Mnogo veći broj ljudi na respiratorima, umrla jedna osoba - NOVA portal\nMnogo veći broj ljudi na respiratorima, umrla jedna osoba\nDruštvo Autor:Nova 26. Okt. 202015:00 > 15:186 Komentara\nU poslednja 24 časa preminula je jedna osoba, a 341 je zaražena koronavirusom.\nNa respiratorima se nalazi 39 osoba, a testirane su 6.503 osobe.\nHospitalizovano je 768 osoba.\nTokom epidemije virusa korona u Srbiji su do sada umrle 793 osobe, dok je ukupan broj registrovanih slučajeva 39.827. Ukupno je testirano 1.289.519 osoba.\nPodsetimo, juče je od 4.739 testiranih, 614 osoba bilo pozitivno na koronavirus, a tri osobe su preminule.\nTakođe, juče je na respiratorima bilo 26 pacijenata, dok je njih 694 bilo hospitalizovano.\nČlan vladinog Kriznog štaba za subijanje epidemije koronavirusa Branislav Tiodorović ocenio je da o uvođenju “najoštrijih” mera treba razmišljati ukoliko broj novoinficiranih na dnevnom nivou dođe do 1.500.\nOn je za Blic naveo da na osnovu trenutne epidemiološke situacije i broja obolelih u Srbiji, “još uvek nije trenutak da se uvede policijski čas”.\n“Mi smo sada još uvek na broju koji je daleko ispod onog koji postoji oko nas i u Evropi jer mi spadamo u tri zemlje koje imaju najnižu stopu na 100.000 aktivnih slučajeva, a tu su još Estonija, Norveška i Turska dok su svi ostali u daleko većem riziku”, naveo je Tiodorović.\nPovećava se broj zaraženih koronavirusom, ali i broj pacijenata na bolničkom lečenju, rekao je danas ministar zdravlja Zatibor Lončar i dodao da je privremena kovid bolnica u Areni primila prve pacijente. On je nakon sastanka sa direktorima Kovid bolnica rekao da je Arena juče popodne primila prve kovid pacijente i da se trenutno tamo nalazi 15-ak bolesnika.\nZlatibor Lončar Foto:TANJUG/SAVA RADOVANOVIC\n“Popunjenost kapaciteta Kovid bolnica prešla je 60 odsto tako da smo otvorili i Arenu”, rekao je Lončar i dodao da će se pacijenti sa lakšom kliničkom slikom iz bolnica “Dragiša Mišović”, KBC Karaburma, Bežanijska kosa i Infektivne klinike biti prebačeni u Arenu.\nPovećava se broj kovid pacijenata u KBC Dragiša Mišović, a direktor te zdravstvene ustanove prof. Vladimir Ðukić kaže da je u bolnici trenutno na lečenju i 11 dece i sedam majki, a povećan je i broj intubiranih pacijenata i pacijenata u intenzivnoj nezi.\nRukovodilac dečje klinike Kliničko-bolničkog centra “Dr Dragiša Mišović” Olivera Ostojić izjavila je da su deca koja se nalaze na lečenju u toj ustanovi u dobrom stanju i da se broj ne povećava drastično, kao i da se u toj ustanovi na lečenju nalazi beba od pet meseci.\n28. Nov. 2020 35\nGejts je predvideo pandemiju – sada upozorava kad će sledeća 29. Nov. 2020


Ešli Barti poruka za Srbiju i Novaka Đokovića posle bronze na Olimpijskim igrama | Sport | Tenis\nZBOG NOVAKOVE ODLUKE OSVOJILA BRONZU, PA IMALA PORUKU ZA SRBIJU: Australijanka oduševila izjavom o Đokoviću! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n01.08.2021. / 06:26\nEšli Barti je razočarala u singl konkurenciji, ali je u miks dublu donela odličje Australiji.\nNovak Đoković nije uspeo da osvoji bronzanu medalju na Olimpijskim igrama u Tokiju pošto je u meču za 3. mesto u singlu izgubio od Pabla Karenja Buste, a potom predao meč u meču za bronzu u miks dublu.\nZbog toga su on i Nina Stojanović ostali bez medalje, koju je dobila australijska kombinacija, a najbolja teniserka sveta Ešli Barti imala je šta da poruči tim povodom.\nAustralijanka je razočarala u singlu porazom u prvom kolu iako je bila prvi favorit turnira, a onda je zbog odluke Đokovića da zbog povrede preda meč miks dubla stigla do bronzane medalje u paru sa Džonom Pirsom. Barti je imala poruku za Novaka i Srbiju.\n"Ovo je sigurno jako teško za celu Srbiju i žao mi je zbog toga", počela je najbolja teniserka sveta.\n"Ali za mene i Džona je ovo ostvarenje sna. Silno smo želeli da doprinesemo broju medalja za Australiju i činjenica da smo to uspeli me čini neverovatno ponosnom. Ovo je vrhunac sporta, obuzele su nas emocije koje pokazuju koliko su Igre velike. Razumem Đokovića, napori su zaista ogromni", rekla je šampionka Vimbldona.\nĐoković se izvinio Srbiji što nije uspeo da osvoji nijednu medalju u Tokiju, a evo kako je izgledao njegov iznurujući poraz u meču za bronzu u singlu:


Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu predstavlja vodeću naučnu i obrazovnu instituciju u oblasti prava, a kroz istoriju Pravni fakultet iznedrio je veliki broj najprestižnijih stručnjaka, naučnika, državnika, ali i profesora.\nGodinama, pa čak i decenijama unazad profesori, asistenti i saradnici pravnih fakulteta u Republici Srbiji nerado daju intervjue i ne može se čuti njihov glas.\nIpak, postoje i profesori koji su pokazali odlučnost, ali i „hrabrost“ da odgovore na pitanja koja u velikoj meri interesuju posetioce LAWLife portala. Posebno nam je drago što je odlučnost i hrabrost pokazala pripadnica lepšeg pola.\nDr Nataša Petrović Tomić, redovna profesorka Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, u ekskluzivnom razgovoru šalje snažnu i afirmativnu poruku svim čitaocima i posetiocima LAWLife portala za pravo i privredu koja glasi: „Potrebna je saradnja svih institucija i pojedinaca, a posebno saradnja sa privredom“\nPravni fakultet Univerziteta u Beogradu uveliko je poznat stručnoj javnosti u zemlji, ali i u inostranstvu po pojedincima koji su nakon završenih studija ostavili neizbrisiv trag u društvenom i političkom životu. Vi ste nastavili profesionalni rad na Pravnog fakultetu u Beogradu. Možete li nam reći zbog čega su profesori Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu zatvoreni za javnost i zbog čega ih nema dovoljno u javnosti?\nSmatram da su profesori najprestižnijeg pravne škole na ovim prostorima najpozvaniji da se izjašnjavaju prilikom vođenja javnih rasprava o nacrtima zakona, da iznose svoje stavove o spornim pravnim pitanjima u štampanim medijima, portalima...Javni nastup ima dvostruki cilj: da doprinese razjašnjenju pravno spornih situacija sa pozicija stručnosti i ekspertskog renomea i da javnost upozna sa određenim stručnjacima. Ne bih ulazila u to zašto neko bira da ne bude prisutan u javnosti.\nJa sam izabrala da putem štampanih medija i portala, a naročito instagrama, stručnoj i manje stručnoj javnosti predstavim svoj pogled na goruća pravna pitanja iz domena svoje specijalizacije. A neretko i da se izjašnjavam o društveno angažovanim temama, ne nužno kao pravni ekspert, već kao osvešćena građanka. U tom smislu za sebe mogu da kažem da sam povremeno kolumnistkinja Danasa i Politike.\nDo pre nekoliko godina bilo je nezamislivo prisustvo profesora na društvenim mrežama. Ipak, jedan ste od retkih profesora koji se pojavljuje u javnosti, ali i na društvenim mrežama. Zbog čega je to tako?\nPoslovni ambijent u XXI veku se značajno promenio. Svidelo se to nekom ili ne, Instagram je postao nezaobilazni deo poslovnog imidža. Dakle, ako želite da se za Vas zna, ako želite da prezentujete svoj proizvod ili uslugu, jedan od najefikasnijih načina da to postignete je putem Instagrama. Citiraću Begbedea: „Imam #, dakle postojim“ (Begbede, Čovek koji plače od smeha). Što se tiče profesije profesora, ona je po mom uverenju javna profesija. Uz to, profesura u savremenim uslovima podrazumeva permanentne evaluacije studenata, što je jedan od uslova za izbor u svako sledeće nastavničko zvanje. Profesor koji želi da izgradi (poznato) ime treba da bude spreman da javnost upozna ne samo sa predavanjima i uuopšte radom u matičnoj kući (Fakultetu), već i sa aktivnostima izvan Fakulteta na kome je zaposlen. Smatram da su vanfakultetska angažovanja pokazatelj renomea koji u praksi uživa određeni profesor.\nDa li smatrate da povezivanje nauke, velikog broja univerziteta sa privredom može doprineti kvalitetu studiranja?\nOduvek se zalažem za uspostavljanje saradnje sa privrednim institucijama. Konkretno, u poslovnopravnoj grani kojoj pripadam, neophodno je od samih početaka ukazivati studentima na privredni profil kome mogu težiti. I usmeravati ih ka privrednim subjektima gde bi mogli pohađati neki oblik prakse, ka specijalizovanim advokatskim kancelarijama, itd.\nDa li su žene profesori u ravnopravnom položaju sa drugim zaposlenim ženama?\nŠto se tiče rodne ravnopravnosti, ona je pokazatelj stanja u društvu. Rekla bih da je, zapravo, na Univerzitetu problem rodne ravnopravnosti povezan sa jednim drugim problemom našeg društva a to je problem predrasuda, na šta sam više puta ukazivala u autorskim tekstovima. Biti žena u zvanju redovnog profesora svakako je kruna karijere na Univerzitetu. Ali, obično se uz tu titulu vezuje pogrešno očekivanje da dotična ne stiže da se bavi bilo čime osim profesurom, a osobito ne sobom. Tako da redovna profesorka u mlađoj životnoj dobi, koja uz to itekako uspeva da se posveti sebi i svom izgledu (ništa manje od drugih žena!) često izaziva čuđenje. Sama sam više puta doživljavala da se potencijalni poslovni partneri začude mojom pojavom i sa neskrivenim iznenađenjem više puta pitaju „Vi ste profesorka? Kada ste sve to (po)stigli...?!“\nNekada je u svim profesijama položaj žene bio teži od položaja muškarca i žene su bile podređene u odnosu na muškarce? Danas, uloga žene je od presudnog značaja u svim segmentima života. Da li je tako i u obrazovanju?\nApsolutno. U okruženju u kome se ja krećem, nezahvalno je kalkulisati sa tim da li ima više profesora ili profesorki u najvišem zvanju. Mislim da smo bar u univezitetskim krugovima taj problem u izvesnoj meri prevazišli. Imam utisak da se stvari „kreću“ i u domenu advokature, gde je sve više uspešnih kancelarija na čijem su čelu žene.\nPandemija uzrokovana Covid 19 ostavila je nesagledive posledice u privredi, ali i na neki način u nauci. Da li je i na koji način pogođen obrazovni sistem i da li se eventualno kroz rad sa studentima primećuju posledice? Kako je izgledalo obrazovanje u prethodnom periodu?\nNema dileme da je obrazovni sistem izuzetno pogođen krizom koju je izazvala pandemija virusa Covid-19. Iako smo se vrlo brzo i vrlo dobro snašli i prešli na predavanja putem nekoliko on-line platformi, većini predavača i studenata nedostaje živi kontakt. Smatram da su najviše pogođena predavanja kao vid nastave koji na pravnom fakultetu tradicionalno posećuje značajan broj studenata. Dakle, posledice se skoro uopšte ne osećaju što se materije tiče (on-line predavanja pokrivaju isti ili veći obim nastavne materije), ali se itekako osećaju kada je reč o medjuljudsim odnosima bar na osnovnim akademskim studijama. Najbolju ilustraciju predstavlja sledeći podatak: kada sam dobila spisak studenata koji će u letnjem semestru ove godine pohađati moje predmete na master studijama napravila sam anketu i zatražila izjašnjenje da li su za online ili živa predavanja. Jednoglasno je doneta odluka da držim živa predavanja. I apsolutno svi studenti su redovno pohađali nastavu, uz komentar da im je to skoro jedini izlazak (ako ne računamo odlazak na posao).\nDa li je Covid 19 pokazao slabost savremenih društava kada je osiguranje u pitanju ili su savremena društva uspela da prenebregnu izazove i poteškoće?\nNa žalost, pandemija je testirala spremnost svih privrednih subjekata da se suoče sa globalnom ekonomskom krizom. Ni sektor osiguranja nije izuzetak. Iz same definicije rizika pandemije proizlazi da u pitanju globalni i katastrofalni rizik. Prevedeno na kolokvijalni jezik, to znači da prevazilazi redovne kapacitete osiguravača. Prema definiciji SZO, o pandemiji se može govoriti ako: se u nekoj populaciji pojavi novo tj. do tada nepoznato oboljenje izazvano novim virusom (ili bakterijom) na koje ljudi nemaju imunitet, ako postoji veliki stepen infektivne moći uzročnika bolesti i ako uzročnici bolesti izazivaju teške posledice. Počev od „Antonijeve kuge“ koja je harala Rimskim carstvom preko „Justinijanove kuge“ koja je nastala u Egiptu i proširila se na Vizantijsko carstvo do kolere u Rusiji i boginja u kolonizovanoj Americi, nevidljivi neprijatelji su se pokazali moćnijim i od najsavremenijeg oružja. Ovi podaci iz ugla osigurljivosti rizika pozivaju osiguravače na oprez i zahtevaju posebne uslove osiguranja. Velika stopa infektivnosti znači da rizik pandemije ne poseduje poželjan nivo rasprostiranja, što znači da će biti skoro nemoguće primeniti uobičajene statističke obračune. Uzročnici pandemije izazivaju teške posledice u smislu povećanja stope smrtnosti stanovništva, pritiska na zdravstvene sisteme i nezaobilaznog narušavanja normalnih ekonomskih tokova.\nPrevedeno na jezik osiguravača, nastupanje pandemije ima za posledicu veću frekvenciju odštetnih zahteva iz različitih vrsta osiguranja. Ali, narušavanje normalnih ekonomskih tokova ima za posledicu i privrednu krizu koja nužno pogađa i osiguravače na više načina. Oni, s jedne strane, manje prodaju svoje proizvode, dok s druge strane trpe sve posledice pogoršanja makroekonomskog ambijenta u kome posluju.\nBudući da je u pitanju globalni i katastrofalni rizik, tržište osiguranja Srbije je pogođeno jednako kao i druga tržišta. Ono što svima mora biti jasno je da tržište osiguranja ne može samo svojim internim kapacitetima da ponudi osiguranje pandemije. Ono može preuzeti na sebe ulogu lidera upravljanja rizikom pandemije. Ali, u datom kontekstu, saveznik u liku države morao bi da bude neophodan. Javno-privatno partnerstvo države i sektora osiguranja omogućava da se teret regulisanja posledica pandemije raspodeli na pravičan i ekonomski održiv način. U skladu (i) sa načelima zaštite javnog interesa, delotvornosti i transparentnosti poslovanja. U čemu se sastoji predlog? Osiguravači treba da ponude osiguranje od prekida poslovanja usled rizika pandemije. Jasno je da to osiguranje ne može biti cenovno pristupačno. Gubici koje bi osiguravači pretrpeli usled istovremenog podnošenja brojnih odštetnih zahteva značili bi finansijsko ubistvo ovih bitnih privrednih subjekata. Da stvar bude kompleksnija, oni se ne mogu osloniti na reosiguravače.\nDakle, kapaciteti tržišta osiguranja su limitirani i kao takvi ne mogu pružiti odgovarajuću potporu ostatku privrede u saniranju posledica nastalih pandemijom, bez odgovarajućeg partnerstva države. Znači – podvlačim - rizike bi valjalo podeliti. Osiguravači će nastaviti da vrše svoju klasičnu funkciju zaštite od rizika pandemije, s tim da bi država morala da subvencioniše deo premija osiguranja i reosiguranja, kao i da preuzme na sebe ulogu administriranja rizika pandemije i sprovođenja edukacija u vezi sa osiguranjem ovog rizika. Polisom ovog osiguranja treba da budu obuhvaćeni: izgubljena dobit, zarade zaposlenih i drugi troškovi izazvani merama vanrednog stanja, do određenih granica. Države se u ovom partnerstvu javlja kao krajnji garant izvršenja obaveza osiguravača. Ovim se naglašava geslo solidarnosti celine i članova zajednice, u okviru legitimnog javnog poretka. Što bi rekli Nemci „Einheit macht stark“ („Jedinstvo, tj. spreg nas čini jakim“).\nOpravdano se može postaviti pitanje očekivanja od javno-privatnog partnerstva u Srbiji? Jer, tržište osiguranja je kod nas slabo razvijeno, a svest osiguranika da treba da investraju u proizvode osiguranja koji nisu obavezni na niskom nivou. Smatramo da bi država, osim subvencionisanja sektora osiguranja, morala da na sebe preuzme i proaktivnu ulogu u vezi sa edukacijom stanovništva u pogledu rizika pandemije i kako ga najefikasnije sanirati. U početnoj fazi ne treba bežati ni od elemenata obaveznosti tj. uslovljavanje različitih modaliteta državne pomoći pogođenima korona virusom kupovinom polise osiguranja od rizika pandemije.\nPo Vašem mišljenju šta je za klijente, nakon pandemije prouzrokovane Covidom 19, najvažnije prilikom izbora osiguravajuće kuće?\nNema bitne razlike u odnosu na period pre pandemije u pogledu izbora osiguravača. Najbitnije je da uliva poverenje, da nudi perspektivne i cenovno prihvatljive proizvode osiguranja, kao i da investira u odnos prema potrošačiama.\nZakon o osiguranju iz 2014. godine predstavlja korak ka uvođenju sistema Solvency II, koji je uveliko zaživeo na tržištu osiguranja EU. Ovaj zakon jeste unapredio principe poslovanja i nadzora u sektoru osiguranja. Ono što nam nedostaje, a na čemu se uveliko radi pod okriljem Udruženja osiguravača Srbije, je ugovorni zakon o osiguranju. Želim da istaknem i pohvalim spremnost Udruženja osiguravača Srbije da podrže projekat izrade zakonskog teksta koji će višestruko koristiti ne samo industriji osiguranja, već i potrošačima usluga osiguranja.\nRepublika Srbija i osiguranje u budućnosti. Kako vidite srpsko tržište osiguranja?\nSa stopom rasta, posebno na srednji i duži rok. Sa pojačanim prisustvom stranih društava. Ali, za to je neophodan favorabilan regulatorni okvir, a najpre ugovorni zakon osiguranja. I naravno potrebni su nam stručnjaci za osiguranje. A ja vam mogu garantovati da ih je sve više i da Pravni fakultet radi odgovoran posao u tom smislu. Brojke kažu da je tokom poslednjih pet godina kod mene uspešno izradilo i odbranilo master radove preko 85 studenata, dok je broj onih koji su zaintersovani za doktorat iz ove perspktivne oblasti u stalnom porastu.\nPoruka za kraj posetiocima i čitaocima LAWLife portala za pravo i privredu?\nRadite na sebi. Bavite se sobom, a ne drugima. Pre nego što počnete da kritikujete druge, zapitajte se šta ste učinili da bi ovaj svet postao bolje mesto za život svih nas.\nAko želimo da unapredimo regulatorni okvir i ostvarimo povećani privredni rast, potrebna je saradnja svih institucija i pojedinica.


