se u saopštenju Rendžersa upućenom škotskim navijačima.\nHaos u centru Beograda: "Delije" napale navijače Rendžersa ispred hotela /VIDEO/\n"Verujem u čudo, PAVKOV JE TALIJA!" Režiser čuvenog Zvezdinog preokreta veruje da Rendžers PADA U BEOGRADU\nEvo gde možete gledati prenos uživo Zvezda-Rendžers\nEvropski fudbal Delije Napad Rendžers Navijači Boke Juniors Bulevar Tuča Baklja


Konačno potez koji će SMANJITI GUŽVE u domovima zdravlja, ali za početak samo u BEOGRADU\nUvođenje elektronskih recepata, pomoću kojih će hronični pacijenti lekove podizati direktno u apoteci bez odlaska u dom zdravlja, posle nekoliko meseci kašnjenja, trebalo bi da zaživi od novembra, ali za početak samo u Beogradu, saznaje "Blic".\nOn kaže da će za početak elektronski recept raditi u deset domova zdravlja, kao pilot projekat, a ako sve bude funkcionisalo kako treba, odmah će se krenuti sa umrežavanjem ostalih zdravstvenih ustanova i apoteka u ostataku zemlje.\nSamo dva puta godišnje kod lekara\nOstalim pacijenti elektronski recept samo će smnjaiti vreme provedeno u domu zdravlja. Naime, posle posete izabranom lekaru koji je sam, ili po preporuci specijaliste, propisao terapiju, pacijent će ići u bilo koju apoteku i sa zdravstvenom knjižicom podići lek.\nStatistika pokazuje da se godišnje izda 60 miliona recepata, što znači da RFZO mora da čuva prkeo 300 miliona papirnih recepata.


LOBELIJA - Biljna formula za poboljšanje rada pluća (recept) - BILjNE TINKTURE - Centar za prirodnu medicinu\nLOBELIJA - Biljna formula za poboljšanje rada pluća (recept)\n- 1 DEO list i seme lobelije (Lobelia inflata)\nNapunite 3/4 staklene posude sa jednakim delovima gore navedenih iseckanih biljaka. Ostatak napunite 40% alkoholom i organskim jabukovim sirćem u jednakim delovima. Zatvorite posudu i dobro je protresite, a onda dodajte još alkohola i sirća ako je potrebno. Procedite smesu kroz čist pamuk nakon otprilike 14 dana, to sipajte u flašu i obeležite šta se nalazi u njoj. Obavezno je da što češće promućkate ovaj tonik; najmanje jedanput dnevno. Zapamtite da svo bilje moraju biti u svežem stanju, a da sušeno bilje koristite samo u iznimnim situacijama. Ako biljke ne možete pronaći u lokalnim radnjama i prodavnicama zdrave hrane, probajte da pitate nabavljača za posebnu porudžbinu.\nParadajz "Crveni German"\nČili papričica "Charapita"\nBiljna mešavina za čišćenje bubrega i bešike


Ako Džeko pređe u Juventus, ovoliko će profitirati Željezničar\nOZBILJAN NOVAC ZA ŽELJU\nItalijanski mediji danas su objavili informaciju da je Edin Džeko (34) pristao na transfer u Juventus. Međutim, još nema zvanične potvrde.\nNavodno, Roma će za transfer Džeke u Juve dobiti oko 24 miliona KM, a to također znači da će Dijamantov matični klub Željezničar dobiti 3,25 posto od transfera, odnosno 780.000 KM zahvaljujući FIFA mehanizmu solidarnosti\n- Mehanizam solidarnosti proširen je na nacionalne transfere s međunarodnom dimenzijom. Pod uvjetom da se naknada plaća, transfer igrača tokom trajanja ugovora između klubova koji pripadaju istom nacionalnom savezu će sada podlijegati plaćanju solidarnog doprinosa svim klubovima koji su trenirali igrača, a pridruženi su različitim savezima članovima - piše - između ostalog, u novom FIFA pravilu mehanizma solidarnosti.\nŽeljezničar je, podsjetimo, prodao Džeku 2005. godine u češke Teplice za 100.000 KM.\nDo sada su Plavi od Džekih transfera profitirali kada je prelazio iz Teplica u Volfsburg, zatim iz Volfsburga u Mančester siti te iz Sitija u Romu, piše avaz.ba.


Iako teška godina ostvarena uspješna proizvodnja u RS - Akta.ba\n12.11.2020. 11:46 / Izvor: SRNA\n"Proizvodili smo u teškim okonostima izazvanih pandemijom virusa korona, ali istovremno zahvaljujući povoljnim vremenskim uslovima, kao i mjerama Vlade Republike Srpske i Štaba za vanredne situacije uspjeli smo da obezbijedimo rekordne prinose u našoj poljoprivrednoj proizvodnji tako da u ovu neizvjesnu zimsku sezonu ulazimo sa izvjesnim količinama hrane kako za ljude tako i za animalnu proizvodnju", istakao je Pašalić u obraćanju poljoprivredncima RS.\n"Kada smo donosili mjere koje omogućavaju da naši poljoprivredni proizvođači uspješno zasnuju svoju proizvodnju i one su dale rezultat na način da smo imali rekordne prinose. Probleme koje smo imali u plasmanu tih proizvoda, rješavali smo na način da smo sufinansirali otkup tržišnih viškova i u tom smislu smo donosli odluke i izdvajali sredstva iz Kompenzacionog fonda za interventni otkup mesa i povrća", podsjetio je Pašalić u izjavi za RTRS.


"Očekivanja su uvek najviša, da se plasiramo u neko evropsko takmičenje. Daćemo sve od sebe, dobro smo analizirali protivnika i ako uđemo maksimalno ostvarićemo dobar rezultat", rekao je Babić pre odlaska u Litvaniju.\n"Dugo su zajedno, u istom sistemu igraju i znamo se od prošle godine. Ne želim puno da pričam sada, već posle utakmice. Suduva je dobra ekipa, šampion svoje zemlje. Niko ne sme da se potceni', zaključio je Babić.\nPrva utakmica 1. kola kvalifikacija za Ligu šampiona između Suduve i Crvene zvezde igra se u utorak od 20 sati.


„Gasprom“ puni ruski budžet - Sputnjik Srbija\n„Gasprom“ puni ruski budžet\n11:58 07.09.2017 (osveženo 13:48 07.09.2017) Preuzmite kraći link\nPuštanjem u rad gasovoda na istoku Rusije „Gasprom“ će povećati izvoz gasa, saopštio je predsednik Uprave te kompanije Aleksej Miler.\nPutin upozorio „Gasprom“: Ne zidajte dvorce po Dalekom istoku\nKompanija će u bliskoj budućnosti izvoziti više od 200 milijardi kubnih metara gasa godišnje.\n„To će, bez sumnje, biti značajan priliv u budžet Rusije“, rekao je Miler na Istočnom ekonomskom forumu u Vladivostoku.\nPrema podacima Federalne carinske službe, u periodu od januara do jula 2017. godine Rusija je povećala prihod od izvoza nafte za 35 odsto na godišnjem nivou — do 54,14 milijardi dolara. Isporuke sirovina u inostranstvo za taj period su porasle za 0,4 procenata, do 149,05 miliona tona.\n„Gasprom“ i kineska kompanija CNPS u maju 2014. godine potpisali su ugovor o isporukama ruskog gasa Kini istočnim pravcem. Ugovor je sklopljen na 30 godina i podrazumeva godišnju isporuku od 38 milijardi kubnih metara ruskog gasa Kini gasovodom „Snaga Sibira“.\n„Gasprom“ je prošle godine povećao isporuke gasa u inostranstvo za 12,5 odsto, odnosno za više od 179,3 milijardi kubnih metara što predstavlja istorijski maksimum.


KEMPINSKI BARBAROS BAY - BODRUM, KonTiki Letovanje Turska Grčka\nAntalijska regija (29.05.-30.06.2022.) - hotel Kandelor i Xperia\nEgejska regija (14.06.2022.)\nKrstarenje Nilom (22.06.2022.)\nKrstarenje Nilom (20.07.2022.)\nAntalijska regija (28.05.-30.06.2022.) - hotel Kandelor i Xperia\nIrska tura (10.06.2022.)\nTenerife (09.06. i 16.06.2022.)\nProleće i leto (individualni polasci avionom)\nŠri Lanka (06.08.2022.)\nKrstarenje Nilom (18.05.2022.)\nGlavna strana TURSKA BODRUM KEMPINSKI BARBAROS BAY\nKEMPINSKI BARBAROS BAY Turska/Bodrum\nKempinski Barbaros Bay udaljen je 43 km od bodrumskog aerodroma Milaš i 14 km od centra Bodruma. Izgrađen je 2005. godine, a poslednji put je renoviran 2015. godine i zauzima površinu od 55.000 m². Hotel leži na sopstvenoj peščanoj plaži. Peškiri, suncobrani, ležaljke i dušeci na plaži su besplatni za goste hotela, dok bar koji se nalazi na plaži doplaćuje.\nHotelski kompleks se sastoji od jedne osmospratne zgrade i četvorospratnih međusobno povezanih blokova u kojima se nalazi 29 standardnih soba (max 2 osobe, 29-34 m²), 42 superior sobe (max 3 osobe, 35 m²), 51 deluxe soba (max 3 osobe, 40 m²), 27 jednosobnih grand deluxe soba (max 3 osobe, 40 m²) i 10 junior apartmana (max 3 osobe, 45-55 m²). Svake sobe imaju: balkon, TV, centralni klima uređaj, wi-fi internet (besplatno), sef (besplatno), mini-bar (uz doplatu), fen za sušenje kose.\nOsnovni i 4 a’la carte restorana (azijski, italijanski, riblji i mediteranski – doplaćuju se), dijetalni i vegetarijanski meni, wi-fi internet, 2 bara, 5 konferencijskih sala (14-200 osoba), unutrašnji bazen, spoljašnji bazen, parna soba, teretana, tusko kupatilo, sauna, đakuzi, stoni tenis, bilijar, dečiji bazen, dečiji meni, dečiji klub (4-12 god), dečije igali. Plaća se: doktor, dadilja, frizer, masaža, jedrenje na dasci (uz licencu), časovi ronjenja, motorizovani sportovi na vodi, usluga pranja i hemijskog čišćenja veša.\nNoćenje sa doručkom/ Polupansion\nTel: +90 252 311 03 03\nPowered by Tourism Software Group v 1.0.4510.0


