Obezbeđenje Budućnosti "naoružavalo" Varvare, špalir pljuvača i divljanje: 7 razloga zbog kojih ABA liga treba da suspenduje Moraču (FOTO) (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n18. april 2019 | 14:28 » 15:11\nNavijanje u Morači je u najmanju ruku bilo skandalozno, a navijači Budućnosti, bar grupa, pokazali su da nisu samo po nazivu "varvari", nego i po vaspitanju\nVeliko je pitanje koliko ga je uopšte bilo u dvorani, kad se za jednu ekipu napravi špalir ljudi, koji pljuju protivničke košarkaše pri ulasku na parket.\nTu od starta ne može da se očekuje bilo kakva sportska atmosfera i više puta tokom trećeg meča finala ABA lige između Crvene zvezde i domaće Budućnosti i nije bila sportska.\nIpak, nije na mestu izlizana floskula "linč" koju svi živi prelamaju preko jezika kako im se ćefne i za sve i svašta.\nBruka i za grad i za organizatore i roditelje koji su negde omanuli u podizanju pojedinaca mnogo je prikladniji izraz za ono što je viđeno u prestonici Crne Gore.\nDaleko od toga da su navijači Crvene zvezde i Partizana cvećke, imali su raznoraznih ispada i imaju ih i dalje, što pokazuju kazne i za jednan i za drugi klub. "Varvari" i pored toga nekako da dodatno pomere granice navijačkih gluposti pod firmom podrške klubu.\nUpravo zbog toga je došao trenutak da ABA liga konačno napravi iskorak, kad to već na licu mesta nije urađeno i da razmotri zatvaranje Morače.\nFoto: Budućnost VOLI / ABA-liga.com, Printskrin: Youtube, Twitter/ red star belgrade\nNavodimo nekoliko razloga zašto ovako drastična kazna ima utemeljenje i u onome što se dešavalo u sredu uveče, ali i u nekim prethodnim incidentima koje su izazivali Podgoričani.\nSve je počelo još daleko pre treće utakmice finala. Još prošle godine. Navijači Zvezde i klub su se više puta žalili da su tada pokradeni u četiri finalne utakmice koju je na kraju Budućnost dobila i otišla u Evroligu.\nIstini za volju, kad vas neko potuče pet puta kao što je Budućnost lani uradila sa Zvezdom, argumenti krađe donekle gube na snazi, ali je time održavana tenzija.\nЈедан од напада на делегацију Звезде, приликом уласка у Халу за коју се надамо да ће бити суспендована @ABA_League pic.twitter.com/7BIbnOd1r4\n— Red Star Belgrade (@RSBForum) April 17, 2019\nZvezda je ove sezone vratila uslugu i "šišala" Budućnost kako je stigla sve do meča u Podgorici. U međuvremenu su se animoziteti, stvoreni lani, "povampirili" i začeta je zla krv.\nOtud pogrdna skandiranja igračima Budućnosti "Šiptari, Šiptari", treneru Jasminu Repeši "Si*aj Repeša, si*aj Repeša", predsedniku podgoričkog kluba "Silov'o te Čović, Bokane", pa i Crnogorcima kao celini "Je**o vas Milo u d**e".\nPovrh svega, Repeša se u Beogradu žalio da takav linč nigde nije doživeo i da je odelo mogao da baci jer je bilo ispljuvano. Na ogradi iza klupe Budućnosti u Pioniru, barem vidljivih tragova pljuvački nije bilo.\nTrojica označenih navijača pljuju igrače Zvezde, Foto: Printscreen Telegraf\nAli, sve je to bio uvod u treću utakmicu i ako su navijači Zvezde u Beogradu zaista i pljunuli sa tribina na trenera gostiju, u Morači su to sa tribina rešili da premeste na parket.\nVrlo upadljivo. I da apsolutno niko ne reaguje kao da momak sa brojem 10 na dresu govori Čoviću, Davidovcu i ostalima "dobar dan" dok prolaze.\nNije bio jedini. Sa snimaka se vide bar četvorica navijača Budućnosti koji pljuju, a nemaju šta da traže na parketu Morače. Jedan od njih je čak prišao i Milenku Topiću koji je nekada i igrao za Budućnost.