Tanjug 29. januara 2020. 10:15\nMRKONJIĆ GRAD – Srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik poručio je danas u Mrkonjić gradu da je važna svaka novčana pomoć Srbije mestima u RS i Federaciji sa većinskim srpskim stanovništvom, ali da je još važnija poruka zajedništva koja se šalje današnjoj posetom.\nDodik, inače domaćin posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Mrkonjić gradu, rekao je okupljenim građanima ispred opštine da je Mrkonjić grad – „grad heroj“, imajući u vidu da je posle rata u BiH bio devastiran, ali je obnovljen, zahvaljujući volji građana da se grad razvija, i pomoći RS i Srbije.\n„Uvek su novčana sredstva važna, ali poruke koje se šalju njegovom posetom danas su važnije više od novca. Da ovde dođe, da bude s nama, da zajedno promovišemo naše vrednosti – da smo okupljeni oko ideje koje su nama važne, oko naše RS, Srbije, oko naše Srpske pravoslavne crkve“, poručio je Dodik.\nOn je istakao da SPC treba i mora da ostane jedinstvena na svim prostorima, pa i u Crnoj Gori.\n„Moramo da odbacimo svaku mogućnosti da se tamo pravi neka druga crkva naspram SPC“, rekao je Dodik.\nKako je naveo, važno je očuvati naš identitet u ovim smutnom, teškom vremenu, tako što ćemo biti okupljeni oko važnih stvari – našeg pisma, jezika, oko krsne slave, dodajući da je upravo SPC, kroz vekove, omogućila da se očuva identitet, jer bez nje, verovatno ne bi bilo ni našeg naroda.\n„Mi smo deo velikog naroda, srpskog. Nismo bosanski Srbi i treba odbaciti svaki pokušaj da nam nametnu svaku vrstu priče i da ostanemo jedinstveni da zajedno sa Srbijom, i ne na štetu bilo kog drugog, afirmišemo isključivo naša prava. Ne smemo da oklevamo u tom pogledu. I dolazak predsednika Vučića u Mrkonjić grad i Drvar je snažna poruka u tom pogledu“, rekao je Dodik.\nOn je podvukao da samo zlonamerni u današnjim posetama mogu da vide nešto pogrešno.\nPredsednica RS Željka Cvijanović je istakao da je Vučićeva poseta znak jedinstva i dobre saradnje, kao i znak da Srbija stoji zajedno uz RS, i kada su teška vremena i kada treba podeliti radost.\nZahvalila je predsedniku, kao i svim insitucijama RS i Srbije koje, kaže, dobro sarađuju na korist građana.\n„Ovo je grad veliki stradalnik, i nakon svih iskušenja, danas možemo s ponosom da kažemo da je ovo grad u koji se vratio život, uz podršku Srbije“, rekla je Cvijanović.


POČELO ODBROJAVANJE DO NAJVEĆEG ZAGREBAČKOG KARNEVALSKOG SPEKTAKLA Lisinski u subotu pleše pod maskama – NACIONAL.HR\n“Pripremite maske i dođite ovu subotu u Lisinski – jer Ludi Fašnik sprema se i ove godine pretvoriti parket Koncertne dvorane u prostor najveće plesne pustolovine u kojoj ste ikada sudjelovali!”, najavljuju iz Lisinskog.\nPubliku će do kasnih večernjih sati u Velikojh dvorani Lisinskog zabavljati Maja Šuput i Saša Lozar, a u ostalim će prostorima šetati žongleri, mađioničari, gatare, plesačice, akrobati, gatare, izrađivači maski, crtači ukrasa po tijelu…\nSaša Lozar i Maja Šuput. FOTO: PR Lisinski\nTags: Lisinski Zagreb Saša Lozar karneval lisinski pleše pod maskama maja šuput


Zvezda protutnjala kroz Surdulicu, Gavrić najavio trijumf NOVA portal\nZvezda protutnjala kroz Surdulicu, Gavrić najavio trijumf\nFudbal Autor:Nebojša Todorović01. nov. 202016:49 > 16:52\nFudbaleri Crvene zvezde ubedljivo su savladali Radnik kao gosti u Surdulici sa 4:1 (2:0), u 13. kolu Superlige. Strelci za prvaka bili su Gavrić, Ben, Kanga i Vukanović, a počasni pogodak poraženog domaćina delo je Pavlova.\nŠampion Srbije osokoljen demoliranjem Slovana u 2. kolu Lige Evrope (5:1) zabeležio je i ubedljiv superligaški trijumf, posle dva vezana meča bez pobede.\nTrener Dejan Stanković rešio je da malo “promeša karte”, što je bilo i očekivano, i nije se odrazilo na cilj i konačan rezultat. Ujedno je odmorio glave adute pred Gent i u pravom raspoloženju dočekuju meč sledeće runde Lige Evrope.\nNije bilo na terenu Dijega Falčinelija, tek kasnije ušao je Mirko Ivanić, ali su se zato tu Gelor Kanga i Ričmond Boaći našli u startnih 11 i u velikoj meri odlučili susret u Surdulici.\nBoaći je konačno sanirao povrede i bio željan igre, kao i Srđan Spiridonović, koji je posle dužeg vremena dobio šansu od početka.\nPartizan je u subotu pobedio Mačvu rezultatom 2:0, čime je prišao Zvezdi na šest bodova, ali je razlika posle nepuna 24 časa vraćena na devet koraka.\nTakav ishod najavio je Željko Gavrić novom majstorijom u 16. minutu, a potvrdio El Fardu Ben u finišu prvog poluvremena golom sa peterca za 2:0.\nU nastavku su viđena još tri pogotka i to u samo 10 minuta… Kanga je uz pomoć defanzivca Radnika zatresao mrežu, da bi rezervista Jevgenij Pavlov posle kornera vratio nadu Radniku, ali se za konačnih 4:1 pobrinuo Aleksa Vukanović.\nŠansu do kraja su dobili i talentovani Strahinja Eraković, Nikola Krstović i Andrija Radulović u crveno-belom dresu, ali je rezultat ostao nepromenjen.\nMeč Radnik – Crvena zvezda iz minuta u minut mogli ste da pratite uz blog uživo na Nova.rs.\nStadion: Radnika. Bez gledalaca. Sudija: Bojan Nikolić.\nStrelci: Pavlov u 56. minutu za Radnik, a Gavrić u 16, Ben u 40, Kanga u 53. i Vukanović u 63. minutu za C. zvezdu.\nRadnik: Kostić – Đorđević, Stojanović, Kričak, Stevanović – Jović, Subotić (od 58. Oreščanin) – Bogdanovski, Lukić (od 46. Pavlov), Spasić – Makarić.\nCrvena zvezda: Borjan – Gajić, Pankov (od 57. Eraković), Degenek, Gobeljić – Petrović – Spiridonović (od 72. Ivanić), Ben (od 57. Vukanović), Kanga, Gavrić (od 82. Radulović) – Boaći (od 72. Krstović).\nKRAJ! Toliko za ovaj blog uživo\n82′ Poslednja izmena u Zvezdi\nFiniš meča na terenu u Surdulici provešće Andrija Radulović, a duel sa Radnikom je završen za Željka Gavrića.\nOstao je sam Marko Gobeljić prilikom kornera Kange i lukavo, lobom, pokušao da zatrese mrežu iskosa sa desne strane, ali je lopta ostala na prečki.\n72′ Još dve izmene Stankovića\nNa terenu su Krstović i Ivanić, a meč su završili Spiridonović i Boaći, kome je malo nedostajalo da se upiše u strelce posle serije povreda.\n63′ GOOOOOOL! Zvezda vodi 4:1\nStrelac Aleksa Vukanović. Ređaju se pogoci u Surdulici kao na traci i Zvezda opet ima ubedljivo vođstvo. Stanković je izvršio dve izmene, umesto Pankova i Bena ušli su Eraković i Vukanović, kome je šest minuta na terenu bilo dovoljno za gol. Odlično je reagovao na centaršut Gobeljića, dobro se okrenuo i zatresao mrežu Kostić za 4:1.\nВукановииић! 1:4! ?⚪ #fkcz pic.twitter.com/LF3goySZlz\n— Nasa CZV (@nasa_czv) November 1, 2020\n56′ GOOOOOL! Radnik smanjio na 3:1\nStrelac Pavlov. Isplatila se izmena Slavoljubu Đorđeviću… Visoki Jevgenij Pavlov ostao je usamljen u petercu prilikom kornera sa leve strane i lako matirao Borjana za 3:1.\n53′ GOOOOL! Zvezda vodi 3:0!\nStrelac je Gelor Kanga! Lepo je Gajić iz prve odigrao do Boaćija, on je nesebično ostavio loptu Kangi, a njegov snađan šut je uz odbitak završio iza Kostićevih leđa za 3:0.\nКангааа! 0:3! ?⚪ #fkcz pic.twitter.com/XxMkvc1YOm\n52′ Gajić opet izblokiran\nVeoma ofanzivno deluje Zvezdin desni bek, i opet je njegov šut izblokiran, a ovaj put ga je veoma dobro proigrao Spiridonović sa leve strane.\n50′ Stanković nezadovoljan\nSve opasniji Radnik, zapretio je preko Makarića i Spasića, neprecizno, u samo nekoliko minuta, pa je trener gostiju Dejan Stanković zahtevao od svojih izabranika da se – uozbilje.\n47′ Gajić izblokiran, Radnik menja\nPreti Zvezda na samom početku drugog dela, pokušaj Gajića je izblokiran posle odlične akcije. Sa druge strane, trener Radnika Slavoljub Đorđević napravio je prvu izmenu u pauzi i umesto Lukića na teren poslao napadača Pavlova.\nIgra Crvena zvezda koliko joj je dovoljno u Surdulici i golovima Gavrića i Bena stekla je opipljivu prednost uoči velikog odmora.\n40′ GOOOOL! Zvezda vodi 2:0!\nStrelac El Fardu Ben! Gobeljić je odlično centrirao sa leve strane, snažan šut Boaćija sa peterca zaustavio je golman Kostić, ali se lopta odbila pravo do Bena kome nije bilo teško da zatrese mrežu u Surdulici.\nБееен! 0:2! ?⚪ #fkcz pic.twitter.com/gnpNqF930f\n29′ Kanga pogrešio, spasao ga Pankov\nPoigravao se Kanga i pogrešio, pa se Makarić našao u prodoru, umalo i prilici, ali ga je Pankov zaustavio u duelu na ivici kaznenog prostora.\n23′ Probao i Spiridonović\nŽeljan je fudbala Srđan Spiridonović, odlično funkcioniše po „pojačanoj“ levoj strani sa Gavrićem, i sa distance je šutirao pored leve stative.\n18′ Gobeljić – zamalo\nRazigran je strelac vodećeg gola za Crvenu zvezdu, proigrao je Gavrić na levoj strani Gobeljića, ali je ispred njega u poslednjem trenutku uklizao Đorđević i otklonio opasnost po Radnik.\nГаврииић! 0:1! ?⚪ #fkcz pic.twitter.com/GTz8pO6hsh\n16′ GOOOL! Vodi Zvezda 1:0\nStrelac Željko Gavrić! Dugo je trajala akcija crveno-belih, kružila je lopta i na kraju je Gavrić, posle odbitka na centaršut Gajića, maestralno sa 10-tak metara pogodio gornji levi ugao. Još jedan lep pogodak mladog krilnog napadača srpskog šampiona.\n12′ Zvezda napada sve vreme\nSpiridonović je centrirao sa levog krila ka Benu ispred gola je uspešno intervenisao golman Kostić. Crveno-beli sve vreme kontrolišu ritam u Surdulici…\n10′ Još tri utakmice u toku\nOd 15 časova počele su još tri utakmice na kojima mreže takođe miruju… Igraju Javor – Radnički, Mladost – Proleter i Napredak – Spartak.\n7′ Probao i Gajić\nOdlično igra Milan Gajić u poslednje vreme, ušao je sa desne strane sada malo u sredinu i slabijom, levom nogom šutirao pored bliže stative.\n6′ Lukić umalo iznenadio Borjana\nPreti i Radnik… Talentovani Lukić, U19 reprezentativac Srbije, oprobao je udarac sa oko 20 metara i poslao loptu malo iznad prečke Borjanovog gola.\n3′ Dobar šut Kange\nOd početka Gelor Kanga diriguje Zvezdinom igrom u Surdulici i posle jedne duže akcije šutirao je sa oko 25 metara pored stative.\n14.43 Borjanov 151. meč\nMilan Borjan je protiv Slovana odigrao jubilarnu 150. utakmicu u Zvezdinom dresu i na čak 73 meču sačuvao je mrežu. Osvojio je tri titule i dva puta igrao grupnu fazu Lige šampiona i Lige Evrope. Kapiten u pravom smislu te reči…\nKapiten Milan Borjan zabeležio je 150 nastupa u dresu Crvene zvezde i za to vreme ostvario brojne uspehe. Iza njega su neverovatne brojke – četiri učešća zaredom u grupnim fazama evropskih takmičenja, tri trofeja, antologijske odbrane i 73 meča bez primljenog gola.\n— FK Crvena zvezda (@crvenazvezdafk) October 31, 2020\n14.35 Radnik u odličnoj formi\nEkipa iz Surdulice, na čijoj klupi sedi bivši fudbaler Zvezde Slavoljub Đorđević (i nekadašnji trener omladinaca crveno-belih), neporažena je na poslednja četiri meča. Zabeležila je tri pobede i remi, i tako se Radnik popeo na 15. mesto, pa je na korak da pobegne iz zone ispadanja.\n14.32 Stanković „promešao karte“\nKonačno Dejan Stanković može da računa na Ričmonda Boaćija, koji će predvoditi napad umesto Dijega Falčinelija. U ofanzivnom delu veznog reda je i oporavljeni Gelor Kanga, šansu je dobio i Srđan Spiridonović, dok odmaraju Sanogo, Ivanić, Katai, Nikolić…\nPromene su i u crveno-beloj odbrani, pa je Gobeljić na levom beku umesto Rodića, dok štoperski tandem čine Degenek i Pankov koji menja Milunovića.\n?⚪ #fkcz #rdkczv pic.twitter.com/ss2aSDlaj7\n14.30 DOBRO DOŠLI\nDobar dan i dobro nam došli na još jedan Nova.rs blog uživo, u kojem ćemo ovaj put pratiti meč 13. kola Superlige između Radnika i Crvene zvezde u Surdulici.\nblog uživoFK Crvena zvezdaFK RadnikGelora KangaRičmond BoaćiSuperligaSurdulica