GOSTOVANJE: V.d. generalnog direktora Direktorata za državni budžet, Bojan Paunović u Jutarnjem programu na RTCG\nDatum objave: 24.07.2019 09:07 | Autor: Ministarstvo finansija\nV.d. generalnog direktora Direktorata za državni budžet u Ministarstvu finansija, Bojan Paunović gostovao je u Jutarnjem programu na RTCG i tom prilikom informisao javnost o Odluci o otpremnini u slučaju sporazumnog prestanka radnog odnosa zaposlenih u javnom sektoru, koja je donešena na osnovu nedavno usvojenog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaradama zaposlenih u javnom sektoru, koji je stupio na snagu 29. juna 2019. godine.\n„Novina je sama činjenica da takav institut sada nastao odnosno postala je da kažem pravna osnova za primjenu instituta sporazumnog prestanka uz isplatu otpremnine, to do sada nije bio slučaj. Posljednji put kada se slična odredba primjenjivala bilo je do 2015. godine i od usvajanja Zakona o zaradama takva odredba nije postojala. Ono što se sada stvara kao prostor jeste da pored isplate već utvrđenih otpremnina prilikom odlaska u penziju, kao i prilikom utvrđivanja tehnoloških viškova sada postoji i taj institut o sporazumnom prestanku radnog odnosa, odnosno sporazum između zaposlenog i poslodavca i na taj način se kao treći institut uvodi u regulativu“, saopštio je v.d. generalnog direktora Direktorata za državni budžet, Bojan Paunović odgovarajući na pitanje koje novine donosi buduća primjena Odluke.\n„Bitno je napomenuti da apsolutno svi zaposleni koji imaju najmanje 6 godina radnog iskustva i koji imaju posljednju godinu rada u javnom sektoru mogu ostvariti otpremninu, bez obzira na godine života i na to da li je ispunio uslove za odlazak u penziju“, naglasio je v.d. generalnog direktora, Bojan Paunović i dodao da se otpremnina utvrđuje na 50% za svaku godinu staža pri čemu se uzima prosjek posljednje tri zarade koje je zaposleni imao.\nTakođe, v.d. generalnog direktora Paunović je istakao da je jedini izuzetak napravljen za zaposlene koji imaju 65 ili više godina života iz prostog razloga što su naše analize pokazale da zaposleni sa 65 ili više godina života već ispunjavaju puni uslov za odlazak u penziju i ovo je neka vrsta dodatnog stimulansa da se ostvari dodatna otpremnina i podsjetio da po postojećem Zakonu odlaskom u penziju pripada otpremnina koja je u nekoj vrijednosti od okvirno nešto manje od 2 bruto zarade, a sada postoji prostor za 6 bruto zarada.


Puna krigla konkurencije : Ekonomija : POLITIKA\nEkonomija\tPuna krigla konkurencije\nSrbija je već godinama deo Evrope po proizvodnji i markama piva na njenom uzavrelom tržištu\tMiodrag Maksimović (Fotodokumentacija „Politike”)\tDa li će moćni „Hajneken” kupiti „Jagodinsku pivaru”, odnosno 52 odsto državnog vlasništva u njoj, odlučiće menadžeri te kuće. Kada? Uskoro. Obećao je u Jagodini nedavno izvršni direktor holandskog „Hajnekena” za centralnu Evropu Havijer Berlikson. Ako bude i „poslovne” sreće, kako reče za naš list Miodrag Maksimović, direktor Poslovnog udruženja pivara Srbije, i poslednja naša državna pivara dobiće gazdu. Privatizacija fabrika piva biće – završena. S kakvom srećom?\n– Promenljivom – kaže Maksimović. Tamo gde su stigle multinacionalne kompanije poput „InBev” u „Apatinsku pivaru”, „Karlsberga” u Čelarevo ili „Hajnekena” u Novi Sad (MB „Rodić”), sve se promenilo – od standarda u proizvodnji, visokog kvaliteta, stila prodaje, dizajna, reklame...\nDonedavno je, podseća naš sagovornik, i „Efes” imao kod nas dve pivare – u Zaječaru i Pančevu, ali je tog turskog proizvođača kupio „Hajneken”, pa su te fabrike u fazi pripajanja tom velikom holandskom proizvođaču. BIP je kupio fond sastavljen od Šveđana i Litvanaca, ali ta pivara još nije sasvim stala na noge. Ponajmanje u Beogradu. Ostale pivare u Srbiji (Vršac, Zrenjanin, Bečej, Valjevo i Niš) kupili su naši ljudi, ali, nažalost, ne postižu očekivane rezultate, smatra Maksimović, dodajući da su uglavnom strane firme u kupovinu naših fabrika piva uložile više od 650 miliona evra.\nZa njega je, međutim, od samih ulaganja mnogo važnije to što su sadašnje tržišne prilike u Srbiji gotovo istovetne onim koje vladaju u EU ili bilo gde u svetu. Pivska krigla je puna – konkurencije. I to ne bilo kakve. Svetske. Kod nas se, uvozom oko 150.000 hektolitara piva najpoznatijih marki, može kupiti sve što i razvijeni svet pije. Ako bi se, kaže, samo po tome sudilo, mi smo već godinama u Evropi.\nVeoma je dobro, uveren je naš sagovornik, što te velike kompanije, koje u svojim proizvodnim programima imaju svetski čuvene marke piva, nisu ukinule domaće brendove. Naprotiv. Poboljšale su ih. Uložile su u kvalitet i oni se sada ravnopravno nose sa stranim pivom ne samo kod kuće, već i u susednim zemljama.\n– Zahvaljujući velikim svetskim kućama, Srbija postaje i sve veći izvoznik piva. Prošle godine smo Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Crnoj Gori, Makedoniji i još nekim susednim zemljama prodali 1,2 od 6,5 miliona hektolitara proizvedenog piva. Prvo polugođe 2008, do kada je proizvedeno oko tri miliona hektolitara piva, 1,35 odsto manje nego lane, „obećava” najmanje isti rezultat. Veliki doprinos tome je i CEFTA sporazum o slobodnoj trgovini među zemljama ovog regiona, ističe Maksimović i dodaje da je država onemogućila svaki vid sivog tržišta. Što bi se, kaže, švercovalo pivo kada ga po nižim cenama nego u okolini ima koliko god treba.\nSrbi su, sa prosečno popijenih 73 litra piva godišnje, osrednje pivopije u odnosu na neprevaziđene Čehe – sa 160 ili Nemce – sa 120 litara piva po stanovniku. Maksimović kaže da vinske zemlje poput Francuske ili Italije piju osetno manje piva – po 40 litara po stanovniku. Austrijanci su na oko 90, a Bugari već dostižu 80 litara. Rusi su dostigli maksimum i kod njih potrošnja polako pada. Sada više obraćaju pažnju na kvalitet nego na količinu popijenog piva. Zanimljivo je, napominje Maksimović, da Kinezi troše 30 litara piva po stanovniku, ali s obzirom na to koliko ih ima – u pivu mogu da udave pola sveta.\tS. Kostić\tobjavljeno: 20/08/2008\nMMF: O povišicama plata i penzija tek u novembru


Dostupnost zdravstvene zaštite, prevencija i lečenje drugih bolesti u doba pandemije COVID-19. Fondacija Centar za demokratiju\nDostupnost zdravstvene zaštite, prevencija i lečenje drugih bolesti u doba pandemije COVID-19\nFondacija Centar za demokratiju i Fondacija Ana i Vlade Divac organizovale su WEBINAR: Dostupnost zdravstvene zaštite, prevencija i lečenje drugih bolesti u doba pandemije COVID-19 koji je održan 11. marta 2021.\nTeme o kojima smo diskutovali:\nStandardi i kvalitet zdravstvenog sistema u Srbiji\nRedovna zdravstvena zaštita u uslovima pandemije\nNacrt plana optimizacije mreže zdravstvenih ustanova Republike Srbije\nZaposlenost, zapošljavanje i uslovi rada u zdravstvu\ndr Simo Vuković, konsultant za zdravstvo\nprof. dr Dušan Milisavljević, Medicinski fakultet Univerziteta u Nišu\nprof. dr Snežana Simić, ekspertkinja za javno zdravstvo\nModerkatorka panela je novinarka Ljubica Gojgić.\nWebinar – SDG 3. i 8.: Dostupnost zdravstvene zaštite, prevencija i lečenje drugih bolesti u doba pandemije COVID-19 organizovan je u okviru Platforme „Održivi razvoj za sve“ koju podržavaju vlade Švajcarske i Nemačke, a implementira Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH u okviru projekta „Reforma javnih finansija – Agenda 2030“. Partneri na projektu su Fondacija Ana and Vlade Divac, Centar za visoke ekonomske studije, Beogradska otvorena škola, Fondacija Centar za demokratiju, Timočki omladinski centar i Beogradski fond za političku izuzetnost.\nPlatforma „Održivi razvoj za sve“ podrazumeva uspostavljanje opštedruštvenog dijaloga među najznačajnijim nedržavnim akterima u Srbiji, poput civilnog društva, korporativnog sektora, akademske i istraživačke zajednice, profesionalnih udruženja, medija i građana, o usklađivanju razvojnih prioriteta Srbije sa ciljevima sadržanim u Agendi za održivi razvoj do 2030.\nSnimak ovog veoma važnog razgovora možete videti na:


T-62 STIGLI U UKRAJINU: Zašto ruska vojska uvodi stare sovjetske tenkove 119\t688\nKRVAVI ROVOVSKI RAT RUSKIH I UKRAJINSKI VOJNIKA U DONBASU: Borba na život 37\t48\nPUTIN OŽIVLJAVA DUGINOVU IDEJU, ŽELI STVARANJE VELIKE EVROAZIJE! Nijedan 93\t262\nZELENSKI SE OBRUŠIO NA KISINDŽERA On nije u 2022. nego u 1938. Misli da 149\t643\nUŽIVO 93. DAN RATA Vojska Donjecka: Zauzeli smo važan grad! Guverner Luhanska: 184\t186\nRUSKA VOJSKA ZAUZELA 90 ODSTO DONBASA Žestoke bitke za nekoliko gradova 46\t78\nMEDIJI U EU O SUDBINI UKRAJINE: Srušiti Vladimira Putina ili poslušati 79\t186\nOD OVOG ORUŽJA UKRAJINA OČEKUJE ČUDO: Zelenski stalno moli SAD i EU da 42\t56\nFoto: Youtube prtscr / Ruptly, AP / Gerard Julien / Pool\nAnđela Popović 18.01.2020. 15:29h\nPredsednik Francuske Emanuel Makron sinoć je evakuisan za jedno sa svojom suprugom Brižit iz pariskog pozorišta kada je grupa demonstranata pokušala da nasilno uđe unutra.\nNešto više od 30 antivladinih demonstranata pokušala je da uđe u nedavno renovirano pozorište (Bouffes du Nord) vrlo brzo po objavljivanju informacije na društvenim mrežama da je predsednik trenutno u publici.\nPolicija za opremom za razbijenje demonstracija hitno je reagovala, a Makron i Brižit su hitno evakuisani iz pozorišta.\nDok je predsednička kolona automobila sa jakim obezbeđenjem napuštala ulicu ispred pozorišta, demonstranti koji su na ulicama zbog protivljenja najavljenoj reformi penzionog sistema, zviždali su i uzvikivali pogrdne komentare.\nNeki izveštaji lokalnih medija međutim, navode da su Makron i Brižit najpre sa obezbeđenjem napustili pozorišnu salu na par minuta da bi se potom vratili na svoja sedišta da odgledaju predstavu do kraja.\nKada je obezbeđenje procenilo da bi situacija sa demonstrantima mogla da eskalira, odlučeno je da predsednički par ipak napusti pozorište.\nKurir.rs, Foto: Youtube prtscr / Ruptly, AP / Gerard Julien / Pool\nI LUVR U ŠTRAJKU: Turisti ostali ispred najčuvenijeg muzeja ali podržali protest radnika! (FOTO)\nEmanuel MakronBrižit MakronParizreformaprotestdemonstracijeevakuacijaFrancuska\nDVOJE POGINULO U ODRONU LEDA NA ALPIMA: Planinari iz Francuske i Španije nastradali na jugozapadu Švajcarske, DEVETORO POVREĐENO\nAMERI PREUZELI PRAVDU U SVOJE RUKE! FBI objavio šokantan izveštaj: Građani sprečili masovne pucnjave, neke ubice likvidirali! 7\nOD OVOG ORUŽJA UKRAJINA OČEKUJE ČUDO: Zelenski stalno moli SAD i EU da ga pošalju, navodno stiže sledeće nedelje! VIDEO 42\t56\nŠANSA DA UMRETE NA PUTU DA KUPITE TIKET JE VEĆA NEGO DA DOBIJETE: Pogledajte koje zanimljive činjenice sigurno NISTE ZNALI!\nJA TI NISAM DEJAN, JA ĆU TI POLOMITI I NOGE I RUKE I GLAVU! Filip Car nasrnuo na Dalilu, HAOS u izolaciji, ona jecala na sav GLAS! 6\t49\nT-62 STIGLI U UKRAJINU: Zašto ruska vojska uvodi stare sovjetske tenkove u rat? Šta se krije iza njihovog dolaska u Donbas? VIDEO 119\t688\nKRVAVI ROVOVSKI RAT RUSKIH I UKRAJINSKI VOJNIKA U DONBASU: Borba na život i smrt ručnim bombama i automatskim puškama VIDEO 37\t48\nPUTIN OŽIVLJAVA DUGINOVU IDEJU, ŽELI STVARANJE VELIKE EVROAZIJE! Nijedan svetski žandarm neće moći da zaustavi taj globalni proces 93\t262\nZELENSKI SE OBRUŠIO NA KISINDŽERA On nije u 2022. nego u 1938. Misli da razgovara u Minhenu! Iz koje je on prošlosti izašao? 149\t643