\nOn je bacio loptu u publiku i "naoružao" navijače, Foto: Printscreen Twitter / Youtube\nDrugo, pre početka utakmice, jedan od ljudi sa parketa je dobacio loptu navijačima koji su istom loptom pogodili Majkla Odža i Marka Kešelja.\nTreće: Poredeći atmosferu u Beogradu i Podgorici, Repeša je rekao da u prestonici Crne Gore nije video ni deseti deo onoga što je video u Srbiji.\nTo nije tačno. Istina je da su jedni vikali "ubij Šiptara", a drugi odgovorili sa "ubij Cigana". Takve stvari su nažalost navijačka svakodnevica na ovim prostorima, pa reči sve manje mogu nekoga da povrede ili uvrede na balkanskim utakmicama.\nNaelektrisana atmosfera u Podgorici tokom trećem meča finala @ABA_League lige između @KKBuducnostVOLI i @kkcrvenazvezda pic.twitter.com/IYq5sPBeq1\n— Sport Klub (@sportklub) April 17, 2019\nBilo kako bilo, govor mržnje je za osudu u kojoj god hali da se čuje. Razlika između dva slučaja je što su navijači Budućnosti i fizički napali igrače i štab Zvezde. Repešinoj klupi u Pioniru niko nije drmao ogradu, niti na njih nasrtao.\n"Varvari" su na kraju prve četvrtine hteli da se obračunaju, kada su rezervisti Zvezde sa trenerom i ostalima krenuli ka centru igrališta, a utakmica je privremeno prekinuta. Policija je reagovala i sprečila gori epilog.\nTokom druge utakmice u Beogradu kada je Zvezda demolirala Budućnost sa +38, Nemanja Gordić je pri povratku na klupu razmenio nekoliko oštrih reči sa navijačima iza svoje klupe, pa do napada srećom nije došlo.\nVujičić je napao jednog od članova Zvezdine delegacije, Foto: Printscreen Twitter\nČetvrto, članovi Upravnog odbora Crvene zvezde Branislav Baćović i Saša Vlaisavljević povređeni su na utakmici, a Zvezda je pokazala i spektar objekata koji su leteli ka njima. Tiplovi, upaljači, ekseri... čak i mobilni telefoni završili su na terenu Morače.\nKako je Telegrafu javljeno od ljudi iz kluba, čak su i pojedini članovi obezbeđenja u hali dodavali flašice navijačima koji će ih koristiti kao napadačke rekvizite i "municiju" za gađanje igrača Zvezde.\nPeto, u čitavom incidentu je učestovao čak i predsednik ženskog košarkaškog kluba Budućnost Zoran Vujičić. Nekadašnji igrač "plavih" je bez ikakvog vidljivog razloga jednom od članova delegacije Zvezde nasilno sklonio telefon u trenutku dok je ovaj snimao ulazak u halu.\nI kada navijači podižu temperaturu u dvorani, onda bar ljudi iz klubova treba da je spuštaju, a ne da stvaraju dodatne tenzije. Treba biti iskren, pa reći da je to česti "modus operandi" ovdašnjih sportskih funkcionera, a ovaj pristup nije stran ni predsedniku Zvezde.\nŠesto, na tribinama se dogodila tuča i među navijačima. Iako pristalice crveno-belih nisu mogli u Moraču, jedan od momaka koji se tamo našao je otkriven kao navijač srpskog kluba i zbog toga je na tribinama dobio batine. Na kraju je izveden iz hale, ali tek pošto je zadobio više udaraca.\nSedmo, Varvarima ovo nije prvi ispad. Jednako ne vole ni kad im u goste dođe Partizan, pa su svojevremeno Dragana Milosavljevića hvatali za glavu i tada su svi ostali u šoku, a sudije su čitav slučaj ignorisale na meču odigranom marta 2015.\nNa parketu su tokom okršaja Budućnosti i Partizana završavali i životinjski bubrezi, kao uvreda namenjena Dušku Vujoševiću, legendarnom treneru crno-belih, koji je zbog bubrega imao velikih zdravstvenih problema.\nOd skorijih ispada navijača, tu je jedan prekinut meč protiv Cedevite iz januara kada su čaše koka-kole završile na parketu. ABA liga je tom prilikom zatvorila deo tribina.\nKažnjavani su i nakon toga, kao učesnik polufinala regionalnog takmičenja samo što je tada sankcija bila novčana i iznosila je 3.700 evra.