Mina Đukić: Bez hrabrosti nema magije | Novosti.RS\n10. 01. 2014. u 21:32\nScenaristkinja za "Novosti", uoči svetske premijere filma "Neposlušni" na festivalu Sandens. Naš region je veoma uzbudljivo tle za film, jer je ovde život "dramatičan i lud"\nbravo mina,jako si me obradovala svojim uspehom.neka si ziva i zdrava mami i tati.zelim ti puno uspeha i povoljan vetar u ledja.


Lajčak: Poruke nove Vlade ohrabruju, CG može biti primjer da je politika proširenja i dalje realna\nPREDSJEDNICA SKUPŠTINE SA SPECIJALNIM PREDSTAVNIKOM EU\nPredsjednica Skupštine Crne Gore Danijela Đurović sastala se danas sa Miroslavom Lajčakom, specijalnim predstavnikom EU za dijalog Beograd-Priština i druga regionalna pitanja Zapadnog Balkana.\nPodnaslov: PREDSJEDNICA SKUPŠTINE SA SPECIJALNIM PREDSTAVNIKOM EU\nTizer: Predsjednica Skupštine Crne Gore Danijela Đurović sastala se danas sa Miroslavom Lajčakom, specijalnim predstavnikom EU za dijalog Beograd-Priština i druga regionalna pitanja Zapadnog Balkana.\n30.05.2022 - 19:11 | .\n30.05.2022 - 19:11\nApostrofirajući važnost optimističnih poruka EU upućenih novoj parlamentarnoj većini, predsjednica Đurović je kazala da evropska perspektiva ostaje trajno opredjeljenje i glavni pokretač reformi u našoj zemlji. Ona je istakla da politika proširenja treba da ostane visoko na agendi EU, te da kontinuirana podrška politici proširenja ima dodatni značaj u kontekstu aktuelnih geopolitičkih zbivanja.\nPrema riječima Đurović, parlamentarni dijalog oko ključnih imenovanja u tužilaštvu i pravosuđu značiće krupni iskorak u pravcu integracije u EU. S tim u vezi, ona je naglasila da je uloga Skupštine od posebnog značaja u reformskim procesima i izrazila očekivanje da će Evropska unija prepoznati konkretna zalaganja Skupštine i Vlade.\nU sadržajnom razgovoru, predsjednica Đurović je upoznala sagovornike sa prioritetima tokom svog mandata, potencirajući pitanje izmjena u pravosuđu, kao i donošenje zakona o Skupštini i Vladi.\nUz konstataciju da Crnu Goru odlikuje široka saglasnost u pogledu članstva u EU, Đurović je navela da parlamentarni dijalog predstavlja preduslov reformi.\n„Očekujemo da nova parlamentarna većina dâ kvalitetne odgovore na pitanja koja se tiču reformskih procesa, kao i da svi politički akteri pokažu visok stepen odgovornosti“, kazala je Đurović.\nTokom današnjeg sastanka, specijalni izaslanik EU za Zapadni Balkan Miroslav Lajčak izrazio je očekivanje da će naša zemlja ubrzo postići i konkretan napredak na evropskom putu. On je kazao da poruke nove Vlade ohrabruju, akcentujući da je ključne odluke potrebno donositi bez odlaganja.\nU svijetlu aktuelnih geopolitičkih dešavanja, specijalni izaslanik EU za Zapadni Balkan Miroslav Lajčak je ocijenio da je rat u Ukrajini dao novi smisao politici proširenja, navodeći da upravo Crna Gora može biti primjer da je politika proširenja i dalje realna.\nU tom kontekstu, Lajčak je kazao da Crna Gora može računati na pomoć EU i istakao da EU spremna da pomogne našoj zemlji. On je iskazao zadovoljstvo činjenicom da se Crna Gora vratila na proevropski kurs, ističući da je naša zemlja predugo bila fokusirana na unutrašnje podjele.\nNa sastanku kojem je prisustvovala i šefica Delegacije EU U Crnoj Gori Oana Kristina Popa konstatovano je da kontinuirana razmjena iskustava sa evropskim zvaničnicima predstavlja značajnu priliku za unaprjeđenje Crne Gore kao države kandidata.\nTagovi: Evropska unija EU, Skupština Crne Gore, Miroslav Lajčak, Danijela Đurović


Migranti u BiH: Bez korone, ali u teškim uvjetima | B1 TV\n“Inšallah, sve je u Božijim rukama”, te pokazuje povredu koljena i govori kako želi u Italiju, ali novca nema.\nPoput njega, na prometnijim raskrsnicama u Sarajevu, nakon što su ublažene mjere, migranti ponovno stoje, prodaju papirne maramice ili mole za sitan novac.Mnogi nemaju maske, dok broj zaraženih korona virusom u Kantonu Sarajevo posljednjih nekoliko sedmica raste. Tako je, prema podacima Zavoda za javno zdravstvo Kantona Sarajevo prosječan broj novooboljelih u julu iznosio 65 osoba dnevno.\n“Pripadnici Postrojbe Granične policije Zvornik samo su 12. avgusta od pokušaja ilegalnog prelaska granice odvratili 155 osoba”, kaže za RSE glasnogovornica Granične policije BiH Franka Vican.\n“Ublažavanjem restrikcijskih mjera u vezi s pandemijom korona virusa, kako u Bosni i Hercegovini, tako i u susjednim zemljama, sve je veći migracijski pritisak”, navodi Vican.\n“Znate da su se donosile odluke kojima se zabranjuje izlazak migranata iz privremenih prihvatnih centara, sa druge strane su bile odluke koje su nalagale policijskim organima i Službi za poslove sa strancima da migrante koji se zateknu na ulicama, odnosno izvan privremenih prihvatnih centara, dovodi i smješta u privremene prihvatne centre”, kaže Buzar za RSE.\n“Ne bi dobro bilo da se pojave pozitivni slučajevi među migrantskom populacijom iz dva razloga. Jedan je razlog da se oni nalaze u centrima koji su prenapučeni i koji nisu sa higijensko-epidemiološke strane bezbjedni. Još pojavom COVID pozitivnih sigurno bi došlo, zbog broja migranata u tim centrima, do bržeg širenja jer migranti definitivno nisu disciplinirani”, za RSE ističe ministrica zdravstva Unsko-sanskog kantona Nermina Ćemalović.\nNedavno smo imali dva pacijenta koja su ležala na pulmologiji koji su imali aktivnu plućnu tuberkulozu i jedan je odmah sutradan pobjegao. Da on pobjegne u kamp da ga mi možemo izolirati, ne, nego on se izgubi jednostavno, u tom velikom broju”, govori Ćemalović.\n“Kada kažem preventivne mere i smanjenje rizika tu pre svega mislim da u svakom od prihvatnih centara postoji medicinska ambulanta i tu postoji dovoljan broj zdravstvenih radnika, pored timova DRC-a, IOM –a i Službe za poslove sa strancima, imamo dovoljan broj ljudi da se te mjere sprovedu”, kaže Rečević, te navodi kako je to i jedan od glavnih razloga zašto nema oboljelih migranata.\nIpak s obzirom na pojavu virusa kod migranata u Grčkoj, Malti, pa i Italiji, te činjenicu da mnogi, poput Ejuba s početka ove priče, nisu pod punom kontrolom vlasti u vrijeme dok se povećava broj zaraženih, rizik ostaje. (RTVSlon)\nNaredni članakARTivizam 2020. u Gradačcu


Branko Kockica - Kocka Kocka Kockica\n#1 Pon 11 Apr - 7:15:13\n''Kad odrastemo vec zaboravimo na detinjstvo, često postavljamo sebi pitanje:\niz čega se sastojalo to nase detinjstvo? (...)\nDetinjstvo se sastoji od bezbroj pitanja na koje tražimo odgovore od odraslih.\nDavne 1974.godine, negde u jesen, okupili su se neki odrasli ljudi koji su odlučili da odgovore na sva dečija pitanja. Naravno, pitanja je bilo mnogoo više nego odgovora. Početna zamisao je bila: odgovorićemo deci samo na najvažnija pitanja. kako je vreme prolazilo, pitanja je bilo sve više, a mi, zajedno sa decom, postajali pametniji - shvatili smo da nema nevažnih pitanja. Menjale su se generacije dece i sa njima i pitanja - i tako 22 godine.\nKroz 280 'Kockica' družili smo se sa hiljadama dece,a posredno uz pomoc ekrana sa nekoliko miliona.\n(...)Sa ubedjenjem da smo naučili decu pre svega 'kako misliti', spokojno dočekujemo novi milenijum,\nsvesni da će nove generacije na ista pitanja davati još pametnije i maštovitije odgovore.\nA šta je to što suvereno vlada u carstvu pitanja odgovor daje himna 'Kockice' -\nU svetu postoji jedno carstvo, u njemu caruje drugarstvo..."\nu jesen 1999, Momčilo Kovačević, scenarista 'Kockice'\nKocka, kocka, kockica je bez premca bila najpopularnija dečija emisija u bivšoj Jugoslaviji.\nTokom 22 godine postojanja (1974-1996), Branko Milićević i saradnici su snimili ukupno 280 epizoda\nove serije uz koju je bezbroj klinaca odraslo i upoznalo svet oko sebe.\nRTS je iz svoje arhive izdvojio 17 najboljih epizoda i prezentovao ih na ukupno 6 DVD-a.\n-Lepa reč i gvozdena vrata otvara (1993)\n-Čudo prirode (1993)\n-Crni Deda Mraz (1992)\nautori: Branko Kockica (Milićević), Momčilo Kovačević, Biserka Pejović\n#2 Sre 22 Avg - 15:29:14\nGeneracije klinaca i klinceza odrastalo je uz 'kockastog' Branka.Voljeli smo ga,kao i on djecu.Onako krezubi (poispadali tzv. mliječni zubi),komentirali smo svaku epizodu omiljenog dječijeg serijala,dok su nas starci bezuspješno dozivali kući\nHvala Branku Kockici na obogaćenom djetinjstvu,kojeg se i danas s radošću sjećam.\n#3 Sub 25 Avg - 13:57:40\nepizoda o zdravlju zuba je fantastična\n#4 Čet 13 Dec - 2:35:58\naaaa sve pohvale :Hvala!: kako sam ovo oboyavala kad sam bila mala...ovo trebaju i danasnji klinci da gledaju.\n#5 Uto 25 Dec - 1:18:36\ne ovako, imam jedno pitanje za sve...da li se neko seca mozda epizoda kada su se Branko i drugari trkali sa stolicama ( kao neko takmicenje), kad su pricali o mesecu i tim stvarima...i da ne nabrajam vise....secam se tih nekih epizoda koja sam jako volela kao mala da gledam, a ne mogu da ih pronadjem. :(\n#6 Pon 16 Sep - 5:04:00\nSta reci, moja najdraza emisija otkad mi je bilo pet godina pa dok mi je bilo 16-17. Najdraza epizoda mi je bila kad su trazili zmaja u Sloveniji (spoiler: zmaj je ustvari bio hang glider). Sve, ali bas sve epizode, su bile poucne i niko kao Branko nije bio ustanju da komunicira sa djecom, otvoreno i bez podilazenja.\n#7 Sre 9 Jul - 14:53:37\nPredivna serija za djecu,puna ljubavi i radosti,sa sjetom se sjećam tih dana sretnog djetinstva kada je sve odisalo sa nekom pozitivnošću,nadom i radošću.Današnje generacije djece trebale bi odrastati uz ovakve zdrave djećje serije i emisije gdje se njeguje ljubav prema ćovijeku,dobrota i nada u bolju budućnost.