Рубрика: Актуелно, Религија, Друштво Аутор: прота Матеја Матејић пута прочитано Датум: 19.12.2008 Одштампај\nU svojoj knjizi “Žetve Gospodnje” blaženopočivši Vladika Nikolaj Velimirović se, u “Razgovoru” obraća vernima ovim rečima:\ndr. Mateja Matejić, protojerej-stavrofor, 19.12.2008\n“Hajd’ još malo da razgovaramo, sveta braćo moja, dokle još ima vremena, da može brat sa bratom i bogoljubac sa bogoljupcem razgovarati. Dokle nije došlo vreme, da samo zlotvori viču a braća šapuću.” (1)\nA zatim proročanski predviđa i opominje: “Sve sile koje se bore za vlast nad svetom govore ružičasto o Jednom Svetu kao svom idealu, u kome se jedino može ostvariti ljudsko blagostanje i mir. Tako govore. Pa da bi zadobili hrišćane za taj svoj ideal o Jednom Svetu oni se pozivaju na predviđeno u Otkrovenju hiljadugodišnje carovanje Hristovo.” (2)\nOno što je Vladika Nikolaj predviđao sada se ostvaruje. Na putu ostvarenja Jednog Sveta umesto Svete Hristove Crkve propagira se i nameće jedan nesveti Svetski savez “crkava”. Mame se u taj “sovjet nečestivih” (vijeće bezbožničko) i verujući, da zajedno sa poluvernima i bezvernima ostvare Necrkvu koja odgovara Jednom Svetu. Za članstvo u taj Savez nije važno u šta i koliko se veruje, a čak i da se ne veruje. Nisu važne sveta, božanska vera i istina, jer to nije Božanska Crkva, već bezbožničko veće.\nDa bi se ostvario Jedan Svet čini se sve da se izbrišu nacije i da se stvori “Svenacija”. Silnici ovoga sveta, a zapravo sluge “sina pogibelji”, da bi obezbedili mesto na kome će se ne samo pojedincima već i nacijama udariti žig “sina pogibelji” (Otkrovenje 13:16; 7:8; 14:9; 20:4 ), upotrebljavaju sva moguća sredstva da se kod ljudi i nacija izbriše svest o njihovom poreklu i nacionalnoj pripadnosti.\nSatanskim obmanama učinili su da je reč nacioanalizam postala nepristojna i nepoželjna. Ko im od istaknutih nacionalnih predvodnika smeta i koga žele da onemoguće, u štampi ga napadaju kao “nacionalistu”.\nI koliko su uspeli da zalude svet svojom mračnjačkom propagandom vidi se po tome što je došlo dotle da danas biti nacionalista znači isto što i biti prestupnik. I žalosno je i smešno što se moglo i još uvek može videti i čuti kako se neki naši politički predvodnici kunu i preklizu da nisu nacionalisti, e da bi se tako i na taj način udvorili silnicima koji pripremaju ostvarenje Jednog Sveta za svog zloduha gospodara.\nNacionalizam ne samo da je dozvoljen, već je i poželjan i pohvalan kada su u pitanju Amerikanci, Englezi, Francuzi, Mađari, Rusi, Albanci u Albaniji i na Kosovu, i svi ostali narodi i plemena na svetu, ali se onda pojam nacionalizam kamuflira rečju patriotizam. Englezi svoj nacionlizam jasno izražavaju frazom, Right or Wrong – My country ( Pravo ili nepravo – moja zemlja). Njima je to dozoljeno, a šta bi bilo ako bi i Srbi uptrebili tu frazu? A šta je zapravo nacionalizam?\nTo je svest o pripadnosti jednom narodu od koga se potiče. To je, da upotrebimo jedan savremeni izraz, svest o svojim “korenima”, svest o svojoj veri, svojoj kulturi, svojoj istoriji.\nNasuprot šovinizmu, koji je izopačeni nacionalizam, nacionalizam je prirodna, opravdana i vekovima poznata stvarnost. To je, kako to izražava lepa i duboka srpska reč rodoljublje. A rodoljublje je ljubav za svoj rod, za svoju veru i kulturu. To je pripadnost svome, ali ne i mržnja za druge. Ovo drugo je šovinizam.\nZa sve narode i plemena rodoljublje je vrlina, samo se rodoljublje Srba označava sada pogrdnom, negativnom rečju nacionalizam. Žalosno je što se moglo čuti kako se neki prvaci koji žive u Srbiji odriču nacionalizma, ako ne i nacionalnosti. Još žalosnje je bilo čuti jednog srpskog episkopa, tek prispelog iz Srbije u Ameriku, kako se na Crkvenom saboru obraća prisutnima i daje im savet da se ostave nacionalizma, drugim rečima da zaborave da su srpskog porekla.\nA prisutni na Saboru su srpski arhijereji, sveštenici, đakoni, predsednici crkvenih opština (odnosno parohija), po jedan delegat iz svake parohije, i predstavnici srpskih kulturnih udruženja. Mnogi od njih su rođeni u Americi, drugi su doseljenici od kraja Drugog svetskog rata do najnovijih vremena. Sve do nedavno niko im nije davao poruke da se ostave rodoljublja, pa su čuvali i očuvali svoje pravoslavlje i svest da su srpskog porekla. Srbi u Americi, koji su lojalni građani te države, za sebe obično kažu da su američki Srbi, a ne predstavljaju se samo kao Amerikanci.\nKampanja da se ostavimo rodoljublja jasno se sagleda u uklanjanju reči srpska i pravoslavna iz zvančnog naziva pojedinih eprahija i parohija. Kažu da zbog onog srpska oni koji nisu Srbi ne prilaze našim parohijama. To nije tako. Srpska pravoslavna parohija svetog Stevana Dečanskog u Kolumbusu, Ohajo imale je jedno vreme kao članove pravoslavce: Srbe. Ruse, Ukrajince, Irce, Norvežane, Egipćane, Rumune, Grke, Nemce, Italijane, Karpato-Ruse, Bugare, Makedonce, Engleze. Svi su oni znali da je to srpska pravoslavna parohija jer je tako stajalo vidno obeleženo na tabli ispred crkve. Bilo im je dovoljno da je pravoslavna i nije im smetalo što je srpska. Bili su uvek i ostali kao jedna porodica. Njima reč srpska u nazivu parohije nije smetala, ali nekim srpskim sveštenicima i episkopima to smeta.\nMožda bi bilo dobro da oni kojima smeta to srpska odu tamo gde nema te reči, a da one kojima ne smeta ostave da ostanu tamo gde su.\n« « Претходне вести: Amfilohije zabranio gostovanje\nНаредне вести: Moleri farbaju narod » »\n1 коментар у вези “O Rodoljublju”\nV.Jovicic, 19.12.2008, 05:07\nOvaj prelepi dopis me potseti na davna vremena kada sam bio zaista mlad i zelen.\nOdrzavao se sastanak svih crkveno-skolskih opstina u Severnoj Americi. Prisutni su trebali da budu samo predsednici i sekretari svih crkveno-skolskih opstina.\nVec sam bio dobio poziv od lokalnog svestenika da vidi da li i ja dolazim na taj sastanak.Posto sam vec bio u nekom konfliktu sa tadasnjim predsednikom C-S. opstine,svestenik mi je porucio da bi bolje bilo da ne dolazim.I onda onako uzgred rece A jel’ dolazis? Ja mu odgovori da najverovatnije necu ici,al’ sta ga znam…\nIpak pojavio sam se na mitingu.Presedavajuci je bio jedan starosedeoc iz Windzora,stari Banacanin cika Paja Popov.Veoma ostrouman covek iako sa malo skole. Cim je video “moj” predsednik graknu da sam ja nepozeljan ovde. Cika Paja nekako smiri situaciju sa recima “Posto je brat tajnik vec ovde onda i neka ostane”. Odmah na pocetku shvatili smo zasto je ovaj miting sazvan. Nas lokalni predsednik nam izjavi da je doslo vreme da se izbaci Srpski jezik iz svih nasih pravoslavnih crkvi. Vecina je bila iznenadjena ovom izjavom,tim vise jer je taj covek navodno bio cetnicki borac sa Dinare, veliki Srbin,nacionalista.\nJa sam ustao i rekao par reci protiv tog predloga ali sam odmah dobio odgovor od predlagaca tog predloga da cutim i da mi nije mesto ovde. Onda je ustao jedan delegat iz Windzora, Marko Jankovic iliti cuveni Beogradski predratni i za vreme rata policajac Radan Grujicic koji je bukvalno pljuno na patos i dreknuo da on nije zato dolazio cak iz Windzora da ucestvuje u izbacivanju Srpskog jezika. Nastalo je neko opste komesanje i predsedavajuci je ovaj predlog mudro skinuo sa dnevnog reda. Isti predlog se nikada vise nije pojavio,bar koliko je meni poznato.\nSa ovim zelim da kazem da nisu samo pojedini svestenici svesno ili nesvesno radili protiv Srpstva vec su to isto tako bili i mirjani,narocito oni koji su se izdavali za nacionaliste.Znaci da je bila svezi teren da i svesetnici rade sta zele pored takvog naroda.\nEpilog se odigrao par nedelja kasnije. Bio sam izbacen iz Cr. uprave i bilo je pokusaja da me isteraju skroz iz crkve sa blagoslovom tadasnjeg vladike.\nP.S. O Radanu Grujicicu koga sam gore spomenuo pisao je Aleksandar Rankovic u svojoj knjigi koji je od njega za vreme rata bio uhapsen i prebacen u jednu Beogradsku bolnicu odakle su ga komunisti izvukli.\nRankovic je tada napisao: “Onaj ludi Grujicic neprestano me je tukao drskom pistolja po glavi”…\nRadan Grujicic kao student pre rata je bio clan komunisticke partije.Bio je vrlo intelegentan i imao je izusetno pamcenje. U komunizam se razocarao i zavrsivsi prava presao je da radi za Beogradsku policiju,otsek antikoministicki. On je zaista ojadio predratnu komunu jer zbog dobrog pamcenja tacno je znao gde se koja komunisticka celija i pojedinci nalaze u Srbiji.Mnogi su komunisti tada pohapseni i partija se prakticno razbucala. To mu komunisti nikada nisu zaboravili. Grujicic je pred kraj rata uspeo da se spasi iako je za njime bila raspisana internacioinalna poternica.Zenu su mu na ulici Beograda 1945 g. streljali komunisti, a sina koji je jos bio beba stavili u dom da ga skoluju kao buduceg skojevca-janicara. Grujicic se obreo u Kanadu i izvesno vreme je ziveo na farmama u okolini grada Hamiltona. Trenirao je Mountain Canadian Police i oni su mu dali nove dokumente na ime Marko Jankovic. 3-4 puta je Titoslavija zvanicno trazila Radana Grujicica od Kanadske vlade da ga izruce kao ratnog zlocinca i svaki put su dobili odgovor da u Kanadi nema Radana Grujicica.\nRadan se eventualno skrasio u Windzoru gde se bavio prodajom i kupovinom antikvarnih knjiga.Moja malenkost je cesto kupovala od njega knjige i kada je god dolazio na Srpski Dan u Nijagari Falsu ili na Drazin dan u Winoni obicno je prespavao u mojoj kuci. Za uzvrat prodavao mi je po “dobroj” ceni knjige. Radan je takodje bio snabdevac knjiga skoro citave Srpske emigracije,a narocito vojvode Momcila Djujica. Cesto mi se zalio da je tolike knjige slao.a da mu nisu ni centu platili. Pred svoju smrt,a godinama je bolovao od raka,zadesio ga je veliki pozar u kuci gde su mu skoro sve knjige izgorele. A knjige su u njegovoj kuci bile od podruma do krova. Cak nisi mogao ni u klozet posteno da se okrenes od nacickanih knjiga.Na tavanu kuce imao je pusku i pistolj jer je bilo nekoliko pokusaja UDBE da ga kidnapuju. Hteli su ga samo zivog.Kada je umro dosao mu je sin koga je vec ranije video u Francuskoj.Tamo je radio kao fotograf. Preostale knjige koje su smrdele na paljivinu pokusao je da proda u Torontu. Bio sam na toj prodaji i nazalost bar za mene nisam nasao ni jednu intersantu knjigu. Radan i sin nisu nikada nasli zajednicki jezik sto je donekle bila osveta nasih komunista.\nPosto se setih njega,neka mu je pokoj njegove duse!