\nTrenutak kada lopta bačena sa tribina pogađa Majkla Odža, Foto: Printscreen Youtube\nABA liga poznaje četiri tipa prekršaja na utakmicama. Prekršaje učesnika, gledalaca, one usled nesavesnog delovanja sudija ili delegata i ostale prekršaje.\nPrema propozicijama takmičenja, kazne su uglavnom novčane, pa je tako recimo za onaj koji je napravio Vujičić kažnjiv sa 2.000 evra ako potpada pod član 70. nesportsko ponašanje menadžmenta.\nKada pričamo o navijačima, bacanje predmeta kojima su oni gađali igrače Zvezde se kažnjava sa 3.000 evra. Predmeti koji su opasni po život, a završe na terenu donose sankciju od 5.000 evra, a ako navijači ponove bacanje ovih predmeta, kazna je 15.000 evra.\nŠta navijači traže na terenu?? Foto: Printscreen Twitter\nVređanje na verskoj, nacionalnoj i rasnoj osnovi je 2.000 evra, a isto "košta" i ponovljeno pljuvanje. Ako navijači upale baklje i pirotehniku ili ako vređaju protivnika na rasnoj, polnoj, nacionalnoj osnovi organizator može eventualno da isprazni tribine.\nČak i kad se desi napad na igrače, trenere, osobe u pratnji kluba, službena lica, izriče se novčana kazna od 12.000 evra kao posledica loše organizacije utakmice.\nMeđutim, besmisleno deluje posledica kada se neovlašćena lica nađu na terenu - 500 evra, kao što je bio slučaj u Morači.\nPljuvanja nije bio pošteđen ni Milenko Topić kome preti označeni muškarac, Foto: Printscreen Youtube\nZamislite situaciju da neko od igrača izgubi takt i odbrusi nešto što se tom navijaču ne svidi i završi se fizičkim obračunom u kom igrač bude teško povređen.\nABA liga je, čini se, suviše olako shvatila bezbednost i deluje kao da je vidi samo kroz novac, što sa strane gledano izgleda pohlepno, ali i vrlo opasno u pojedinim situacijama.\nZbog svega navedenog, liga bi morala da još jednom otvori knjigu svojih pravila jer pojedina mesta poput Pionira, Morače, Draženovog doma ili dvorana u Zadru uopšte nisu prijateljski nastrojena mesta.\nNavijači Budućnosti su ovog puta tu tvrdnju samo oterali još korak dalje, pa su zaslužili da Morača "presuši" na bar nekoliko utakmica s početka naredne sezone.\nSan Antonio je iz Denvera poneo jedan brejk, trenutni rezultat u seriji je 1:1, a može li Jokićev tim da uzvrati istom merom? Kvota na dvojku večeras je 2,50. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za San Antonio - Denver (03.00).\nVIDEO - Varvari napali klupu Zvezde, policija sprečila haos\nViše volim da me ošamare nego da me pljunu, to je kukavički čin! Repeša odgovorio na Zvezdino saopštenje i poslao poruku navijačima Budućnosti (VIDEO)\nNema predaje, svi u Moraču: Pogledajte kako je Budućnost pozvala Varvare na meč sa Zvezdom! (VIDEO)\nOvako ni Grobari nisu izvređali porodicu Čović: Varvari skandaloznim porukama dočekali crveno-bele u Morači (FOTO)\nVarvari laserima provocirali Čovića, ovaj im odgovorio - poljupcima! (VIDEO)\nNe zaslužuju ni slovo u našem tekstu, nemaju hrabrost i prkos: Varvari žestoko isprozivali svoje košarkaše, potom i Zvezdu, a onda pozvali u "bitku za ponos"! (FOTO)\nVarvari prete: Priredimo košarkašima Zvezde fin doček! Oni su naši prijatelji, neka se osećaju kao u paklu! (FOTO)\nTagovi: Delije, Finale ABA lige, Hala Pionir, Incidenti, KK Budućnost, KK Crvena zvezda, Navijači, Varvari\nmisa tumbas 18.04.2019 19:20\nsram ih bilo...posle onakvog prijema u Beogradu djetici da im vrate ovako.\nDEJAN 18.04.2019 18:00\nNacice vas Amerikanci na karti, a onda.....\nJovan 18.04.2019 17:03\nOčekivano ni u Beogradu ništa bolje !