Milan Prostran – PoljoMagazin\nOznaka: Milan Prostran\nPodrška države svim merama za opstanak sela (SRB)\nU Palati “Srbija” u toku je konstitutivna sednica Nacionalnog tima za preporod sela Srbije, kojoj prisustvuje i predsednik Aleksandar Vučić. Sednica je okupila akademike, stručnjake koji se bave problemom sela, poljoprivredom, ali i drugim oblastima, kao i javne ličnosti koje u svom radu skreću pažnju na uslove života na selu i potrebu da se oni poboljšaju i sela ožive. Jedan […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: Aleksandar Vučić, Milan Krkobabić, Milan Prostran, Nenad Jezdić, selo, vesti\nZašto je domaća poljoprivreda nekonkurentna? (SRB)\nDecenijama unazad govori se da je agrar strateška grana privrede Srbije i ogroman razvojni potencijal. Uprkos tome njen ukupan udeo u bruto domaćem proizvodu gotovo da se ne menja. Već godinama, zavisno od sezone, kreće se između devet i 11 odsto ako se posmatra primarna poljoprivreda a ukoliko se u to uključi i prehrambena industrija, učešće se uvećava za još […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: agrar, Milan Prostran, vesti


Srbija: Ima li na vidiku opozicije\nUkoliko srpska opozicija nastavi da se bavi svojim internim problemima, sopstvenim likom u ogledalu po principu „ogledalce, ogledalce moje... “, aktuelnoj srpskoj vlasti više niko neće moći da postavlja bilo kakve granice, niti da kontroliše njene poteze. S obzirom na ocene da stožerna opoziciona partija, Demokratska stranka, ni godinu dana od gubitka izbora još nije konsolidovala svoje redove, jasno je da bi najveća odgovornost za to bila na njoj, mada se udela u toj raspodeli odgovornosti ne može poštedeti ni Liberalno-demokratska partija, niti Liga socijaldemokrata Vojvodine.\nBorislav Stefanović, šef parlamentarne grupe Demokratske stranke, za Radio Slobodna Evropa, uprkos svemu, tvrdi da je stranka sada u mnogo boljoj situaciji nego pre šest meseci.\n„Stranka je prošla kroz težak period, to je činjenica. Neki su otišli kad su izgubili pozicije dok je stranka bila na vlasti, a neki zbog neslaganja sa radom novog rukovodstva Demokratske stranke, zbog toga što su verovatno shvatili da u podeli budućih nosilaca svih aktivnosti DS-a i novih lica u njoj nema mesta za njihovu istaknutiju ulogu. Iz tog razloga se pojavilo nezadovoljstvo kod pojedinaca koji su loše reagovali preko medija, čime su naneli štetu Demokratskoj stranci. Ono, međutim, što je činjenica jeste da je stranka sada u mnogo boljoj situaciji nego pre šest meseci, da uživa sve snažniju podršku jer je Demokratska stranka jedina alternativa ovoj vlasti koja može da zaustavi klizanje Srbije u katastrofalnu ekonomsku situaciju, ali i na ivicu diktature i jednoumlja“, kaže Stefanović.\nI Liberalno-demokratsku partiju, apsolutnu predvodnicu proevropske opcije, već dugo muči problem osipanja članstva i odlaska mnogih vidjenih intelektualaca iz njenih redova.\nMnogi su kao razloge za oproštaj od stranke navodili autoritarizam i netransparentne puteve bogaćenja lidera Čedomira Jovanovića, koji često nisu daleko od ukrštanja poslovnih veza sa tajkunima, zbog čega se i u delu javnosti doskora sklonoj ovoj opciji stvorila predstava da je LDP privatna firma porodice Jovanović.\nMiljenko Dereta, poslanik ove opcije, smatra, međutim, da su takvi prigovori neosnovani.\n„Ja mislim da je gospodin Čedomir Jovanović trenutno najzreliji politčar u Srbiji, a to što je uspešan i u drugim oblastima ljudima smeta. Navodno, to nije transparentno. Izvinite, molim vas, da li je transparentna diploma našeg Predsednika? Nije. Da li je transparentna činjenica da mi imamo četiri ministra sa Megatrend univerziteta u vladi i ni sa jednog drugog privatnog univerziteta? Nije. Da je gospodin Jovanović neko ko apsolutno polarizuje stavove – to je jasno. Svako ko se na bilo koji način izdvaja iz naše prosečnosti trpi pritiske. Ja vas podsećam da je gospodin Đinđić imao isti odnos javnosti kao što ima gospodin Jovanović“, ističe Dereta.\nOvaj naš sagovornik ocenjuje da je slabost opozicije pre svega posledica onoga što zove velikom kradjom programa:\n„Ja mislim da je skandalozno da vi pobedite na izborima sa programom koji je apsolutno, u svim elementima, suprotan onome što vodite kao svoju politiku“.\nRSE: Valjda je po ovu zemlju dobro što se dogodila ta, prema vama, „krađa programa“?\nDereta: Po ovu zemlju je, naravno, dobro, ali da li se o tome na pravi način razgovara u ovom društvu?\nDobar deo priče o snazi aktuelne vlasti može se, prema Dereti, objasniti i opredeljivanjem građana i institucija zasnovanom na strahu od vlasti jednog čoveka, a velika odgovornost leži i na medijima, koji prenose samo glas vlasti:\n„Sve što govori opozicija se, najblaže rečeno, minimalizuje i predstavlja kao nevažno.LDP je bio ne glasan nego preglasan u parlamentu. Podneli smo brdo amandmana kojima smo pokušali da koliko-toliko ispravimo zakone – od poreskih zakona, do budžeta, od javnih preduzeća, javnih nabavki itd. Neki od tih amandmana su čak i usvojeni, ali se sada ne poštuju – recimo pitanje raspisivanja konkursa za direktore javnih preduzeća. Dakle, moram da kažem da mislim da glasnije opozicije od LDP-a u ovom trenutku u Srbiji nema“, kaže Dereta, a na pitanje da li nema baš nikakvu zamerku na račun svoje partije kad je reč o njenoj podršci u biračkom telu, kaže:\n„Zamerku na podršku u biračkom telu ne mogu da imam zato što je biračko telo slobodno telo koje bira“.\nRSE: Ali ga, valjda, treba i osvajati?\n"Treba ga osvajati, ali ga treba osvajati u medijskim uslovima koji ovde ne postoje. Mediji ovde u velikoj meri doprinose stvaranju jednoumlja, jednoglasja, maltene jednopartijskog sistema, uporno svodeći političku scenu da dve stranke. I parlament je takođe pod tim pritiskom obračuna dve velike stranke – jedne koja je sada postala velika i jedne koja više nije velika. A ono što su neke druge opcije i njihovi jasno definisani programi – to je uvek gurnuto u stranu“, ocenjuje Dereta.\nI Borislav Stefanović smatra da mediji tendenciozno prenaglašavaju, kako kaže, svaki šapat i svako mikronezadovoljstvo u Demokatskoj stranci. A na pitanje kako se slaže njegova izjava o konsolidaciji partije sa poslednjim izveštajima o padu rejtinga partije i lošim rezultatima na lokalnim izborima Stefanović odgovara tvrdnjom da nije došlo do drastičnog pada rejtinga Demokratske stranke:\n„Iako su rezultati izbora u Zaječaru bili užasno loši, a loši su bili i u Zemunu, oni ne mogu biti ogledalo rezultata na nacionalnom nivou. Postoji zaista medijska haranga i pokušaj da se Demokratska stranka maksimalno odvoji od birača i to, očigledno, daje rezultata kod nekih ljudi, koji iz straha ili iz razočaranja ostaju kod kuće umesto da izađu na izbore. Mislim da nas čeka veliki posao i da će stranka za to biti spremna do vanrednih parlamentarnih izbora. A ono što je sigurno, mislim, ako neko meri na osnovu izbora u Zaječaru, ako Demokratska stranka ima 3,6%, onda pretpostavljam da sa jednakom sigurnošću mogu da kažu da, recimo, Ujedinjeni regioni Srbije imaju 35% u Srbiji – a svako zna da je to besmisleno. Isto tako, ako neko kaže da Srpska napredna stranka ima 39% podrške na nacionalnom nivou, zašto onda negira da po istom istraživanju Demokratska stranka ima 17,5 odsto?\nPosle gubitka vlasti, to je jedan neminovan period u kojem pada podrška, to se desilo Demokratskoj stranci, kao što bi se desilo i svakoj drugoj, zato što mnogi građani otvorenije i izraženije podržavaju vlast. To, međutim, ne znači da Demokratska stranka namerava da prestane da se bori za svoje ciljeve i za Srbiju koja će biti bolja od ove kakva je sada“, uverava Stefanović.\nDa stvari sa Demokratskom strankom ne stoje baš kao u iskazu njenih funkcionera ocenjuje politički analitičar Dejan Vuk Stanković. Partija, koja bi trebalo da predstavlja stožer gradjanske parlamentarne opozicije, prema njegovim rečima, još nije završila svoj slobodni pad. Razlozi za to su višestruki, a jedan od njih je, navodi ovaj naš sagovornik, činjenica da aktuelna garnitura te partije, za razliku od one iz devedesetih godina, ne zna šta je plodno opoziciono delovanje jer takvo iskustvo i nema. Ta okolnost, ukazuje Stanković, može bitno ugroziti politički život Srbije:\n„Bez političke alternative politički život je mnogo siromašan, podložan korupciji, samovolji vlastodržaca i bremenit mogućnošću da neke osnovne slobode i prava budu ugroženi. Lokalni izbori pokazuju da Demokratska stranka gubi svoje glasače, dakle – nije izvesno da je trend pada zaustavljen – a razlozi za to su barem u dve stvari: ne tako malo nezadovoljstvo javnosti njihovom politikom u proteklom periodu, dakle, sada je došlo vreme za polaganje računa za sve promašaje koje je Demokratska stranka imala dok je bila na vlasti i, očigledno, ne baš veliki liderski kapacitet novog rukovodstva na čelu sa Draganom Đilasom da izgradi političku agendu i politički nastup koji bi uspeo da motiviše birače da stanu iza stranke. Uz to, treba imati u vidu i činjenicu da ova sadašnja garnitura u Demokratskoj stranci nije naročito navikla na opozicioni rad. Ta garnitura prosto nije nalik onoj koja je devedesetih godina vodila stranku i ona se teško prilagođava uslovima opozicionog delovanja“, ocenjuje Dejan Vuk Stanković.


U nedjelju, 13. oktobra, u velikoj sali KIC-a Budo Tomović, sa početkom u 12 i 18 sati biće održana koncertna promocija novog albuma dječijeg hora Zvjezdice Baš je dobro dobar biti. Mališani i njihovi roditelji će u toku zanimljivog igrokaza Rađanje dobrote, imati priliku da čuju sve numere sa novog albuma hora, ali i da nauče koliko je važno da svijet “miriše dobrotom”.\n„Želja nam je da djeci Podgorice i njihovim roditeljima priredimo sat vremena uživanja u našim novim pjesmama, ali i u kreativno osmišljenom zabavnom programu u kojem će i oni na neki način učestvovati i koji će im pokazati koliko je dobrota važna za svijet i zašto se svi zajedno moramo boriti za nju”, kazala je Ana Klepić, dirigent hora.\nNa putu do rađanja "Dobrote" publika će uživati u numerama sa novog albuma hora Zvjezdice „Baš je dobro dobar biti“: Kačamak, Skoči kolo, Djeca imaju pravo, Grade moj, Karta svijeta, Zujalica, Rijeke, Dobrota, In the name of love, Bon-ton, Tata kupa zvijezdu, Šta sve djeca vole, Božićna čarolija i Karta svijeta. Realizaciju koncertne promocije su pomogli: Dječiji savez Podgorice, KIC Budo Tomović, Isla pastile, pekara Uniprom, Montenegro Airlines, Ap Print, Primo Design, Ministarstvo ekonomije, Hotel Podgorica, Centar za očuvanje i razvoj kulture manjina, Muzički atelje Modus, Caffe Pizzeria Fufluns i marketing agencija Incognito.\nDječiji hor ,,Zvjezdice’’ postoji već 28 godina i danas je hor Dječijeg saveza Podgorice. Za sve ove godine rada, hor je iza sebe ostavio zavidan broj popularnih dječijih pjesama, prateći djecu soliste na festivalu ,,Naša radost’’ i učestvujući u brojnim emisijama u proizvodnji Radio Televizije Crna Gora (RTCG). Hor je u svijet muzike uveo mnoge mališane i iznjedrio veliki broj danas poznatih pjevača i muzičara, koji su osvajali brojne nagrade na dječijim festivalima. Danas hor broji oko 40 članova, odabranih, talentovanih učenika osnovih škola Podgorice. Dirigenti hora su Marko i Ana Klepić.\nOsmo izdanje popularne dječije manifestacije Dan Sunca biće održano u subotu, 20. septembra, u šoping moIu Delta City u Podgorici. Mališani će i ove godine imati priliku da se zaba


Ministarstvo za obrazovanje, nauku i mlade KS podržat će rad samo onih ustanova u kojima se djeci predškolskog uzrasta pruža adekvatan odgoj i obrazovanje | mon.ks.gov.ba\nMinistarstvo za obrazovanje, nauku i mlade KS podržat će rad samo onih ustanova u kojima se djeci predškolskog uzrasta pruža adekvatan odgoj i obrazovanje\nU posljednjih nekoliko godina u Kantonu Sarajevo postoji određeni broj subjekata koji su registrovani za obavljanje djelatnosti dnevne brige za djecu, obrtničke ili kao d.o.o udruženja, a u javnosti se predstavljaju kao ustanove predškolskog odgoja.\nOvim povodom, Ministarstvo za obrazovanje, nauku i mlade KS poslalo je dopis svim općinskim službama, koje su izdavale rješenja za obavljanje pomenutih aktivnosti, da u što kraćem roku resornom ministarstvu dostave sve podatke o pomenutim subjektima.\nPredškolska ustanova, za koju komisija, koju imenuje resorni ministar utvrdi da ispunjava sve uvjete propisane Zakonom i Pedagoškim standardima i normativima za predškolski odgoj i obrazovanje, ne može početi s radom prije nego bude upisana u Registar predškolskih ustanova koji se vodi u Ministarstvu, a potom i u sudski registar.\nPodsjećamo da je predškolski odgoj i obrazovanje, djelatnost od posebnog interesa i zasniva se na Konvenciji o pravima djeteta i drugim relevantnim međunarodnim konvencijama, a prema Ustavu odgoj i obrazovanje je u nadležnosti Kantona.\nMinistarstvo za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo će podržati samo rad ustanova u kojima se djeci predškolskog uzrasta pruža adekvatan odgoj i obrazovanje.