„Za sve vreme kojim se bavim politikom nisam video da neko toliko prezire svoju zemlju“ | Klix Info\n„Za sve vreme kojim se bavim politikom nisam video da neko toliko prezire svoju zemlju“\nPredsednik Srbije je ovu konstataciju izneo u svom autorskom tesktu za Politiku, u kojem se bavi pozicijom i društvenim i političkim nastupom srpske kvazi elite.\n„Poslednjih dana i nedelja, u sveprisutnoj kampanji omalovažavanja svih koji misle drugačije od onih u srpskom društvu koji su mislili da, iz nekog razloga, pripadaju eliti, mislećem, socijalno i umno emancipovanom sloju društva, pređena je granica svake političke učtivosti i elementarne pristojnosti“, istakao je Vučić u tekstu pod naslovom „Elita i plebs“.\nOčigledno nervozni zbog činjenice da im prevrati ne uspevaju da je podrška naroda obrnuto proporcionalna rušilačkim naporima koje preduzimaju na dnevnom nivou, politički kvazielitisti , navodi Vučić, pribegli su oprobanom, neki bi, delimično s pravom, rekli, fašističkom metodu, podeli naroda na superiorne, one kojima oni pripadaju, i inferiorne, one koji nikako ne mogu da pobede.\nTi drugi, će vremenom, konstatuje dalje Vučić, postajati sve gluplji, odvratniji, siromašniji i neobrazovaniji, za razliku od njih, prepametnih, vizionara, protezama na vreme ispravljenih vilica i zuba i da nije naročito važno to što takvi elitisti, kako navodi, pojma nemaju ni ko je Bizmark, niti znaju razliku između Paje i Slobodana Jovanovića, ali o sebi lepo misle.\n„I koga, uostalom, briga za milione evra koje su pokrali pripadnici takve kvazielite, koga briga za hiljade fabrika koje su uništili, što negde ima logike, jer u tim fabrikama ima mesta samo za glupe, ružne i krezube, a oni su tu da marišu pare, muntaju sa sekundama, varaju neke naivne Kineze i sve u svemu, odlučuju o svemu“, pita Vučić u autorskom tekstu i konstatuje kako su lepo su smislili da narod crkne, dok oni lepo žive.\n„Povrh svega, pi*aće nam po grobovima, jer to je vrhunac izraza njihove intelektualne dominacije i stvaralačke nadmoći“, dodaje i kaže da je preuzeo sam na sebe teret prihvatanja dobrog dela čoporativnih udaraca, uveren da će običan i pristojan narod umeti da pobedi one koji bi da upravljaju našim životima samo zato što oni misle da to tako treba.\n„Zapitajte se kakve su to gromade kada ih predvode intelektualne veličine poput Trifunovića, Obradovića, Đilasa, jer nesumnjivo je da ova trojica, pride i Jeremić, imaju najveće znanje, nepokolebljivo poštenje i božanski moral“, poručuje u autorskom tekstu Vučić.\nOn dodaje i da „ova grupa“ preko svojih istomišljenika – eugenista, poput Velike inkvizicije organizuje progon i spaljivanje na lomači tobož glupaka koji im se suprotstavljaju u bilo čemu.\n„Naročito, i što su nepismeniji i neobrazovaniji, to snažnije napadaju, a posebno sladostrašće pokazuju kada se obračunavaju sa diplomama i njihovim nosiocima, jer, koga briga za znanje, diploma je sve, forma je najvažnija, zato su oni elita, a mi ostali krezuba stoka“, konstatuje Vučić.\nOn dalje u tekstu poručuje „džabe što su naše diplome, najčešće ispisane višim ocenama, progoniće vas dok ste živi, jer vi, ustvari, nemate pravo na diplomu“.\nDakle, ko misli da je za Srbiju bolji ekonomski rast od 4,5 odsto u odnosu na minus 3,1 taj je glup, navodi on, i dodaje da je glup i nepismen i onaj ko se raduje autoputu do Makedonije, Bugarske ili Čačka, star onaj ko želi fabrike i investicije, krezub ko podržava veću zaposlenost, ko je za veće plate i penzije gleda Pink i čita tabloide, a ko želi da se kosovski čvor reši – ili je izdajnik ili neobrazovana štetočina.\n„Ko je za sve to zajedno, za rast i napredak ove zemlje, za punu državnu kasu, manji javni dug, novi investicioni ciklus – apsolutni je nepismeno krezubi, neobrazovano matori idiot. I to je jedino opravdanje, za sve njihove neuspehe, za izgubljene izbore i za činjenicu da ih Srbija, jednostavno neće.\nE, kada neće, onda mora da je ona kriva, a ne oni“.\nVučić piše da ova teza, osim što je odvratna, ponižavajuća i nosi sve odlike eugenike, implicira i nužnost ukidanja demokratskih instituta, a pre svega, izbora i navodi kao zaključak „Šta će nam, kada će glupi, nepismeni i krezubi da glasaju protiv nas“.\n„Šta je sledeće? Zabraniti takvima da glasaju? Zabraniti im da imaju decu, jer su inferiorni? Otvoriti logore za svakoga ko se usudio da pogrešno glasa? Dati vlast, jer jeste o tome reč, superiornima, višoj rasi, eliti koja će onda da određuje šta ko ima da radi i da naplati, od inferiornih, sav gubitak koji su zabeležili u poslednjih sedam godina“, pita Vučić.\nI to zato, kako navodi, što za to vreme rijaliti kontrolisao Dragan Đilas, i nije zarađivao od njih, što nije mogao da bude vlasnik tabloida, a bio je, zato što ne mogu više da se ugrade u svaki posao u Srbiji, a ugrađivali su se,zato što su izgubili privilegije, mesta u upravnim odborima, tezge, kombinacije, mogućnost da uzmu kada i šta god hoće.\n„To je razlog. Zbog toga su svi koji nisu za njih, a većina nije, proglašeni za idiote, zato cela kampanja u kojoj se Srbija vređa, ponižava, a njeni građani proglašavaju za trećerazredne gubitnike“, zaključuje Vučić\ni dodaje da je to postalo i jedina politika koju ta kobajagi elita i ima, i koju nudi.\n„Zato, kada budem ponovo rekao kako ih prezirem, biće i jasno zašto to radim. Zato što oni preziru Srbiju. I zato što sam spreman da branim pravo svakog čoveka u ovoj zemlji da ne bude gažen, pljuvan i proglašavan za manje vrednog. I njegovo pravo da sam bira“, ističe Vučić uz konstataciju da to ljudi u Srbiji umeju.\n„I umeće i na sledećim izborima“, poručio je Vučić u autorskom tekstu u Politici.\nUpdated: 10 јула, 2019 — 7:29 pm


Smještaji za odmor i domovi na lokaciji: Løvlund - Danska | Airbnb\nSmještaji za odmor na lokaciji: Løvlund\nNajbolje ocijenjeni smještaji za odmor na lokaciji: Løvlund\nPansion 14 km od Legoland:Gostinjska kuća 15 min vožnje od Legolanda. Imat ćete 27 četvornih metara s vlastitom kuhinjom i kupaonicom. U najvećoj prostoriji naći ćete kuhinju, stol sa 4 stolice, krevet i kauč na razvlačenje. U ulazu se nalazi krevet na kat. Nema javnog prevoza do našeg mesta iz Bilunda tako da vam treba sopstveni auto, ili da iznajmite auto.\nPopularni sadržaji u smještajima za odmor na lokaciji: Løvlund\nOstali sjajni smještaji za odmor na lokaciji: Løvlund\nNordborg værelser Muay naturlige omgivelser\nHyggelig lejlighed -2 soveværelser,køkken og bad


ROĐAK VLASNIKA MANČESTER SITIJA PONUDIO 2 MILIJARDE EVRA ZA KUPOVINU LIVERPULA Vlasnici mu poručili: Klub nije na prodaju | Sport | Kurir\n09:13h BARBARA VITEZ VIĐENA U MAĐARSKOJ?! Roditeljima stigla fotografija, a OVI DETALJI ukazuju da bi to mogla biti ona!\n08:43h PROŠLO JE VREME ZA IGRE, OVO JE TUŽAN DAN ZA EVROPU: Cela Evropa prati haos u Britaniji, stižu prve reakcije!\nPRVA POBEDA ORLOVA NA SP: Srbija posle preokreta savladala 6\t295\nJEZIVE SCENE U BRAZILU: Fudbalera usred meča udario grom, a 2\t39\nŠeik se nameračio na Enfild\nROĐAK VLASNIKA MANČESTER SITIJA PONUDIO 2 MILIJARDE EVRA ZA KUPOVINU LIVERPULA Vlasnici mu poručili: Klub nije na prodaju\nFudbal 24.08.2018. 15:11h 24.08.2018. 15:56h\nVlasnici Liverpula saopštili su da taj fudbalski klub nije na prodaju, ali da bi pod određenim uslovima razmatrali dolazak manjinskog investitora, posle navoda da je rođak vlasnika Mančester sitija želeo da kupi Liverpul.\nKako je danas preneo Skaj, vlasnici Liverpula Fenvej sports grupa (Fenway Sports Group) oglasili su se posle navoda Dejli mejla da je šeik Kalid Bin Zajed Al Nehajan krajem prošle godine ponudio dve milijarde funti za kupovinu kluba.\n"FSG je jasna i dosledna u svom stavu da klub nije na prodaju. Pod odredjenim i jasnim uslovima razmotrili bismo dolazak manjinskog investitora, ako bi takvo partnerstvo pomoglo našim komercijalnim interesima na odredjenim tržištima i u skladu s razvojem i rastom kluba i ekipe", navodi se u saopštenju.\nOvog leta uloženo je mnogo novca u dovodjenje novih igrača, pa se mnogi navijači nadaju da će ove sezone doći kraj njihovom čekanju na osvajanje Premijer lige, prvi put od 1990. godine.\nDejli mejl preneo je da je šeik Kalid Bin Zajed Al Nehajan krajem prošle i početkom ove godine poslao ponudu od dve milijarde funti za kupovinu Liverpula i da bi u kupovinu bio uključen i jedan kineski investitor.\nKako se navodi, jedan od direktora Bin Zajed grupe u Njujorku se sastao sa predsednikom Liverpula Tomom Vernerom.\nIzvor Bi-Bi-Sija (BBC) iz Liverpula naveo je da je taj sastanak "u velikoj meri bio slučajan" i da nije bio posebno organizovan. Izvor je dodao da je značajno i odsustvo sa tog sastanka dvojice najvećih deoničara kluba, Džona Henrija i Majka Gordona.\nU maju Liverpul je procenjen na 1,42 milijarde funti.\nSRBIN OŠTAR PREMA ZVEZDI LIVERPULA: Milivojević priznao šta je rekao Salahu kod penala\nOTKRIVAMO Stojadinović: Herta je bila Markov izbor!\nSALAH NIJE DAO GOL, ALI JE DOMINIRAO: Liverpul ne posustaje, pao i Kristal Palas (VIDEO)\nPARTIZANOV NAREDNI RIVAL SE POJAČAVA: U Bešiktaš stiže najveći tragičar u istoriji Liverpula (VIDEO)\nLiverpulMančester sitiKalid Bin Zajed Al Nehajan\nPRVA POBEDA ORLOVA NA SP: Srbija posle preokreta savladala Koreju i ostala u borbi za prolaz u narednu rundu takmičenja! (VIDEO) 6\t295\nVOLIM KAD MI LIŽEŠ R.BICU, I G.ZU! OVO JOJ NIJE PRVI PUT Evo kako je izgledao Karleušin debi na SEKS-FILMU SA DUŠKOM! (VIDEO 18+) 8\t862\nPREMINUO LEGENDARNI ŠICER: Glumac izgubio bitku s teškom bolešću 9\t817


Evropska grupa: Grčka može izaći iz evrozone - Sputnjik Srbija\n09:02 19.06.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nSavet ministara finansija zemalja evrozone (Evropska grupa) na održanoj sednici u četvrtak nije uspeo da se dogovori sa Grčkom o programu reformi, ostavivši u svojstvu krajnjeg roka za pronalaženje kompromisa 30. jun. Oni nisu isključili mogućnost ni izlaženja zemlje iz evrozone.\nGrčka rizikuje da dopusti prvi u evrozoni suvereni bankrot, jer predstoje isplate MMF-u 30. juna i ECB-u u julu i avgustu, saopštili su analitičari.\n„Naše najveća želja je da sačuvamo Grčku u evrozoni, ali ako, na kraju krajeva, to bude nemoguće, spremni smo na svaku situaciju“, izjavio je šef Evropske grupe Jerun Dajselblum na pres-konferenciji nakon saveta ministara.\nPritom, Evropska komisija ne radi na scenariju izlaska Grčke iz sastava evrozone, saopštio je novinarima izvor, blizak rukovodstvu EU.


Debitant među Orlovima, Đorđe Despotović: Srbija uvek bila moj san - SPORTSKI ŽURNAL\nOdlične partije Đorđa Despotovića, u dresu ruskog Orenburga, nisu prošle nezapaženo, a kao nagrada za to stigao je poziv selektora Srbije LJubiše Tumbakovića za mečeve protiv Luksemburga i Ukrajine\nFOTO: Lična arhiva Đ. D.\nĐorđe Despotović, bivši napadač Zvezde, Spartaka, Lokerena, Kairata, Tobola i Astane, postigao je šest pogodaka u ruskom šampionatu i jedan u kupu, uz dve asistencije.\n– Ovaj poziv je za mene velika čast i obaveza, jer poziv u reprezentaciju je san svakog fudbalera i kruna karijere. Ukoliko dobijem priliku da zaigram u ova dva susreta, neću se štedeti, pa se nadam da ćemo ostvariti dobre rezultate – optimista je Despotović.\nProblema sa prilagođavanjem, po dolasku, neće biti:\n– Više igrača poznajem, jer sam igrao za sve mlađe selekcije Srbije. Radujem se okupljanju, poziv je dodatni motiv da u nastavku sezone odigram još bolje. U dresu Orenburga pružam dobre partije, iako smo na početku sezone krenuli lošije. Sada smo u sredini tabele, ali dve naredne utakmice igramo pred našim navijačima i imamo priliku da rešimo opstanak – rekao je Despotović.\nNapadač, rođen u Loznici, ima neraskidive veze sa Republikom Srpskom, zbog čega je interesovanje za njega pokazivao i FS BiH.\n– Bilo je kontakta i pratili su moje igre u dresu Astane, međutim, posle povrede prekinuti su kontakti. Moj san je bila reprezentacija Srbije i eto to mi se ispunilo, a svakako da jedan deo moga srca kuca i za Republiku Srpsku sa kojom imam neraskidive veze – istakao je Despotović.


Bivši generali tvrde da Francusku preuzimaju džihadisti, policija pravi algoritam za hvatanje terorista – Dnevni Magazin\nBivši generali tvrde…\nVlada u Parizu osuđuje pismo objavljeno u desničarskom magazinu “Valer aktuel”, na 60-godišnjicu neuspelog vojnog udara protiv predsednika Šarla de Gola.\n“Danas kada neko traži snimke odrubljivanja glave na Internetu, mi o tome ne znamo ništa. Novi zakon će omogućiti da takva dešavanja na mreži pratimo uz pomoć specijalnog algoritma. Tajna služba će reagovati čim dobije dozvolu MUP-a, premijera i Nacionalne komisije za obaveštajni rad”, kaže Žerald Darmanan, ministar unutrašnjih poslova Francuske.\n”Moramo da shvatimo da su teroristi promenili način komunikacije koja se odvija preko šifrovanih platformi i društvenih mreža. Mi na to ostajemo slepi jer pratimo samo normalne telefonske linije koje više niko ne koristi”, napominje Darmanan.


Branislav Trifunović: Moja tajna mesta | CityMagazine\nGlumac Branislav Trifunović ne krije da voli Crnu Goru i da često boravi u njoj. Pored toga što nije preterani ljubitelj velikih gužvi na crnogorskim plažama, kaže da je pronašao jednu u Budvi koju čuva samo za sebe. Njega je posebno oduševilo da se jedan od njegovih prvih filmova, „Pogled s Ajfelovog tornja“ i dalje emituje u budvanskom bioskopu „Cadmus“.\n- Prijatelji su mi rekli da su gledali film u Budvi, i ta vest me je posebno obradovala. Iskreno da vam kažem, drago mi je da se i posle više od jedne decenije film gleda i prikazuje. On je imao jednu čudnu i divnu putanju. Čim se toliko dugo gleda i ljudi pričaju o njemu, znači da smo uspeli – kaže Branislav i dodaje:\n– Pogled sa Ajfelovog tornja je film koji je snimljen za dve nedelje, bez ijednog dinara. Postao je pun pogodak, i to je došlo do srca publike – kaže Branislav za City Magazine Montenegro. Kada smo ga pitali koliko je često u Crnoj Gori, i zamolili ga da nam otkrije svoju omiljenu plažu, imao je zanimljiv odgovor.\n– Na crnogorskom primorju sam uglavnom preko leta kada imam predstave, a dođem i kad mi poslovne obaveze to dozvoljavaju. Što se tiče plaža u Crnoj Gori, ima jedna u Budvi, ali ne bih mogao da vam otkrijem o kojoj se radi, jer onda više ne bi bila moja tajna. Volim ipak da se opustim i uživam, daleko od svih. To je plaža koja odoleva i dalje masovnoj posećenosti, i tamo pronalazim svoj mir – kaže srpski glumac.\nIz predstave "Otac na službenom putu" (2012)\nNa pitanje šta najviše voli da jede kad dođe u Crnu Goru, kaže da nije preterani gurman, i da uživa u svim lokalnim specijalitetima.\n– Kad je Crna Gora u pitanju, volim sve i sve mi se dopada. S druge strane, znam nekoliko odličnih restorana u koje odlazim godinama, tako da nema greške. Idem tamo gde se dobro jede – kaže Branislav, i za kraj razgovora priznaje da je njegov stariji kolega Milutin Mima Karadžić pravi promoter Budve.\n– Budva je odradila sjajan marketinški posao i mnogi su čuli za Crnu Goru zahvaljujući serijama koje su dole snimljene. S druge strane, tu je i Mima koji je to pametno sve odradio i na taj način uspeo da promoviše svoj grad – rekao je glumac.\nBranislav Trifunović u predstavi "Julije Cezar" (2015)\nPreuzeto iz poslednjeg broja magazina City Magazine Montenegro\nMarko Milić: Majstor savremenog plesa branislav trifunović · budva · glumci · leto


Više ranjenih u sukobima demonstrana i policije u Tirani – Borba\nUzvikujući “Želimo evropsku Albaniju”, što je moto prodemokratskih protesta iz perioda kad je zemlja srušila komunizam 1990., demonstranti od februara pozivaju na prijevremene izbore pošto su njihovi zastupnici takođe prekinuli veze s parlamentom.\nČelnik opozicione Demokratske stranke Lulzim Baša rekao je da su “odlučni da i dalje vode veću i odlučniju bitku sve dok vlada bude držala Albaniju odvojenu od Evrope”.\n“Ovdje smo sa zadatkom da oslobodimo Albaniju od kriminala i korupcije, da učinimo Albaniju poput ostatka Evrope”, rekao je Baša pred nekoliko hiljada okupljenih u Tirani.\nNazvavši politiku opozicije “slijepom”, Rama je istakao da njihovi napadi ne štete vladi nego zemlji.