Web stranica Vlade TK - Saziv 15. redovne sjednice\nSaziv 15. redovne sjednice\nu utorak 29.05.2018. godine sa početkom u 9,00 sati u sali za sjednice\n1. Usvajanje Izvoda iz zapisnika sa 9. i 10. redovne sjednice Vlade Tuzlanskog kantona;\n2. Razmatranje prijedloga i donošenje Odluke o dodjeli koncesije za zahvatanje vode iz vlastitog izvora vodosnabdijevanja - kopanog bunara koji se nalazi u krugu privrednog društva "M.H. Građevinar" d.o.o. Živinice za sanitarne i tehnološke potrebe objekta za proizvodnju betona;\n3. Razmatranje prijedloga i donošenje Odluke o davanju saglasnosti na Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji JU Bosanki kulturni centar Tuzlanskog kantona;\nObrađivač: Ministarstvo za kulturu sport i mlade i JU Bosanski kulturni centar TK\n4. Razmatranje Izvještaja o izvršenju Finansijskog plana Zavoda zdravstvenog osiguranja Tuzlanskog kantona za period januar – mart 2018. godine;\n5. Razmatranje prijedloga i donošenje Odluke o prihvatanju teksta Kolektivnog ugovora o pravima i obavezama poslodavaca i radnika u oblasti zdravstva na području Tuzlanskog kantona;\n6. Razmatranje Mišljenja Ministarstva zdravstva i Ministarstva privrede na zahtjeve za tumačenje i izmjene Zakona o regulisanju dospjelih a neuplaćenih obaveza po osnovu doprinosa za zdravstveno osiguranje i osiguranje od nezaposlenosti rudnika uglja u Tuzlanskom kantonu;\nObrađivač: Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo privrede i Zavod zdravstvenog osiguranja TK\n7. Razmatranje nacrta Programa javnih investicija Tuzlanskog kantona 2019. – 2021. godina;\n8. Razmatranje prijedloga i donošenje odluka o unutrašnjoj preraspodjeli rashoda u Budžetu Tuzlanskog kantona za 2018. godinu;\n9. Razmatranje prijedloga i donošenje Odluke o odobravanju sredstava sa pozicije "Tekuća rezerva" Košarkaškom savezu BiH za za organizaciju I održavanje međunarodne košarkaške utakmice;\n10. Razmatranje prijedloga i donošenje Odluke o poništavanju objavljenog Javnog oglasa, raspisivanju ponovnog i utvrđivanju teksta Javnog oglasa za izbor i imenovanje predsjednika i članova Upravnog odbora Javne ustanove Odgojni centar Tuzlanskog kantona;\n11. Razmatranje prijedloga i donošenje odluka o odobravanju sredstava sa potrošačke jedinice "Kapitalni izdaci za korisnike budžetskih sredstava";\nObrađivač: Ministarstvo za boračka pitanja, Ministarstvo pravosuđa i uprave\n12. Razmatranje prijedloga i donošenje Odluke o davanju saglasnosti na Odluku Senata Evropskog univerziteta Kallos Tuzla o broju i strukturi studenata za upis na odobrene studijske programe u prvu godinu prvog i integriranog prvog i drugog ciklusa studija ,drugog i trećeg ciklusa studija na fakultete Univerziteta u akademskoj 2018/2019. godini;\n13. Razmatranje Plana upisa učenika u prvi razred srednjih škola Tuzlanskog kantona za školsku 2018/2019. godinu;\n14. Razmatranje prijedloga i donošenje Odluke o usmjeravanju transfera za posebne namjene u Budžet Tuzlanskog kantona za 2018. godinu za JU Univerzitet u Tuzli;\n15. Razmatranje prijedloga i donošenje odluka o usmjeravanju donacije u Budžet Tuzlanskog kantona za 2018. godinu za JU OŠ Edhem Mulabdić Gradačac, JU Gimnazija Meša Selimović Tuzla, JU OŠ Gornja Tuzla Tuzla;\n16. Razmatranje prijedloga i donošenje Odluke o davanju saglasnosti za popunu radnog mjesta državnog službenika putem internog premještaja.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Izraditi katastar zagađivača rijeka\nVLADA NAREDILA 19. 09. 2019. 15:06 >> 20:09 1\nPremijer Duško Marković saopštio je da je Vlada danas naredila izradu katastra zagađivača na svim ribolovnim vodama, ponovo ističući da se biznis ne može razvijati na uštrb zaštite životne sredine te da zagađivači moraju biti oštro kažnjeni. Iz bjelopoljskog sportskog ribolovnog društva "Sinjavac" pozdravljaju namjeru Vlade da zaštiti vodotoke.\nVlada je danas prihvatila prijedlog Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja da se formira radna grupa koja će riješiti problem ispuštanja otpadnih voda u rijeke, zbog čega je posljednjih mjeseci sve češći pomor ribe u rijekama.\nNakon učestalih slučajeva pomora ribe u rijekama, koji su nastali kao posledica ispuštanja različitih otpadnih voda, Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja pripremilo je Informaciju koju je Vlada danas usvojila, sa ciljem da se u narednom periodu institucionalnim i koordinisanim aktivnostima i mjerama spriječe novi incidenti.\nU Informaciji o degradaciji ribolovnih voda zbog ispuštanja otpadnih voda i odlaganja različitih vrsta otpada, navodi se da je stanje na vodotocima alarmantno i da, ukoliko se ne krene sa sistematskim rješavanjem ovih problema, slučajevi zagađivanja i pomora ribe biće sve češći.\nMinistarstvo je Informaciju pripremilo u saradnji sa kolegama sa Prirodno matematičkog fakulteta, Ministarstva održivog razvoja i Saveza sportsko ribolovnih organizacija Crne Gore.\nTakođe, ocijenjeno je da se narednom periodu mora raditi značajnije na podizanju svijesti svih građana Crne Gore, a posebnoprivrednihsubjekata,po ovompitanju.\nIstovremeno, privredni subjekti biće upoznati sa mogućnostima podrške za izgradnju uređaja za prečišćavanje otpadnih voda.\nMinistarstvo poljoprivrede će u saradnji sa PKCG organizovati dodatne prezentacije privrednim subjektima o mogućnostima korišćenja sredstava IPARD programa i grantova od 60 odsto ukupne investicije za projekte namijenjene zaštiti životne sredine.\nVlada Crne Gore Pomor ribe


"PLANT POWER": Restoran sa veganskim specijalitetima za kojima su poludeli i gurmani (FOTO) | (Vesti - 30.10.2020) Novi Sad\n30.10.2020 u 10:58h\n"PLANT POWER": Restoran sa veganskim specijalitetima za kojima su poludeli i gurmani (FOTO)\nOd vege-burgera, sendviča i pica, preko čorbica i jela sa dnevnog menija, do sirovih i pečenih poslastica uz ceđene sokove ili smutije – u novootvorenom veganskom restoranu u Novom Sadu čeka vas čitava, do sada nedoživljena paleta izvanrednih mirisa, ukusa i boja. Obroci od inspirativnih kombinacija povrća, žitarica, pečuraka, različitih začina, voća i drugih sastojaka ne ostavljaju ravnodušnim ni one najizbirljivije, dok, na iznenađenje mnogih, zadovoljavaju apetit i onih najgladnijih.\n"Plant power" je porodični veganski restoran u Novom Sadu u Ulici Braće Ribnikar 17, iz kojeg izbija toplina čim zakoračite u njega. Svetao i udoban, idealan za dragocene trenutke sa porodicom, pauzu sa kolegama ili druženje sa prijateljima. Mesto je na kom se može pojesti zdrav, sit i ukusan obrok ili će vam isti spakovati da ponesete.\nOvde ne dolaze samo vegani i vegetarijanci, već i priličan broj sportista i poslovnih ljudi. Među njima dominiraju oni koji veći deo dana provode na poslu, u sedećem položaju, poput programera ili zaposlenih u bankama, koji i sami osete da im ovakva ishrana prija. Zato je mesto idealno za kvalitetan ručak, a restoran ostvaruje i saradnje sa brojnim firmama, kako bi se zaposlenima svakodnevno obezbedili obroke koji im vraćaju energiju.\n– Često se dešava da neko ko je vegan dovede prijatelje koji se ne hrane veganski, ali i oni se oduševe ukusom i sitošću obroka, pa posle i sami dolaze ili naruče. Svi se polako okrećemo prirodi, zbog ubrzanog tempa života, stoga sve većem broju ljudi odgovara ovakav način ishrane – kaže vlasnica restorana "Plant Power", Aleksandra Backović za portal Moj Novi Sad.\nAleksandra i njen suprug Nenad, kao i kuvari koje su zaposlili, takođe su na veganskoj ishrani, te gostima priređuju ono što i sami konzumiraju. Sva jela najpre su pripremali za svoju porodicu i prijatelje, te imaju dobru osnovu, a, kako kažu, najveći kritičari su im njihova deca.\n– Mališani vrlo često dolaze sa roditeljima i njima se posebno dopadaju čorbice, faširane šnicle, čokoladne bombe i prirodni sokovi – dodaje naša sagovornica.\nRadno vreme restorana je od 8.30, kad se može naručiti doručak poput sendviča, burgera ili obrok salata. Ručak se služi od 13 časova, a podrazumeva jelo sa dnevnog menija ili nešto po porudžbini, a sve je uvek sveže pripremljeno. U dnevni meni spadaju čorba, glavno jelo i salata. Restoran radi do 19 časova, od ponedeljka do subote.\nU pripremi obroka koristi se integralno brašno i testenina, a umesto krompira batat kao zdravija i veoma ukusna zamena. U ponudi imaju i dve vrste pice od mešavina integralnog brašna, sa semenkama od celog zrna, domaćim vege majonezom, povrćem, pesto sosom i drugim dodacima.\n– Veoma su nam tražene ćufte od crvenog sočiva, brokolija i kus-kusa, kao i razni burgeri, koji uz varivo i salatu donose raznolike ukuse. Još jedno jelo omiljeno među veganima je falafel, ćufte od leblebije, koje svaki kuvar pravi drugačije. Svako ima neku svoju caku ili kombinaciju začina, a mi vas pozivamo da probate naše – opisuje Aleksandra koja je, iz zdravstvenih razloga, počela da se hrani veganski još u detinjstvu.\nUpravo je zdravlje još jedan od razloga zašto je Novosađanima potreban ovakav restoran, s obzirom na to da je sve više osoba alergično na gluten. Ovde su obroci bez glutena, te i oni bez brige mogu uživati u svakom zalogaju.\n– Čak se i naši slatkiši mogu konzumirati bez bojazni, jer se, umesto šećera, kao zaslađivači koriste fruktoza ili urma. Stoga su ove poslastice pogodne i za dijabetičare. Služimo preukusne proteinske palačinke, kao i sirove i pečene varijante kolača, poput vege-rolata, čoko bombica i domaće pite od jabuka i višanja – nabraja ova Novosađanka.\nGostima je na raspolaganju i velik izbor sveže ceđenih sokova i smutija, a neizostavna je i kafa.\n– Trudimo se da svako jelo sadrži proteine, ugljene hidrate, minerale i vlakna, a sve to može da se unese u organizam upakavano na ovaj način, iz biljnih namirnica. Često se setim reči mog nekadašnjeg profesora, dr Dragana Ivanova, koji uvek govori da iz biljaka možemo uneti baš sve što nam je potrebno. Odličan dokaz su i sportisti koji ovakvom ishranom niti gube na kilaži, niti na rezultatima. Većina ljudi kaže da posle ovakvih obroka imaju više energije – navodi Aleksandra.\nOdnedavno su u meni uvrstili i posne sarme, koje su, kako saznajemo, izazvale pravi "bum" među gostima i mnogi ih već rezervišu za predstojeće slave. Naravno, ceo jelovnik odgovara svima onima koji poste.\nOno po čemu su jedinstveni u gradu jesu "Beyond" burgeri i kobasice, koje ukusom i mirisom veoma podsećaju na grilovane burgere, te se mnogi iznenade da nisu pravljeni od mesa, već od proteina graška. Oni su posebno zanimljivi osobama koje su u tranzitu iz prelaska sa mesne na vegansku ishranu.\nUkoliko ih posetite, osoblje restorana će rado saslušati vaše utiske, predloge i ideje, jer su uvek spremni da izađu u susret potrebama i željama svojih gostiju, kako bi zajedno kreirali i eksperimentisali.\nPored obedovanja ili porudžbina na licu mesta, postoji i mogućnost dostave, pozivom na restoranski broj telefona 066/477 000 ili preko sajta Donesi.com.\nZa više informacija možete pogledati njihov sajt, Fejsbuk stranicu ili Instagram profil.\nPovezane teme Braće Ribnikar burgeri kobasice novosadski restorani plant power restorani novi sad sarma vegani veganska kuhinja veganski restorani vegetarijanci vegetarijanska ishrana