Golf sa pogonom na sve točkove slavi dvadesetogodišnjicu - Automagazin\nKasnije je u VW Passat Syncro ugrađena dosta jednostavnija koncepcija pogona na sve točkove, koja je primenjena na Volkwagen Transporteru 1985. godine. Tajna sistema bila je u višelamelastoj viskoznoj spojnici. Sistem je bio automatski (bez mogućnosti da vozač određuje raspodelu snage po osovinama) i snaga na zadnje točkove stizala je deleći obrtni moment sa prednje osovine, što znači da je po potrebi bilo moguće da se 100% obrtnog momenta prenese na zadnju osovinu.Sličan sistem korišćen je i na Golfu treće generacije, kao i u Volkswagen Transporteru T4. Karijera viskoznih prenosnika obrtnog momenta trajala je sve do početka korišćenja elektronskih sistema stabilnosti, a sa njima je došao i novi naziv, 4MOTION, koji se nalazi na Golfu, Passatu, Sharanu, Multivanu, Caravelleu a Transporteru. Ovde je primenjen elektronski sistem upravljive lamele koju proizvodi švedska firma HALDEX. Goran Sarić - Automagazin


Katarina Manovski | Planinarski savez Srbije - Part 71\nTRADICIONALNA AKCIJA – ROGOZNA 2019. | Objavljeno 5. aprila 2019.\nPlaninarski klub,, Berim''- Zubin Potok i Planinarski klub ,,Kopaonik''- Leposavić Pozivaju Vas na TRADICIONALNU PLANINARSKU AKCIJU PSS-a - ,,ROGOZNA- 2019'' Akcija se izvodi na planini Rogozna po...\n3. KOLO TREKING LIGE SRBIJE | Objavljeno 2. aprila 2019.\nPlaninarski klub „Ozren“ Sokobanja poziva sve zainteresovane klubove i pojedince na planinarsko sportsku manifestaciju 3. kolo Treking lige Srbije SOKOBANJA 2019 Organizator: Planinarski klub „Ozren“ – Sokobanja...\nKONKURS ZA UPIS VISOKOGORSKIH AKCIJA U KALENDAR PSS – 2020. | Objavljeno 1. aprila 2019.\nPozivaju se planinarska društva/klubovi, članovi PSS, da dostave predlog svojih visokogorskih akcija za 2020. godinu. Odnosi se samo na akcije koje vode na vrhove visine iznad 5.642...


Produžen pritvor Markoviću i Šukoviću | Kodex.ME\nOsumnjičeni za ubistvo Klikovca\nApelacioni sud produžio je pritvor za još dva mjeseca Milošu Markoviću i Marku Šukoviću osumnjičenima za ubistvo Saše Klikovca 18. jula ispred porodičnog restorana ,,Kod Crnogorca“ u Zeti.\n30. 09. 2020 - 22:50 Autor: I.L.\nMarković i Šuković se terete da su počinili krivična djela stvaranje kriminalne organizacije, teško ubistvo i nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija.\nU obrazloženju odluke o produženju pritvora se navodi da su Marković i Šuković osnovano sumnjivi da su počinili krivična djela koja im se narebom o sprovođenju istrage stavljaju na teret, prenosi Pobjeda.\n"Osnovana sumnja proizilazi iz za sada prikupljenih dokaza sadržanih u spisima predmeta, a naročito iz zapisnika o uviđaju, video zapisa sa nadzornih kamera o kretanju vozila koje su okrivljeni M. M. i saokrivljeni M. Š. koristili prilikom, kako se sumnja, ubistva S. K. Takođe, osnovana sumnja proizilazi i iz izvještaja DNK vještačenja kojim je utvrđeno da su u vozilu nađeni tragovi barutnih čestica i bioloških tragova M.M. i M.Š. ", obrazloženo je iz Apelacioniog suda.\nKako je pojašnjeno, osnovana sumnja da su počinili krivična djela, utvrđuje se i iz iskaza Šukovića koji je detaljno opisao postupak pripreme krivičnog djela teško ubistvo.\nMarković je uhapšen 27. jula u kućici na Adi Bojani u Ulcinju na osnovu operativnih saznanja inspektora. Tada je zatečen sa pištoljem i metkom u cijevi.\nKod njega je nađena i torbica sa većom količinom novca.\nMarković je, kako je Pobjeda pisala, planirao da pobjegne u Albaniju, zbog čega se i krio u kućici na Adi Bojani.\nZa učešće u ubistvu Klikovca nedavno je uhapšen i Ivan Milačić i on se od avgusta nalazi u pritvoru.\nNa čelu kriminalne organizacije koja stoji iza ubistva Klikovca, bio je nedavno ubijeni Baranin Alan Kožar.\nU njega je pucano iz vozila u pokretu, pogođen je sa više hitaca iz ,,heklera“ u stomak i grudi.


Od stotinu pozvanih političara, došao samo Alija Behmen - Klix.ba\nPredstavljanje projekta Ars Aevi Od stotinu pozvanih političara, došao samo Alija Behmen\nPredstavljanje projekta Ars Aevi\nOd stotinu pozvanih političara, došao samo Alija Behmen\nOd stotinu poslatih pozivnica na adrese atuelnih nosioca svih struktura vlasti, samo je gradonačelnik Sarajeva Alija Behmen prihvatio poziv direkcije Ars Aevi i došao danas na susret na kojem se razgovaralo o strategijama razvoja projekta Ars Aevi.\nDirekcija Ars Aevija, na čelu sa Enverom Enjom Hadžiomerspahićem, ipak, nije bila iznenađena. Na šikaniranja od strane predstavnika vlasti su navikli. Sva njihova nastojanja da ih uvjere u značaj projekta koji čuva kolekciju djela najznačajnijih svjetskih umjetnika vrijednu 10 miliona eura su propala. No, unatoč tome, projekat Ars Aevi nastavlja svoj put i ovog decembra nizom aktivnosti obilježava 20. godišnjicu postojanja.\n"Projekat Ars Aevi je projekat duha, a duh je neuništiv", naglasila je izvršna direktorica Amila Ramović te dodala da nema dileme da će Ars Aevi imati svijetlu budućnost.\n"Djela koja se nalaze u depou svjedoče o podršci ljudi koji predstavljaju duh naše planete. To su najpoznatiji umjetnici našeg doba i oni će zauvijek ostati prisutni u ovom projektu. Sasvim je sigurno da će BiH morati doživjeti jedno prosvijetljenje duha, ne samo na nivou opšte kulture, već i na nivou onih koji donose odluke. Mislim da će do toga prirodno doći i da će Ars Aevi naći put za svoje ostvarenje", kazala je Ramović.\nGradonačelnik Sarajeva Alija Behmen, jedini koji se odazvao pozivu direkcije Ars Aevi, problem vidi u nedostatku kulturne politike. Smatra da se u institucije kulture, koje grcaju u problemima, mora uvući duh menadžerstva.\nSljedeću godinu vidi kao prijelomnu za projekat Ars Aevi i gradnju muzeja savremene umjetnosti za koji je projekat izradio renomirani talijanski arhitekta Renzo Piano.\n"Svi uvjeti su tu da se počne raditi. Mnogi kažu da je kriza, ali ona se ne preovlađuje mirnoćom već djelovanjem", istaknuo je Behmen.\nDanas je u depo Ars Aevija posjetio i gradonačelnik Sarajeva u mandatu od 2000. do 2005. godine, Muhidin Hamamdžić, koji je svojevremeno prepoznao značaj ovog projekta i podržavao ga.\n"Što se tiče budućnosti Ars Aevija, ostaje nam da se nadamo. Ja mislim da smo mi olimpijski prvaci u nadanju. Naišla su teška vremena u kojima je teško vjerovati da će se ta nadanja uskoro ostvariti. Međutim, jedna nezapamćena i nadljudska upornost moga dragog Enje daje neku nadu da ćemo u skorije vrijeme dobiti davno projektovani muzej savremene umjetnosti", naglasio je Hamamdžić.\nTrećeg dana obilježavanja 20. godišnjice Ars Aevi, u petak 21. decembra, u prostorijama art depoa Ars Aevi bit će upriličen susret autora i potpisnika deklaracije Ars Aevi, kao i simbolično obilježavanja datuma na koji su drevne Maje predvidjele Smak svijeta.\nprije 4h 58m 74\nprije 16h 1m 52\nprije 18h 1m 8


Istraživanje: Ljudi koji čitaju knjige žive duže | MediaPress\nNJUJORK – Nova studija objavljena u časopisu Društvene nauke i medicina (Social Science and Medicine) pokazala je da ljudi koji čitaju knjige žive duže od ljudi koji to ne rade.\nIstraživači sa američkog Univerziteta Jejl testirali su 3.635 učesnika starijih od 50 godina o njihovim navikama čitanja. Ispitanike su podelili u tri grupe – one koji ne čitaju, ljude koji čitaju manje od 3,5 sata sedmično i ljude koji čitaju više od 3,5 sata nedeljno.\nIstraživači su pratili svaku grupu tokom čak 12 godina. Ljudi koji su najviše čitali bile su obrazovane žene s visokim primanjima.\nTokom istraživanja, ustanovljeno je kako su obe grupe čitača živele duže od onih koji ne čitaju knjige, prenosi portal Klix.ba.\nČitaoci koji su čitali više od 3,5 sata sedmično, živeli su punih 23 meseca duže od ljudi koji uopšte nisu čitali. Taj produženi životni vek primenjen je na sve ispitanike, bez obzira na faktore njihovog imovnog, obrazovnog ili zdravstvenog stanja.\nIstraživači su stoga doneli zaključak da je životni vek moguće produžiti jednostavnom aktivnošću kao što je čitanje.\nKako pojašnjavaju stručnjaci, čitanje uključuje dva glavna kognitivna procesa – duboko čitanje i emocionalnu vezu.\nDuboko čitanje je spor proces u kojem se čitalac bavi knjigom i nastoji je razumeti u svom kontekstu i u kontekstu spoljnog sveta.\nEmocionalna veza je mesto gde čitalac saoseća s likovima, poboljšava društvenu percepciju i emocionalnu inteligenciju.\nOvi kognitivni procesi bili su vodilja istraživačima sa Univerziteta Jejl i korišćeni su kao markeri za njihovo istraživanje.\nIako izgleda da čitanje nudi prednost u pogledu preživljavanja, velike prednosti koje je potvrdilo ovo istraživanje jesu i manjak stresa i bolje ponašanje čitača.\nTag:čitalacČitanječitanje knjigačitaociduboko čitanjedug životemocionalna inteligencijaemocionalna vezaknjigeZdravljezdravstveno stanje\nTokom pandemije koronavirusa ljudi često gube pojam o vremenu. Utorak je �\nNa kojim temperaturama telo počinje da reaguje na hladnoću?\nPoznato je da je rizik od smrti od hipotermije stvaran. Iako je ovaj uzrok\nMagija Afrobeat muzike na Nišvilu: ‘Seun Kuti & Egypt 80’ u subotu, 10. avgusta nastupaju na Nišville jazz festivalu\nŽene vole seks više od muškaraca


Tag: Demokratska stranka - Pančevac1\nDemokratska stranka će u subotu, 25. aprila, na beogradskom Trgu republike, u 17 sati, održati miting „Protiv mraka”, pod radnim nazivom „Osvetli Srbiju”.\n– Miting organizujemo na godišnjicu treće vlade SNS-a, koja je smanjila slobode i ugrožava lјudska prava i koja nije obezbedila nova radna mesta, smanjila je plate i penzije i nije obezbedila bolјi život za građane Srbije. Okuplјamo se da kažemo da nesposobnima nije mesto u Vladi, da ne pristajemo na strahovladu, da nisu reforme kada policiji, vojsci, lekarima, nastavnicima i profesorima smanjujete plate, a razbacujete pare na besmislene projekte, da ne pristajemo na to da je Vučić zadužio zemlјu više nego Tito, Milošević, Đinđić, Koštunica i Tadić zajedno, da ne pristajemo na navodne investicije zbog kojih se Srbija zadužuje, da ne pristajemo na njihovo zastrašivanje i ućutkivanje svih koji drugačije misle, da ne pristajemo na urušavanje institucija i da ne pristajemo na njihovu bahatost, nestručnost, neznanje i nesposobnost – rekao je Vladimir Jarkovački, član Gradskog odbora DS-a, na konferenciji za novinare održanoj u sredu, 22. aprila.\nOn je podvukao da će ovaj skup pokazati i da „projekat ubijanja DS-a nije uspeo”.\nDan kada je Srbija pucala u samu sebe\nU znak sećanja na 12. mart 2003. godine, dan kada je ubijen dr Zoran Đinđić, delegacija pančevačke Demokratske stranke, praćena brojnim članovima i poštovaocima nekadašnjeg premijera, položila je juče cveće na spomen-ploču na trgu koji nosi njegovo ime.\n– Danas smo tu da ukažemo poštovanje i odamo počast čoveku koga za njegovog života nismo u dovolјnoj merili razumeli niti ga u dovolјnom broju podržali. Nismo razumeli mnoge od njegovih poruka, između ostalog i to da lako rešenje najčešće i nije rešenje. Većina u ovoj zemlјi ga nije podržala, a mnogi su i radili da spreče ono što je on pokušavao da stvori od ove države, a to je pristojno mesto za život. Duboko sam ubeđen da je tog 12. marta Srbija pucala u samu sebe i da je time izabrala dug i nepotrebno bolan put do obećane zemlјe – rekao je ovom prilikom Zoran Jovanović, pokrajinski poslanik DS-a.


Kupi The Devils Calculator | Steam Key | Cene od RSD70.38 - Keysforgames.rs\nKupi Key The Devils Calculator. The Devils Calculator Steam CD Key Poređenje cena\nKeysforgames.rs > Steam Key > The Devils Calculator\nO The Devils Calculator\nUporedite cene i kupite The Devils Calculator key povoljno! Nakon kupovine, Game Key vam omogućava da preuzmete, instalirate i igrate The Devils Calculator direktno na Steam računaru.\nTrenutno najniža cena 25-05-2022 za The Devils Calculator ključ u Nemačkoj je RSD 70.38\nPronađite sve dostupne prodavce za The Devils Calculator i kupite The Devils Calculator. Uporedite ih ovde da biste pronašli najbolje cene, štedeći vreme i novac!\nAktivirajte The Devils Calculator na svom Steam korisničkom nalogu i dodajte ga u svoju biblioteku, čineći ga dostupnim za preuzimanje.\nUživajte u najboljim ponudama za The Devils Calculator sa keysforgames.rs\nKupi The Devils Calculator PC Key po najjeftinijoj ceni\nIzaberite verziju igre The Devils Calculator Standard\nKupi povoljno digitalni kod za preuzimanje, Key za aktivaciju licence The Devils Calculator\nŠta je The Devils Calculator Steam Key EU (Srbija)?\nPonekad Steam Digital Code zahteva evropsku IP adresu da bi se aktivirao na Steam-u. Pročitajte opis prodavnice da li je potrebno samo za aktivaciju ili vam je potrebna evropska IP adresa i da biste pustili The Devils Calculator CD key. Ukoliko ne znate kako to da uradite, većina prodavnica nudi pomoć ili uputstvo.\nKako aktivirati The Devils Calculator Steam Key?\nAktivirajte Steam Digital CD Key Code za Steam korisnika. Prijavite se i u donjem levom uglu kliknite na „Dodaj igru…“ a zatim na „Aktiviraj proizvod na Steam-u“. Unesite kod za The Devils Calculator CD key i čuvajte ga u svojoj Steam biblioteci, spremnog za preuzimanje! Možete da instalirate Steam da biste aktivirali svoj The Devils Calculator key, ako kliknete na https://store.steampowered.com/about/\nŠta je The Devils Calculator Steam Key?\nSteam Keys su namenjen kao korisni dodatak onlajn prodavnice za programere igrica kako bi prodali svoju igricu onlajn prodavnicama i maloprodaji. Steam Keys mogu da se aktiviraju od strane korisnika na Steam-u da bi dobili licencu The Devils Calculator.\nZašto su The Devils Calculator Steam Keys tako jeftini?\nDa li The Devils Calculator Steam Key može da istekne?\nThe Devils Calculator Key za Steam korisnika ne ističe, i nakon aktivacije The Devils Calculator može da se preuzme i igra zauvek. Ovo važi i za sve ostale korisnike.\nUverite se da je The Devils Calculator Key za Steam korisnika\nČesto igrice koje se mogu igrati na Steam-u budu takođe dostupne na: Rockstar Games, Epic Games Store, Origin (EA), Humble Bundle, Windows 10, Gog.com, Xbox Play Anywhere, Battle.net, UPlay i Amazon. Proverite sve ponude kako biste bili sigurni da kupujete The Devils Calculator key za pravog klijenta.\nŠta je The Devils Calculator Steam Gift?\nDobijate poklon na svoj Steam nalog. Morate prihvatiti ovaj Steam poklon da bi The Devils Calculator mogao biti dodat u vašu Steam biblioteku i spreman za preuzimanje. Pročitajte opis prodavnice ako postoje ograničenja u regionu.\nKakvo je vaše iskustvo sa The Devils Calculator? Podelite svoje iskustvo i pomozite drugim igračima da izaberu.\nProzessor: An Intel Pentium 4 processor


Naslovna Zanimljivosti Zdravlje Kako izvaditi krpelja (VIDEO)\nLajmsku bolest najčešće prenose mladi krpelji\nDolaskom toplih dana u maju, sve su češći ujedi krpelja. Pročitajte kako izvaditi krpelja, kako da se zaštitite od njih i koje bolesti prenose.\nDo nedavno je pravilo bilo da su krpelji čisto sezonski problem i to od marta do oktobra. Ipak, zbog klimatskih promena i sve toplijih zima, krpelji mogu da budu aktivni tokom cele godine. I dalje ih najviše ima tokom proleća, kada se širi i zelenilo, pa u mesecima pred nama treba biti posebno oprezan i čuvati se krpelja.\nGde najviše ima krpelja\nKrpelji obožavaju gustu travu, pogotovo nepokošenu, visoku. Zato je redovno košenje odlična i najvažnija preventiva. Takođe, krpelji izbegavaju direktno sunce. Obično vrebaju na vrhu trave ili grančica i potreban im je samo trenutak da se zakače za dlake, odeću ili kožu čoveka ili životinja. Posebno budite pažljivi na prelazima između trave i šume gde krpelja po pravilu ima najviše.\nPrva i najbolja zaštita od krpelja je preventiva. I možete puno toga da uradite da se sačuvate. Uvek koristite sredstva protiv insekata kada idete u prirodu.\nKoliko god možete izbegavajte provlačenje kroz visoku travu i žbunje. Uvek obucite dugačke nogavice i rukave. Krpelji vole umerenu hladovinu pa takva mesta izbegavajte.\nKada dođete kući baš odmah se presvucite i pregledajte, posebno stomak, pazuhe i prepone. Krpelji vole tanku i toplu kožu. Zato će se verovatnije zakačiti na stomaku, a ne na ruci. Takođe, tražiće fino mesto i šetkati se dok ga ne nađu zbog čega je presvlačenje važno.\nAko otkrijete krpelja koji vam se zakačio važno je izvaditi ga što pre. Tako smanjujete rizike da vas zaraze.\nZašto je to važno i kako izvaditi krpelja?\nZato što prenose bolesti, pre svih Lajmsku bolest ili bakteriju Borrelia burgdorferi. Obično se smatra da kada je krpelj zaražen, ali zakačen manje od 24 sata i izvađen kako treba, nema rizika od bolesti. Neka istraživanja ukazuju da je potrebno i do 48 sati da bi se bolest prenela.\nIpak, najčešće bolest prenose mladi krpelji koji su dovoljno mali da ih ne primetite. Druga loša vest je da ubod krpelja ne boli i vrlo verovatno ga nećete odmah ni primetiti.\nIdealno bi bilo da vam krpelja izvadi stručno lice, doktor ili medicinsko osoblje. Ipak, ako ne možete brzo da dobijete pomoć, možete i sami ga izvadite.\nKako izvaditi krpelja? Lako i bez panike. Sve što vam treba je dobra pinceta, idealno metalna. Uhvatite ga što bliže koži i polako izvlaćite na gore. Probajte da uhvatite što je moguće bliže koži kako biste ga izvadili celog. Ne cimajte i ne kidajte krpelja. Ne morate ni da ga uvrćete već ga samo izvlačite polako na gore.\nNe slušajte babske priče i nemojte da ga natapate alkoholom, uljima ili benzinom. Tako će skoro sigurno povratiti u vas štetne materije pa samo dodatno rizikujete infekcije i zarazu.\nAko nemate ni pincetu, ni doktora, čak i tada je važno da izvadite što pre krpelja. Najgore što možete da uradite je da ga ostavite. Probajte da ga obmotate koncem i izvučete. Možete čak i nokte da koristite u slučaju krajnje nužde.\nMože da se desi da manji deo krpelja ostane u koži, ali to nije strašno. Probajte da ga izvadite sterilnom iglom. Ako ne uspete, ispašće sam posle nekoliko dana.\nNe dirajte ga rukama i obavezno odmah sterilišite mesto uboda alkoholom ili ga bar dobro operite.\nIdelano bi bilo da posle vađenja krpelja sačuvate, stavite u kesicu ili papirić i odnesete ga na analizu kako biste proverili da li je zaražen bakterijom Borrelia burgdorferi. Tako ćete biti sasvim sigurni.\nKrpelji – Lajmska bolest\nNažalost posle vađenja krpelja se priča ne završava, pošto svaki ubod donosi rizik od zaraze lajmskom bolešću (i nekim drugim bolestima ali ti rizici su ipak manji).\nAko ste brzo izvadili krpelja šanse da ste zaraženi su minimalni. Čak i ako to nije slučaj, šansa da je krpelj zaražen je svega oko četvrtine.\nIpak, rizici postoje, pogotovo zato što Lajmska bolest ima neobične simptome a mogu da prođu i meseci posle uboda krpelja dok se ne ispolje. Zato se u nekim zemljama određenim grupama (recimo starijim osobama ili onima slabijeg imuniteta) ponekada preventivno prepisuje jedna doza antibiotika doksicilina od 200 mg odmah posle vađenja krpelja. Ona se smatra dovoljnom da spreči širenje zaraze ali je važno uzeti na vreme. Naravno, nikada ne uzimajte lekove na svoju ruku pogotovo ne antibiotike i pogotovo ne za tako opasne bolesti kao što je Lajmska.\nPrvi znak bolesti jeste crvenilo oko uboda posle uboda krpelja. Najčešće ima crvenu tačku i oreol izvan nje. Crvenilo neće boleti ili svrbeti i može da se javi i nekoliko dana ili nedelja pošto ste izvadili krpelja. Ako ga primetite odmah posetite doktora. Dobićete antibiotike i rešiti problem dosta jednostavno.\nIpak, crvenilo se ponekada neće javiti iako ste zaraženi.\nUkoliko se nekoliko meseci posle vađenja krpelja javi umor, malaksalost, glavobolje ili blago povišena temperatura, to bi mogli da budu simptomi. Otečeni limfni čvorovi na vratu ili na preponama su još jedan mogući znak Lajmske bolesti.\nTada je važno što pre dobiti terapiju antibioticima. U toj fazi lečenje već može da potraje ali ćete verovatno izbeći komplikacije.\nOni koji to ne urade mogu da se suoče sa ozbiljnim problemima. Nekima će utrnuti lice, javiće se ojed širom tela a glavobolje će postati još gore a možda se javi i hronični problemi poput autoimunih bolesti.\nNažalost, Lajmska bolest je podmukla pa neće svi zaraženi primetiti ove simptome. Zato je važno da pratite vaše telo posle uboda krpelja i na svaku promenu se konsultujete sa doktorom.\nUkoliko ne dobijete tretman na vreme možete da dobijete artritis, hronične neurološke probleme pa i gubitak kratkoročnog pamćenja. Pored toga verovano će se pokrenuti autoimune bolesti.\nPogledaj pravilno vađenje krpelja:\nŠest ključnih saveta za savladavanje vrućine Nole do detalja opisao šta jede u toku dana – 3 navike zlata vredne (VIDEO)\nPrethodni tekstU centru Bačke Palanke u planu izgradnja nove ulice, vrtića, parka, dečijih igrališta\nSledeći tekstZa Milanu Matković sakupljeno više od 82.000 dinara