Evo koliko plaćamo iz javnog proračuna načelnicu, direktore u javnom sektoru, podobne vijećnike, samozvane stručnjake – Visokoin.com\nNaslovna » Evo koliko plaćamo iz javnog proračuna načelnicu, direktore u javnom sektoru, podobne vijećnike, samozvane stručnjake\nPrema najnovijoj statistici na osnovu prosječne plaće po podacima Federalnog zavoda za statistiku rade u prosjeku za 634KM, smješteni su na sedmo mjesto općina sa najmanjom prosječnom plaćom u FBiH, ili da pojasnimo, rade za 290 KM manje od federalnog prosjeka.\nZa razliku od običnih Visočana oni kojima ste dali vlast i oni koji su uhljebljeni u javni sektor žive puno bolje od vas i iznad ovog prosjeka. Idemo od vrha prema dnu analizirajući samo neke od pojedinačnih primjera.\nNa osnovu nama dostupnih informacija načelnica općine Visoko Amra Babić zarađuje mjesečno 4.000KM plus topli obrok koji je otprilike 8,3KM puta 22 radna dana, a što je dodatnih 182KM plus službeni auto, telefon, gorivo, dnevnice …\nAlen Omanović direktor JU “Dom zdravlja” Visoko prosječno zarađuje 3.000KM mjesečno.\nDirektor JP “Visoko Ekoenergija” Muhamed Husić, bivši i isključeni predsjednik OO SDP Visoko, zarađuje u prosjeku mjesečno 2.600KM plus topli obrok, službeni auto, gorivo, telefon, dnevnice …\nDirektor JKP “Visoko” Hasan Prelić, bivši povjerenik u OO SDA Visoko, mjesečno zarađuje u prosjeku 2.500KM također uz sve privilegije koje sa sobom nosi direktorska pozicija u javnom sektoru.\nElvedin Šabanović, bivši kadar OO ASDA i aktuelni vijećnik, direktor JU “Muzej” Visoko u prosjeku prošle godine je primao 1.500KM mjesečno plus topli obrok.\nMirnes Fatić vijećnik u aktuelnom sazivu Općinskog vijeća i član OO BPS-a Visoko u svom trećem mandatu vijećnika uposlen u JKP “Visoko” u prosjeku zarađuje 1.350KM plus topli obrok.\nDinka Omanović, državni službenik, u nekim zvaničnim dokumentima označena i kao šefica kabineta općinske načelnice porezne obveznike u Visokom u prosjeku mjesečno košta 1.300KM plus topli obrok i naknada za članstvo u Upravnom odboru.\nAmila Koso, uposlena u Općinu Visoko kao zaslužan SDA redizajnirani kadar iz 2012.godine, a danas sa malo drugačijim političkim opredjeljenjem bližim aktuelnoj vlasti zarađuje 1.200KM mjesečno plus topli obrok.\nFaris Garib, namještenik u Općini Visoko, po vlastitom ubjeđenju i IT stručnjak prima 820KM plus topli obrok.\nIz javnog proračuna prema podacima Službe za finansije od novca poreznih obveznika Visokog plaća i Reuf Herić, inače, zvanično uposlenik Novog Radija d.o.o Bihać gdje zarađuje u prosjeku 424KM, ali u prošloj godini iz budžeta Općine Visoko za dodatnu djelatnost isplaćeno mu je 12.495,51KM.\nSvi izneseni podaci o prihodima uposlenika javnog sektora i izvršne vlasti u Visokom prema godišnjem izvještaju o platama varira otprilike u rasponu od 100-200KM, ali ono što je odmah uočljivo jeste da na ovim primjerima vidimo kako uposlenici javnog sektora i oni koji žive od politike, puno bolje žive od radnika u privatnom sektoru i onih koji plaćaju porez, pune budžet i zarađuju plate potonjim. Većina od uhljebljenih političkih kadrova nalazi se i po raznim Upravnim i Nadzornim odborima, Komisijama, projektima poput onog famoznog “Cool Heating” ili zaboravljenim “vizionarskim” projektima iz propale reforme javnog sektora kada je skršen ozbiljan novac za projekte mini hidrocentrala, a koje je platilo javno preduzeće JP “Visoko Ekoenergija” uz svakako “sitne oblike pažnje” drugih naravi finansirane novcem poreznih obveznika, istih onih s početka ovog istraživanja u kojem Federalni zavod za statistiku kaže da je potrošačka korpa 2.000KM, a da radnik u Visokom prema istom tom Zavodu ima prosječna primanja u iznosu od 634KM.


9 razloga za kalcijum za decu iz Tiens-a - Najbolje za našu decu!\nPosted on 4 februara, 2018 4 februara, 2018 by milanstanic\n9 razloga za kalcijum za decu iz Tiens-a – Najbolje za našu decu!\nAkcija u Tiens-u za mesec februar 2018 godine.\nAkcija koj a je rezervisan aza mesec februar 2018 je da prilikom kupovine jednog Biokalcijuma drugi dobijate BEPSPLATNO, DAKLE CENA SE DELI NA 2.\nUmesto 3036,00 dinara cena je 1518,00 dinara\nIndikacije za primenu Biokalcijum za našu decu kod prevencije oboljenja i kao opšte sredstvo za pomoć za našu decu:\nThis entry was posted in Zdravlje Za Sve and tagged Beogard, Beograd, BIOKALCIJUM ZA DECU, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatska, Kineska Tradicionalna Medicina, Makedoniji, medicina, Republici Srpskoj, Sloveniji, Srbija, Tianshi, Tiens.


Korekcije poreza samo u slučaju poremećaja tržišta - CdM\nKorekcije poreza samo u slučaju poremećaja tržišta\nNema motiva za globalnu promjenu poreskih stopa. Izuzeci su mogući samo u slučajevima kada je korekcija nužna i kada ona nije samo u funkciji poreskih prihoda, nego i uticaja na regularnost i stabilnost tržišta, kazao je u intervjuu Pobjedi ministar finansija Darko Radunović u odgovoru na pitanje da li se priprema korekcija nekih poreskih stopa.\n“Imajući u vidu stimulativnu misiju poreske politike, moguće je da se pojedini porezi, kod specifičnih kategorija obveznika, kao što su kulturni radnici ili sportisti, posebno urede, da bi se podstakle djelatnosti od posebnog javnog interesa ili da bi se olakšala naplata”, kaže ministar.\nNakon prijedloga Vlade o smanjenju akciza na cigarete, na pitanje da li će biti intervencija još kod kojih stopa, prije svega goriva, Radunović objašnjava da su turbulencije cijena goriva prvenstveno uzrokovane zbivanjima na svjetskom tržištu.\n“Cijena nafte na svjetskom tržištu fluktuira, ali sa globalno uzlaznim trendom. Osim toga, slabljenje eura prema dolaru kao obračunskom ekvivalentu na tržištu energenata utiče na uvoznu cijenu goriva u zemljama gdje je euro domicilna valuta. U tom smislu, Crna Gora nije izuzetak, s obzirom na našu uvoznu zavisnost kod ove kategorije proizvoda. Ipak, činjenica je da periodična poskupljenja goriva nijesu izazvala lančanu inflatornu reakciju, odnosno povećanje cijena drugih proizvoda. Da jesu, morali bismo, kao 2012, reagovati, ne samo smanjenjem akciza, nego i na sve druge načine. Riječju, aktuelne cijene naftnih derivata nijesu poremetile tržište niti dovele do rasta sive ekonomije, kao što je to slučaj na duvanskom tržištu”, kazao je Radunović.\nS druge strane, dodaje on, prihodi od akciza i poreza na naftne derivate veoma su značajna stavka budžeta, ali i važan faktor naše konsolidacione politike.\n“Fiskalna politika, posebno kada je definisana u kontekstu finansijske konsolidacije, nije skup prostih tarifnih opredjeljenja po principu “uzmi tamo gdje ima. Fiskalni sistem je cjeloviti mehanizam finansiranja države, ali i alat za stimulisanje ekonomskog rasta, poboljšanje uslova poslovanja i ograničavanje sive ekonomije”, naveo je Radunović.\nOtkriva da li Ministarstvo razmišlja o ukidanju ili ublažavanju neke od mjera fiskalne konsolidacije, s obzirom da je i u ovoj godini nastavljen dobar ekonomski trendiz prošle.\n“Zadovoljni smo naplatom ukupnih prihoda, ali ne i rezultatima naplate akciza za duvan i gazirana pića. S obzirom da je finansijska konsolidacija segment ukupnog strukturnog reformskog procesa, očekujem dalje poboljšanje poslovnog ambijenta, znači i novi ekonomski rast i veću zaposlenost, prvenstveno u sektorima turizma, poljoprivrede, saobraćaja i industrijske proizvodnje. Ohrabruje i trend rasta zarada u privatnom sektoru, što će, uz usklađujuće povećanje penzija, rezultirati većom kupovnom moći stanovništva. Naravno, najlakše bi bilo da se ovi dobri rezultati trivijalno pretvore u omekšavanje naših konsolidacionih opredjeljenja i da se pretoče u trijumfalizam, kroz neko populističko prezentiranje uspješnosti ove Vlade. Mi smo svjesni da je naš konsolidacioni put tek započeo i da nas čeka i puno truda i mnogo novih izazova. Zato ćemo korekcije fiskalne politike praviti samo kada to zahtijeva ukupnost naših reformskih namjera i ubrzanje dolaska do cilja”, kazao je on.\nTagoviDarko Radunović porez\n7 Komentara na "Korekcije poreza samo u slučaju poremećaja tržišta"\nCrna Gora na listi najboljih destinacija u 2019.\nCEDIS: Kreće projekat revitalizacije mreže vrijedan preko 22 miliona eura\nU Herceg Novom 65 odsto zahtjeva za legalizaciju bez elaborata\nSrbija ponovo poseže za kulturnom baštinom Crne Gore\nPolicija riješila ubistvo Kruščića: Milošević organizator, ubica iz kavačkog klana\nUbistvo brata Luke Bojovića: Uhapšen Šaranovićev sestrić


BEZ SLUHA ZA BOLESNE: Političari odbili razgovor o liječenju raka dojke Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nBEZ SLUHA ZA BOLESNE: Političari odbili razgovor o liječenju raka dojke\nObjavljeno: 22.08.2014. u 14:33h\nFondacija Sanela Redžepagić pozvala je političare na razgovor o tome šta se može učiniti kako bi se unparijedilo lijenje žena oboljelih od raka dojke, te prevenirali smrtni ishodi ranim otkrivanjem bolesti. Niko se nije odazvao\nIako nema preciznih podataka procjenjuje se da svake godine oko 1.200 žena u BiH oboli od raka dojke. Prema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH u ovom entitetu u 2011. godini od ove bolesti oboljele su 672 osobe, od čega 660 žena – 239 ih je umrlo. Prema preliminarnim rezultatima, u 2012. godini oboljela je 471 osoba. Prema istom izvještaju, u ovim godinama rak dojke vodeći je malignitet kod žena u BiH.\nNažalost, mnogi na liječenje čekaju predugo ili nemaju adekvatnu terapiju. Upravo zbog toga Fondacija Sanela Redžepagić, osnovana nakon smrti mlade umjetnice Sanele Redžepagić, preminule od raka dojke, pozvala je sve političke partije da njihovi, kompetentni, predstavnici, učestvuju u akciji Humanost na djelu – za zdravu ženu:\n- Planirali smo da se krajem septembra u okviru naše akcije upriliči javni razgovor građana sa predstavnicima stranaka, koji bi govorili o tome šta njihova partija kani nakon izbora preduzeti na planu efikasnije zaštite žena od opake bolesti od koje godišnje oboli oko 2 hiljade žena, a umire ih oko sedam stotina – kaže Sanelin otac Safet Redžepagić, predsjednik Fondacije.\nNažalost, nijedna od osam partija nije se odazvala pozivu Fondacije. Nisu čak ni obrazložili zbog čega:\n- Mislim da su tri osnovna razloga zbog čega političari izbjegavaju javne nastupe koje nije organizovala njihova stranka, a to su :\n- strah od neugodnih pitanja građana na koja nemaju pripremljen adekvatan odgovor\n- izbjegavanje da javno obećaju nešto što će biti zapisano, a oni to neće realizovati\n- što će biti izloženi i sa građanima koji nisu naklonjeni određenoj partiji i neugodnim pitanjima koja uobičajno za skupove koje organiziraju političke partije nisu unaprijed pripremljena - kaže Redžepagić.\nNjihova zamisao bila je da se stvori svojevrsna koalicija svih političkih struktura koje budu participirale u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti:\n- Tako bi se stekli uslovi da se preventivna zaštita žena od opakog malignog oboljenja i zakonski regulira. Očito je da smo u Fondaciji bili preambiciozni jer je domaćim političarima lakše obećavati biračima da će graditi mostove tamo i gdje nema rijeka, nego se izjašnjavati o prevenciji opake bolesti koja nemilosrdno napada žene.\nU Fondaciji su imali i vrlo konkretne prijedloge za poboljšanje uslova liječenja žena, ali, očito je, nemaju s kim razgovarati o tome:\n- Da buduće zakonodavce podsjetimo , da je rak dojke najčešće maligno oboljenje žena (27%), da od istog oboljeva oko 2000 žena,a neuspije ih se izliječiti preko 700. Fondacija „Sanela Redžepagić“ predlaže da se u program stranaka koje izlaze na parlamentarne izbore ugrade kao prioritet sljedeća dva zadatka:\n- Donošenje zakona kojim će se žene određene dobi obavezati na periodični mamografski pregled, te da isti bude besplatan\n- Drugo, da se pristupi osnivanju fonda kojim bi se sakupljala sredstva za razne pomoći ženama za vrijeme liječenja i rehabilitacije od ove opake bolesti.\nČesto se kao jedan od problema sa kojim se susreću žene oboljele od ove bolesti navodi i neadekvatna terapija.\nSpomenka Hadžić, predsjednica Udruženja građanki Renesansa, kaže kako je teško govoriti o tome da li su na listama odgovarajući lijekovi jer svaka pacijentica reaguje individualno:\n- Ali je sigurno da samo kvalitetan lijek daje kvalitetan odgovor. Znam, često se to navodi kao opravdanje, da smo zemlja u tranziciji, ali život nema alternativu i cijenu. Ne možemo gubitak ljudskog života stavljati u kontekst novca. Jednog dana kada nekoga ne bude jer nije dobio pravi lijek – nema popravnog. Na esencijalnim listama su i generički lijekovi koji imaju razne nuspojave.\nKaže da se u Udruženju suočavaju i sa slučajevima pacijentica iz drugih kantona koje ne mogu dobiti terapiju pa se pokušavaju naći načini kako im pomoći. Jedan od takvih slučajeva je i pacijentica od 37 godina iz Bihaća, koja nije mogla dobiti Herceptin. Sistem zdravstva u ovom trenutku ne služi pacijentu u potpunosti:\n- Problem su i liste čekanja. Kada dođe do dijagnoze bolesti tada već stvari idu brže, uspostavlja se tretman. Ali taj period čekanja na pregled, čekanja nalaza... ne smiju se ostavljati stvari nedorečene, ako ima bilo šta sunjivo to treba ispitati. A nekoliko mjeseci, koliko može proći u svemu tome, za nekoga može značiti život.\nFondacija Sanela Redžepagić, Spomenka Hadžić