Birotehnika | Lexmark CS417dn - Birotehnika Lexmark CS417dn - Birotehnika\nPrecizno podudaranje PANTONE® boja. Veća brzina štampanja. Ugrađeno dvostrano štampanje.\nMultifunkcijski štampač u boji Lexmark CS417dn pruža pouzdanost, bezbednost, opciono bežično i mobilno štampanje, dvostrano štampanje i umrežavanje, i štampa do 30 stranice/a u minuti.\nLaserski štampač u boji Lexmark CS417dn\n*Saopštena prosečna količina neprekidnog štampanja za crni kertridž i prosečna količina neprekidnog štampanja za kompozitni CMY kertridž u jednostranom (simpleks) režimu do ovog broja standardnih stranica u skladu sa standardom ISO/IEC 19798. Kablovi za Ethernet, USB ili paralelnu vezu se ne nalaze u kompletu. Sadržaj pakovanja zavisi od zemlje i/ili prodavca. Podložno promenama bez prethodne najave.\nKertridži u boji (CMY) za 2.300 stranica\nCrni kertridž za 3.000 stranica\nKertridži sa tonerom u boji (CMY) za veliku količinu štampanja za 3.500 stranica\nKertridž sa crnim tonerom za veliku količinu štampanja za 6.000 stranica


Dug blokirao račune “Unisa”\n09.06.2018. / 8:00\nDERVENTA, Problemi u derventskoj Fabrici cijevi “Unis” se gomilaju, a sada su blokirani i računi ovog posrnulog preduzeća.\nMenadžment nekadašnjeg giganta već godinama obećava radnicima da će poslovanje krenuti uzlaznom putanjom i da će imati dovoljno novca za plate, doprinose i naknade.\nOd tih obećanja uprava za sada ispunjava samo jedno i isplaćuje samo platu bez poreza i doprinosa. Zbog takve situacije i radnici koji su stekli uslove za penziju ne mogu da ostvare to pravo.\nOni se već danima okupljaju ispred kapije “Unisa” i traže da im uprava isplati ono što im pripada.\n– Uslove za penziju steklo je osam radnika, ali to ne mogu ostvariti jer uprava samo obećava, a ne uplaćuje novac koji duguje za doprinose za penzijsko-invalidsko osiguranje. Dosta nam je toga. Posljednji put su nam rekli da će dugovanja za doprinose isplatiti do kraja maja, ali kao i ranije, od toga nije bilo ništa. Svim zaposlenima doprinosi nisu uplaćeni od avgusta prošle godine – kazala je predsjednica Sindikalnog odbora radnika “Unisa” Radosava Milanković.\nZbog takve prakse menadžmenta dva radnika “Unisa” namjeravaju da se upute u Banjaluku i zatraže da se predsjednik RS Milorad Dodik uključi u rješavanje njihovih problema.\n– Oni će sačekati još do ponedjeljka da vide hoće li išta biti od uplate doprinosa za penzijsko-invalidsko osiguranje. Ako opet ništa ne bude, ići će u park “Mladen Stojanović” i tamo sačekati da ih primi predsjednik. Spremni smo i na štrajk glađu samo da dobijemo ono što smo zaradili – kazala je Milankovićeva.\nU upravi “Unisa” ističu da su tačne tvrdnje radnika, ali da ne znaju kada će uplatiti novac za doprinose.\n– Čekamo da naplatimo dvije fakture za isporučenu robu kako bismo radnicima koji treba da budu penzionisani uplatili doprinose. Kada će to biti, ne znam. Vjerovatno idućih dana. Račune nam je blokirala Poreska uprava RS jer imamo milionski dug za porez i doprinose – kazao je direktor “Unisa” Dušan Živković.\n“Unis” se nalazi u vrhu najnovije liste najvećih dužnika Poreske uprave RS kreirane na osnovu podataka zaključno sa 1. majem i za poreze i doprinose duguje 10,46 miliona KM.\nKolaps “Unisa” doveo je u probleme i Izvozno-kreditnu agenciju BiH, koja mu je 2013. godine izdala garancije vrijedne skoro 200 miliona iako je njen kapital iznosio svega oko 52 miliona.\nPosao sa Rusima\nUprava “Unisa” je ranije najavljivala i saradnju sa kompanijom iz Rusije, a Dušan Živković navodi da su ugovori trebali da budu potpisani početkom sedmice.\n– Ne znam da li su ti glavni pregovori završili potpisivanjem sporazuma. Nisam još dobio informaciju – naveo je Živković. Glas Srpske\nTagovi: blokada racunaderventaDušan Živkovićfabrika unisradosava milankovic\n12.02.2019 | 8:00\n01.07.2018 | 9:00\n11.02.2015 | 16:29


PRONAĐEN OGROMAN IZVOR NAFTE I GASA! Kažu da je veći od onih na Bliskom istoku, bogatstvo Putinu na dohvat ruke! | Svet\nPRONAĐEN OGROMAN IZVOR NAFTE I GASA! Kažu da je veći od onih na Bliskom istoku, bogatstvo Putinu na dohvat ruke! | Mondo Portal\n8. maj, 06:38\nPRONAĐEN OGROMAN IZVOR NAFTE I GASA! Kažu da je veći od onih na Bliskom istoku, bogatstvo Putinu na dohvat ruke! 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Marija Ivetić 16.12.2020. / 12:12\nOvo novo polje moglo bi da nadmaši i tradicionalne oblasti koje su poznate po nafti i gasu.\nIzvor: Alexei Druzhinin,Sputnik, Kremlin Pool/Printscreen/Google Maps\nRuski energetski gigant Rosneft izjavio je u utorak da je otkrio novo gasno polje u Karskom moru na severu Sibira sa ukupnim rezervama od 514 milijardi kubnih metara gasa.\nBušenje je bilo deo sveobuhvatnog programa "Rosneft Oil Compani" za razvoj naftnog i gasnog potencijala regiona.\nKompanija navodi da bi otkriće moglo da uspostavi novi klaster za proizvodnju nafte i gasa u toj oblasti. Polje, koje je ime dobilo po sovjetskom maršalu Konstantinu Rokosovskom, treće je otkriće Rosnjefta na Arktiku.\nProjekat je započeo predsednik Rusije Vladimir Putin 2014. godine. Rezultat je otkriće jednog od najvećih svetskih naftnih i gasnih polja "Pobeda". Ukupne rezerve koje se mogu obnoviti iznose oko 130 miliona tona nafte i 422 milijarde kubnih metara gasa.\nDrugo otkriveno polje, sa oko 800 milijardi kubnih metara gasnih nalazišta, dobilo je ime po maršalu Georgiju Žukovu.\nPrema procenama, u pogledu resursa, ovo novo polje moglo bi da nadmaši i tradicionalne oblasti koje su poznate po nafti i gasu, poput onih na Bliskom Istoku.\nRusija nafta gas vladimir putin\nSem kopkenog saibracaja koji prelazi na elektricnubenergiju ,nista drugo na nju ne prelazi. I dok god bude nafte i gasa ,jos dok i cena raste ljudi ce uvek to kotistiti.Covek je parazit najgore vrste.U tome je buducnost ,sada Rusije a do sada je bila znamo cija.I dok su ti ,sto znamo ko su,koristili prljavu energiju sve je bilo OK sada kada je dosao red na druge ,eeee sad nevalja.LJUDI TRENUTNO NAJVECI SVETSKI ZAGADJIVAC PLANETE JE FIRMA KOJA EKSPLOATISE NAFTNI PESAK ,TO JE KANADSKA FIRMA I TO RADI U KANADI.ONI SE PREDSTAVLJAJU KAO VELIKI BORCI ZA OCUVANJE EKOLOGIJE.....\n17.12.2020. / 10:21\nDzaba svabo i ostali na zapadu prelaze na el.energiju kada je vecina proizvodi tzv.prljavim tehnologijama.Kada svi predju na potrosnju el.energije u tim kolicinama vidjet cemo odakle ce je uvozoti.Opet sa istoka.Hehe.\n19.12.2020. / 13:26\n@Nisam Svabo Nisi ni pametan.Koje su to prljave tehnologije? Solarna ili možda energija vjetra? Pa i nuklearna energija nije ,,prljava,, samo je problem radioaktivni otpad.U Rusiji većinu struje proizvode nuklearne i elektrane na ugljen koje najviše zagađuju zrak.Problem je u tome ako svi pređemo na obnovljive izvore energije Rusi i Arapi će ostati bez dolara koje dobivaju od prodaje nafte i plina.