Milanu neophodan novac za transfere, određena cijena za Krunića - SportSport.ba\nU Milanu rade na nekoliko ulaznih transfera, a istovremeno pokušavaju da prodajom nekolicine igrača pojačaju budžet.\n30.08.20. 09:22 E. Škorić\nOčekuje se da Milan ubrzo ozvaniči dolaske Tiemouea Bakayoka i Brahima Diaza. I veznjak Chelseaja i krilni nogometaš Real Madrida stižu na posudbe, s tim da će Rossoneri imati pravo na otkup njihovih ugovora na kraju sezone.\nVjeruje se da će, osim njih, kao i dogovorenog nastavka saradnje sa Zlatanom Ibrahimovićem, Milan kupiti barem još dva igrača. Trenutno se radi na transferu Sandra Tonalija iz Brescije. Za "novog Pirla" Milanu je neophodno 30-ak miliona eura, a upravo toliko je trenutno budžet kluba za transfere.\nZato su neki igrači stavljeni na prodaju. Prije svih bh. reprezentativac Rade Krunić, potom desni bek David Calabria, ali i Lucas Paqueta, koji je ujedno i najskuplji među igračima sa transfer liste, ali njega za sada niko ne planira da kupi.\nŠto se Krunića tiče, za njega postoje interesi nekoliko klubova, prije svih Torina, Parme i Freiburga, dok Calabriju također love neki timovi, a za sada najkonkretniji je Cagliari. Milan želi da za Krunića i Calabriju dobije 20 miliona eura.\nCijena koju Milan traži za Krunića je osam miliona, dok prodajom Calabrije planira zaraditi 12 miliona.\nMa ovaj Krunić ako je pametan trebao bi u Fraiburg preći da igra konstantno.A njemačka liga ne može da ne valja za razvoj i napredak dalje,top liga za takve stvari :)\nspectron 30.08.20. 10:08\nKakav razvoj druze, lik ima 27 godina. On moze uhvatiti jos ovaj put neki iole ozbiljan klub i to je to. Nece sigurno sa 29-30 godina dobiti neki transfer karijere. Nije on taj kalibar\nMomak 30.08.20. 10:13\nPa ima još minimum 6-7 godina nebitno,naravno da će se "razvijati" na neki način :) Zato i każem da ode tipa Fraiburga,ali da igra konstantno.A ne da bude kao neki što odu,prodaju se u "dobar klub" i onda grije klupu :) Jer realno u životu nikad ne treba biti opcija 2 nikome,pa tako evo i u sportu\nspectron 30.08.20. 10:47\nZatresli su se Apenini nakon današnje objave Zlatana Ibrahimovića\n28.08.20. 11:27 1\nSandro Tonali trenutno je najbliže Milanu\nBorba za italijanskog veznjaka


23.10.2019. / 12:44\nBANJALUKA – Inspektorat Republike Srpske otkrio je da preduzeće „Molson Coors“ Banjaluka, jedan od najvećih uvoznika piva iz Srbije i Hrvatske, godinama ima skladište u Modriči koje nije registrovano u skladu sa zakonom, saznaje portal CAPITAL. Ovo je nastavak kršenja\nNELT LSP – Razvoj sistema integrisane logistike\n21.12.2017. / 8:00\n– Kompanija Nelt pruža apsolutni fokus na klijentove logističke potrebe. Na raspolaganju su najmodernija infrastuktura i ekspertiza u koju se godinama kontinuirano ulaže. Nelt Grupa, koja posluje na osam tržišta na evropskom i afričkom kontinentu i zapošljava 4 000 ljudi\nAerodrom Banjaluka dobija novo skladište za kargo saobraćaj\n16.09.2016. / 16:32\nBANJALUKA, Direktor Javnog preduzeća “Aerodromi Republike Srpske” Miroslav Janjić rekao je da će na Aerodromu Banjaluka u narednih šest do devet mjeseci biti rekonstruktruisana i proširena aerodromska zgrada, te izgrađeno novo skladište za kargo saobraćaj.\nInternetska platforma za rješavanje zaliha hrane nakon isteka roka trajanja\n02.03.2016. / 6:10\nLJUBLJANA, Mladi slovenački preduzetnik pokrenuo je internetsku platformu kojom uz proviziju od pet odsto pomaže preduzećima da se riješe zaliha prehrambenih proizvoda kojima prijeti da ostanu u skladištima nakon isteka roka trajanja.\nPrinos meda 40 kilograma po košnici\n17.08.2015. / 13:56\nNOVI GRAD, Za pčelare u Novom Gradu ova godina je, u odnosu na prošlu, bila izuzetno uspješna jer je omogućila prinose od 40 kilograma po košnici.\nSigejt napravio najtanje i najlaganije hard diskovi\n19.06.2015. / 17:52\nVAŠINGTON, Samsung HDD, ogranak u okviru Sigejt tehnolodžija, svjetski priznatog snabdjevača rješenjima za skladištenje, predstavio je dva nova prenosiva hard diska – najtanja i najlaganija na svijetu.\nNovi propis – trošak 270.000 EUR\n14.02.2015. / 10:09\nBEOGRAD, Kompanija Grand kafa dobila je dodatni godišnji namet od četvrt miliona evra zbog promjene srpskih procedura uzorkovanja sirove kafe.\nOduzete “Rejbanke” vrijednosti osam miliona KM\n10.01.2015. / 14:47\nBANJALUKA, Službenici Uprave za indirektno oporezivanje /UIO/ BiH u Sarajevu su privremeno oduzeli 26.400 komada sunčanih naočara, falsifikata marke “Rej Ban” procijenjene tržišne vrijednosti blizu osam miliona KM, saopšteno je danas iz UIO.\nNema viška pesticida u limunu\n03.11.2014. / 19:34\nBEOGRAD, Uprava za zaštitu bilja Srbije saopštila je da u 2014. godini nije utvrđeno povećano prisustvo sredstava za zaštitu bilja u uvoznim pošiljkama limuna, uključujući i limun porijeklom iz Turske.\nAmazon otvara prvu nevirtuelnu prodavnicu\n10.10.2014. / 11:51\nNJUJORK, Najveća onlajn trgovina Amazon planira da otvori svoju prvu nevirtuelnu prodavnicu u Njujorku preko puta poznatog solitera Empire State Building.\nGradi se Logistički centar u Pazovi vrijedan 10 miliona evra\n24.08.2014. / 7:10\nSTARA PAZOVA, U Staroj Pazovi je u petak položen kamen temeljac za izgradnju “Log Centra Beograd”, površine oko 17.000 metara kvadratnih, u koji će biti uloženo oko 10 miliona evra, što je još jedna grinfild investicija u toj opštini.\nSigurna snabdjevenost i pored manjeg prinosa pšenice\n20.08.2014. / 7:50\nBEOGRAD, Pšenica je, prema prvim procjenama, u ovoj godini zabilježila pad roda za oko 20 odsto u odnosu na 2013. godinu, zbog velike vlage od čestih kiša i posljedica poplava, ali se ne očekuju problemi u snabdjevenosti domaćeg tržišta, rečeno\nIBM kupuje Lajthaus za upravljanje bezbjednošću identiteta\n13.08.2014. / 7:15\nNJUJORK, Američki informatički gigant IBM kupuje firmu Lajthaus, izdavača platforme koja omogućava kompanijama upravljanje bezbjednošću identiteta i podataka.\nNIS kupio skladište u Bugarskoj\n12.10.2012. / 13:04\nBEOGRAD, Naftna industrija Srbije /NIS/ kupila je u Kostinbrodu u Bugarskoj skladište za tečne derivate, čiji je ukupni kapacitet rezervoarskog parka 25.500 metara kubnih.\nBanatski Dvor pušten u rad\n21.11.2011. / 14:04\nBEOGRAD, Predsjednik Upravnog odbora ruske kompanije “Gasprom” Aleksej Miler pustio je zvanično u rad podzemno skladište gasa Banatski Dvor, u prisustvu predsjednika Srbije Borisa Tadića i direktora “Srbijagasa” Dušana Bajatovića.\nKolektivna tužba protiv Amazona zbog "naduvavanja" cijena\nFrilenseri osnivaju vjersku zajednicu kako bi izbjegli plaćanje poreza?\n“Šume RS” imaju sve veći problem likvidnosti preduzeća\nNeka smanje nepotrebne nabavke i izbace besmislene projekte.\nagencije za bankarstvo entitetske ukinuti i jednu drzavnu formirati a ovo sto je do sada radilo pohapsiti i na robiju\nPiše 2 banke iz RS i 2 banke iz FBiH. Budući da si naveo 3 iz RS i 1 iz…\nnervira me sto se ovakvi clanci objavljuju dajte objavite koje sut obanke da nije komentator napisao trebao bih tragati svaka…\nLjudi, koliku zaposleni na ovakvim pozicijama mogu imati kintu? Nemam predstavu, kontam da je nezgodan posao ali i da je…


NA METI ZLIKOVACA — Bosnjaci.Net\nNA METI ZLIKOVACA\nObjavljeno: 07. December 2015. 16:12:09\nArmin ČUSTO: U današnjim uslovima mira, situacija u kojoj se nalaze Bošnjaci je veoma teška, iskazana u ne postojanju nacionalnog plana koji će doprinjeti ekonomskom, soocijalnom i kulturnom oporavku Bošnjaka, prvenstveno Bošnjaka u manjem bh.entitetu koji preživljavaju psihološki genocid i aparthejd. Navedene činjenice se moraju ponavljati kako bi shvatili ozbiljnost situacije u kojoj se nalazimo, zbog našeg historijskog usuda da često zaboravljamo šta nam se desilo, a naš merhametluk u kojeg svjesno upadamo mora prestati. Jedan od načina popravljanja našeg stanja jeste jačanje postojećih ali i izgradnji novih bošnjačkih institucija koje će u raznim segmentima društvenog djelovanja ponuditi modus vivendi bošnjačkog djelovanja.\nRadi sagledavanja potpune istine patriote ove države moraju konstantntno ponavljati opće poznate činjenice u cilju sprečavanja nasrtaja na državnost Bosne i Hercegovine, koji nikada neće prestati u glavama onih koji su krivi za agresiju i genocid na državu Bosnu i Hercegovinu, posebno današnje politike koje dolaze iz manjeg bh.entiteta. Potpisivanjem Dejtonskog mirovnog sporazuma Bosna i Hercegovina je nastavila svoji pravni kontinuitet, naravno sa novim uređenjem (entiteti, kantoni) ali koji ne umanjuju niti u jednom segmentu njenu državnost. Svoju državnost i nezavisnost Bosna i Hercegovina je krvavo platila državnost, a nad Bošnjacima je u posljednjoj agresiji izvršen jedanaesti genocid koji je trebao da u potpunosti elimniše taj autohtoni narod na tlu Evrope.\nBošnjaci su kroz historiju bili izloženi političkom, kulturnom, intelektualnom ugnjetavanju bez prava isticanja svojih vrijednosti, nacionalnog identiteta, nemogućnosti izgradnje nacionalnih instituucija koji bi predstavljale svojevrsni bedem od napada već poznatih politika i ideologija koje su kroz genocid pokušavali djelomično ili u potpunosti uništiti taj narod. U današnjim uslovima mira, situacija u kojoj se nalaze Bošnjaci je veoma teška, iskazana u ne postojanju nacionalnog plana koji će doprinjeti ekonomskom, soocijalnom i kulturnom oporavku Bošnjaka, prvenstveno Bošnjaka u manjem bh.entitetu koji preživljavaju psihološki genocid i aparthejd. Navedene činjenice se moraju ponavljati kako bi shvatili ozbiljnost situacije u kojoj se nalazimo, zbog našeg historijskog usuda da često zaboravljamo šta nam se desilo, a naš merhametluk u kojeg svjesno upadamo mora prestati. Jedan od načina popravljanja našeg stanja jeste jačanje postojećih ali i izgradnji novih bošnjačkih institucija koje će u raznim segmentima društvenog djelovanja ponuditi modus vivendi bošnjačkog djelovanja.\nDanas u Bosni i Hercegovini i svijetu djeluju veoma respektabilne institucije koje se bave promovisanjem i zaštiti interesa države Bosne i Hercegovine, Bošnjaka kao naroda, institucija kojima je područje djelovanja istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava. Jedna od tih institucija, jeste Insititut za istraživanje zločina genocida Kanada, koji kao naučna institucija sa svojim članovima u svoj spektar djelovanja stavlja genocid i njegovo istraživanje sa historijskog, pravnog, sociološkog, kriminološkog, ekonomskog, demografskog, psihološkog, politikološkog, kulturološkog, medicinskog, ekološkog i drugog aspekata. Navedeni institut sa svojim ekspertnim timom kontinuirano doprinosi borbi za istinu i pravdu, genocid koji počinjen nad Bošnjacima bude društevni fenomen (kao što je to slučaj sa holokaustom koji je počinjen nad Jevrejima) o kojem će se pisati i pričati, što podrazumjeva da niko više ne opsorava genocid nad Bošnjacima,koji uključuje osudu genocida nad Bošnjacima od strane svih država svijeta.\nInstitut za istraživanje zločina genocida u svom dosadašnjem radu izrastao je u ozbiljnu i prepoznatljivu naučnu instituciju, koja sa doktorom Emirom Ramićem na čelu neumorno traga za istinom i pravdom, pružanju pomoći onima koji su preživjeli genocid i koji su u protekloj agresiji izgubili svoje najmilije. Preko 200 hiljada ubijenih Bošnjaka, oko milion protjeranih Bošnjaka iz svojih domova, preko 50 hiljada silovanih Bošnjakinja, svakodnevno otkrivanje novih masovnih grobnica u kojima se nalaze tijela nevino ubijenih Bošnjaka pred Institut stavlja zadaću da kroz koncept koje obuhvata naučno-istraživačke projekate i metode u suradnju sa drugim insitutucijama doprinese zaštiti Bošnjaka.\nMeđutim u takvom djelovanju, zbog težine posla koji Institut obavlja, pritisci i napadi na Insitut su svakodnevni. Posljednji takav koji je i bio povod pisanja navedne kolumne jest napad koji je doživio prof. dr. Emir Ramić, direktor Insitituta za istraživanja zločina genocida od izvjesnog Luke Lukića, koji je uputio ozbiljne prijetnje po život dr. Ramiću. Cilj napada je jasan, zaustaviti djelovanje i rad doktora Ramića i Insitituta na čijem je čelu, posebno ako uzmemo obzir činjenicu da je dr. Ramić i Institut posljednjih mjeseci bio u žiži javnosti. Naime od Toronta do Atlante održano je niz manifestacija u kojima je fokus pažnje bila država Bosna i Hercegovina, obilježavanje njene državnosti, predavanja na temu genocida i značaju pisanja i pričanja o genocidu. Doktor Emir Ramić kako je to napisano u sedmičnom dnevniku profesora Ramića: „Od Toronta do Atlante“, predstavlja „svjetionik bosanske dijaspore na uzburkanom moru asimilacija“. Doktor Ramić neumorno uz potpuno uvažanje preživjelih žrtava agresije i genocida u BiH, doprinosi da se sazna istina, istina koja će kroz intelektualno i institucionalno djelovanje doći do svake države, njenih građana, vlada i parlamenata, da je genocid nad Bošnjacima rezultat planiranih politika s ciljem da se taj narod potpuno ili djelomično uništi.\nPrijetnje koje su upučene prema doktoru Ramiću, direktoru Instituta za istraživanje zločina genocida Kanada predstavlja napad na sve patriote Bosne i Hercegovine, sve Bošnjake koji su u historiji svog postojanja preživjeli jedanaest genocida. Istovremno navedna prijetnja predstavlja na određeni način i potvrdu da je dr. Ramić na pravom putu, jer mnogima smetaju činjenice i istina, koje ih bude u noćima, koje im izazivaju košmare sa slikama nevino ubijenih Bošnjaka i silovanih Bošnjakinja i kao što jednom dr. Ramić napisa „Sve dok oni negiraju genocid, mi ćemo ih tući naučnom i sudskom istinom“.\nAutor je član Internacionalnog ekspertnog tima Instituta za istraživanje zločina genocida - Kanada


Nemanja Majdov se pozlatio u Rumuniji - SportABC\nHomeOstali sportoviNemanja Majdov se pozlatio u Rumuniji\n[dropcap]DEVA[/dropcap] Džudistа beogrаdske Crvene zvezde Nemаnjа Mаjdov okitio se šаmpionskom titulom nа Evropskom kupu zа juniore.\nTakmičar, koji je karijeru počeo u klubu Randori iz rodnog Istočnog Sarajeva, kvalitet je ovoga puta potvrdio u kategoriji do 81 kilogrаmа na takmičenju održanom u rumunskoj Devi, pišu Nezavisne novine.\nNа putu do zlаtne medаlje Mаjdov je ostvаrio četiri pobjede iponom. Startovao je trijumfom nad domаćim takmičarom Rаzvаnom Onofreijem. Voljom žrijebа u drugom kolu se trebao sastati sа brаtom Stefаnom, ali je brаtskim dogovorom Nemаnjа prošаo u nastavak tаkmičenjа. Put do trofeja potom je raskrčio eliminacijom Autа Lаmаnenа iz Finske, dok je u finalu savladao Čeha Petera Jiria.\n“Nаporno sаm rаdio i ostvаrio rezultаt kаkаv sаm priželjkivаo. Konkurencijа je bilа veomа jаkа i nije bilo lаko. Ipak, još jednom sаm pokаzаo sebi dа ništа nije nemoguće i sаdа sаm pun sаmopouzdаnjа zа nаrednа tаkmičenjа”, istаkаo je Nemаnjа, čiji je stаriji brаt Stefаn na kraju zаuzeo petu poziciju.\nNemаnjа Majdov je novom zlatnom medаljom u svojoj kolekciji osvojio i dodatnih 100 bodova nа svjetskoj rаng listi, što gа stаvljа u sаmi vrh najboljih džudista planete.\nMali fudbaleri jači od poplava\nRiberi želi pehar na svom posljednjem Mundijalu\nSjeverna Koreja favorit na Mundijalu! (VIDEO)\n12.07.2014. 22:16 sportABC Fudbal Komentari isključeni za Sjeverna Koreja favorit na Mundijalu! (VIDEO)\n[dropcap]RIO DE ŽANEIRO[/dropcap] Sjeverna Koreja je poznata po svojoj zatvorenosti i držanju naroda u neznanju kako bi lideri mogli jednostavnije …\nGrčka – Bolivija 2:1\n07.06.2014. 13:40 sportABC Fudbal Komentari isključeni za Grčka – Bolivija 2:1\n[dropcap]NJU DŽERSI[/dropcap] U prijateljskoj fudbalskoj utakmici, odigranoj jutros po našem vremenu u Nju Džersiju, reprezentacija Grčke je savladala Boliviju s …


► Državna sekretarka MUP s diplomatama Libana i Venecuele o Kosovu i Interpolu\nEventualna odluka o prijemu Kosova u Interpol bi predstavljala kršenje međunarodnog prava, rekla je danas državna sekretarka u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije Biljana Popović Ivković na sastancima s diplomatskim predstavnicama Libana i Venecuele u Beogradu.\nMinistarstvo je saopštilo da je ona u razgovoru s ambasadorkom Libana Nadom Al Akl i otpravnicom poslova Ambasade Venecuele Dijom Nader de El Andari naglasila da je zahtev Kosova za rijem u Interpol pokušaj politizacije te organizacije, i da bi eventualnim prijemom bila prekršena Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti UN.\nPopović Ivković je podsetila da po pravilima i procedurama Interpola, samo države-članice Ujedinjenih nacija i posmatrači u UN mogu biti članovi te međunarodne policijske organizacije, te bi eventualna odluka o prijemu Kosova bila "presedan s nesagledivim štetnim posledicama".\nDržavna sekretarka je zahvalila Libanu i Venecueli zbog nepriznavanja Kosova i zbog poštovanja međunarodnog prava i podrške Srbiji u očuvanju integriteta i suvereniteta.\nAmbasadorka Nada Al Akl je rekla da je Liban posvećen poštovanju međunarodnog prava i da Srbija može računati na podršku njene države.\nOtpravnica poslova Ambasade Venecuele Dija Nader de El Andari je rekla da je stav njene države nepromenjen i principijelan u vezi sa zahtevima Kosova za prijem u međunarodne organizacije i institucije.\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je danas da je Rusija prijateljska zemlja Srbiji i da imenovanje Jevgenija Primakova na mesto direktora Agencije "Ruska saradnja" neće uticati na tu...


Domeni | Personal magazin - Part 3\nDomeni – Page 3 – Personal magazin\nRedovno decembarsko zasedanje suosnivača RNIDS\nPredsednik Konferencije suosnivača RNIDS-a, Vojislav Rodić, zakazao je redovno zasedanje Konferencije suosnivača, za subotu 21. decembra 2013. u 11.00 časova u hotelu “Holliday Inn“, Španskih boraca 74, Novi Beograd. Predlog Dnevnog reda:…\nPogled u budućnost komunikacija: ko će naslediti naše domene\nŽivimo u vremenu kada se pre odluke o imenu deteta proverava da li je isti domen slobodan, obezbeđuju se i rezervišu imena na društvenim mrežama, pa čak i angažuju kompanije…\nDan internet domena Srbije (DIDS) održan je 18. aprila, u hotelu “Moskva”, u Beogradu, u organizaciji Registra nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS).Četvrta godišnja konferencija DIDS 2013 bila je posvećena razvoju Interneta, kako u…\nPreko 75.000 .RS i 6.800 .СРБ registrovanih domena\nU novembru je završena promotivna kampanja za nacionalne internet domene “Nađi me lako”, a njen rezultat je da je do sada registrovano preko 75.000 .RS i 6.800 .СРБ naziva domena.…\nVlada Republike Srbije oslobađa deo rezervisanih .срб domena\nRegistar nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS) objavljuje da je Vlada Republike Srbije odlučila da se odrekne rezervacije jednog broja .срб domena. Ovi domeni će biti u statusu povlašćene registracije od…


ZAKON O SPREČAVANJU NASILJA U PORODICI: Za godinu dana primene Zakona prijavljeno 45.000 slučajeva porodičnog nasilja\nDo sada je tokom 2018. godine bilo 30 smrtnih slučajeva u nasilju u porodici, dok je od 1. juna 2017. godine do 30. 2018. godine, ukupno prijavljeno 44.728 slučajeva nasilja u porodici, upozorila je ministarka pravde, Nela Kuburović.\nKuburovićeva je na konferenciji za novinare, održanoj nakon druge sednice Saveta za suzbijanje nasilja u porodici, na kojoj su razmatrani rezultati jednogodišnje primene Zakona o sprečavanju nasilja u porodici ("Sl. glasnik RS", br. 94/2016), istakla da je broj prijavljenih slučajeva nasilja veliki, ali i da pokazuje da su žrtve ohrabrene da nasilje prijavljuju.\nOna je navela da je u 16.185 slučajeva bilo predloga za izricanje mere prilikom prijave nasilja, sudovi su usvojili produženje hitne mere na 30 dana u 15.617 slučajeva, dok su izrađena 10.503 individualna plana za zaštitu žrtava, što pokazuje da su grupe za koordinaciju koje su formirane razmatrale pojedinačne slučajeve.\nKao pojedinci imamo obavezu da prijavljujemo nasilje. Od 30 smrtnih slučajeva u 2018. godini, samo u tri slučaja smo imali prijavu nasilja, navela je Kuburovićeva i podvukla da nasilje nije privatna stvar.\nPrema njenim rečima, 44.728 ukupno prijavljenih slučajeva pokazuje da se više ne ćuti o nasilju u porodici jer se dosta radilo i na edukaciji i saradnji sa institucijama širom Srbije, a rezultati rada biće dostavljeni Vladi u formi izveštaja.\nMi ostajemo spremni za to da Zakon dorađujemo i da se sa ovim društvenim problemom borimo i dalje, poručila je Kuburovićeva.\nPotpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao je da je policija izrekla za godinu dana ukupno 28.026 mera, od toga 8.751 meru privremenog udaljenja učinioca iz stana, 19.275 mera privremene zabrane učiniocu da kontaktira žrtvu i prilazi joj, od čega su od strane sudova imali produžetak mera u 15.373 slučaja.\nOn je naveo da je nakon dva ubistva u centrima za socijalni rad prošle godine odlučeno da se ti centri reformišu u četiri faze, pri čemu je prva faza završena.\nU drugoj polovini godine radiće se na izmenama i dopunama niza zakona koji se direktno i indirektno tiču problema nasilja u porodici, što će uticati na smanjenje nasilja, jer svi treba da se borimo protiv toga, zaključio je Đorđević.


humanitarna pomoć Archives - Put vjernika\nPrema posljednjim podacima agencije UN-a, “za više od 6,5 miliona djece u Siriji je potrebna pomoć i od pomoći zavisi skoro 5,8 miliona sirijske djece u susjednim zemljama”.\nIz Turske krenuo drugi humanitarni voz s 921 tonom pomoći Afganistanu\nVoz sa 45 vagona proći će kroz Iran i Turkmenistan prije nego što stigne do Afganistana\nTalibani traže hitnu humanitarnu pomoć za Afganistan\nTalibanske vlasti tvrde su nedavni snijeg i poplave pogoršali ionako tešku situaciju afganistanskog naroda.\nMuslimanske zemlje najavile humanitarnu pomoć Afganistanu\nPrema dokumentaciji Sirijske civilne zaštite, na oslobođenim teritorijama na sjeverozapadu Sirije je usljed poplava i vjetra oštećeno ili uništeno 169 kampova interno raseljenih lica, čime je ionako loša humanitarna situacija izuzetno otežana.\nRusija i Kina uložile veto na rezoluciju o nastavku humanitarne pomoći Siriji\nRusija i Kina stavile su veto na nacrt rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda koju su predložili Njemačka, Belgija i Kuvajt o nastavku dostave humanitarne...


TRANSFER KOJI BI ODJEKNUO REGIJOM! Veznjak Zvezde o odlasku iz kluba i dolasku u Dinamo: ‘Sjedio sam kod kuće, kad odjednom…’ – Net.hr\nTRANSFER KOJI BI ODJEKNUO REGIJOM! Veznjak Zvezde o odlasku iz kluba i dolasku u Dinamo: ‘Sjedio sam kod kuće, kad odjednom…’\nFoto: Zeljko Lukunic/PIXSELL Autor: Sportski.net 22:01 17.11.2016\nTalentirani 22-godišnji makedonski veznjak Crvene zvezde David Babunski demantirao je pisanja makedonskih medija kako u ožujku napušta spomenuti beogradski klub jer nije zadovoljan minutažom.\nNaime, u Makedoniji se pisalo o tome kako je Babunski, inače igrač kojeg se povezivalo i sa zagrebačkim Dinamom koji ga navodno želi dovesti u Maksimir, u nemilosti trenera Crvene zvezde Miodraga Božovića, posebno nakon nekoliko izjava srpskim medijima i da zbog spomenutog, ali i zbog loše financijske situacije u klubu, sigurno napušta Crvenu zvezdu.\nNeki portali obnovili priču ganjajući senzaciju\nNaravno, ponovno su neki portali iz regije očito ganjajući senzaciju obnovili su priču o mogućem dolasku u Dinamo, što bi zasigurno bio transfer koji bi odjeknuo na prostoru bivše Jugoslavije, a i šire.\nTRANSFER KOJI ĆE POTRESTI REGIJU: Dinamo lovi veznjaka Crvene zvezde i bivšeg juniora Barcelone!\n‘Ma to je samo novinarska priča za neki klik ili senzaciju’\nKako bilo, Babunski je odlučio progovoriti o svemu za srpske Večernje novosti za koje je kazao kako nigdje ne ide iz Crvene zvezde.\n“Ma to je samo novinarska priča za neki klik ili senzaciju. Sjedio sam kod kuće, odjednom su mi počele stizati poruke: ‘što je ovo, je li to istina’? Pa nije istina, niti sam pričao o tome, niti imam namjeru otići iz Zvezde”, kazao je Babunski i demantirao ikakav odlazak s Marakane, a samim time i mogući dolazak u Dinamo. Babunski je istaknuo i kako je samo usredotočen na nastupe za crveno – bijele i ako postoje neke ponude, on za njih nije čuo. Istina je, međutim, to da nema veliku minutažu na Marakani te da nije dobio šansu za igru u kontinuitetu.\nNOVA SENZACIJA IZ DINAMA: Mamić želi veznjaka Crvene zvezde koji je prošao glasovitu Barceloninu školu?\n‘Situacija nije lagana, ali…’\n“Situacija nije lagana, ali u klubu kažu da vjeruju u mene, da sam perspektiva i da će mi dati šansu”, objasnio je Babunski.\ndavid babunski dinamo Makedonija nogomet