Započela proizvodnja pontona za Servisni centar Trogir – Marinetek Adriatic\nPočetkom mjeseca započeli smo sa proizvodnjom valobranskih elemenata za formiranje dva nova gata u Marini Trogir. Planirano je da proizvodnja svih 8 valobranskih elemenata bude gotova do božićnih blagdana a tegalj pontona sa svim sastavnim elementima i opremom je dogovoren za mjesec siječanj, kada će biti izvršeno i sidrenje pontona. Sustav za sidrenje pontonskih gatova predviđen je sa Seaflex-om a sustav privezivanja brodica sa obje strane pontonskih gatova standardnim četverovezom.


Predsednik Pastor razgovarao sa guvernerima Jordana | Savez vojvođanskih Mađara\nPredsednik Pastor razgovarao sa guvernerima Jordana\nPredsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor razgovarao je danas sa delegacijom guvernera Kraljevine Jordana koji borave u poseti Republici Srbiji kako bi se bolje upoznali sa dostignutim nivoom decentralizacije, funkcionisanjem institucija na različitim nivoima i njihovim međusobnim odnosom.\nUpoznajući goste sa radom pokrajinskog parlamenta, Predsednik Pastor je naglasio veliku važnost decentralizacije u svakoj državi koja nastoji da bude demokratska, funkcionalna i u službi svojih građana.\n„Spuštanje nivoa odlučivanja sa višeg na niži ili tzv. princip supsidijarnosti, od ključnog je značaja za unapređenje svakodnevnog funkcionisanja jedne moderne države.\nPored unapređenja funkcionisanja uprave i svakodnevnog života, na ovaj način građani se približavaju mestima donošenja odluka, pa i sami učestvuju u tom procesu.\nTo svakako utiče na kvalitet donošenja rešenja za situacije u kojima se nalazi i privreda, i obrazovanje, i zdravstvo, i mnoge druge oblasti“, rekao je predsednik Pastor.\nOn je izrazio posebno zadovojstvo što su gosti iz Jordana imali priliku na kratko da prisustvuju i današnjoj sednici Skupštine AP Vojvodine i mogli da vide način funkcionisanja pokrajinskog parlamenta, kao i negovanje multinacionalnosti, multikulturalnosti i višejezičnosi, s obzirom na činjenicu da se rad parlamenta odvija na šest jezika u službenoj upotrebi.\nPoseta delegacije Jordana odvija se u okviru projekta „Global Partners Governance“ koji finansira Velika Britanija sa ciljem davanja podrške političkim reformama u Jordanu, uključujući razvoj i podršku procesu decentralizacije i jačanju veza između nacionalnog i lokalnog nivoa vlasti.


Svet u šoku: Erdogan devojčici - "ako pogineš..." | Mondo Portal\nErdogan devojcici rekao ako pogines polozicemo zastavu na tebe\nSvet u šoku: Erdogan devojčici - "ako pogineš..." 53 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSvet 26.02.2018. / 16:42\nSvet u šoku: Erdogan devojčici - "ako pogineš..."\nIzvor MONDO/Tanjug 26.02.2018. / 16:42\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan našao se na meti žestokih kritika nakon što se u govoru pred stranačkim pristalicama obratio uplakanoj petogodišnjoj devojčici u uniformi\nKako prenosi BBC, Erdoganu je tokom govora pred pristalicama vladajuće AKP, iz publike izvedena devojčica u uniformi.\n"Vidite ko je to ovde! Devojčice, šta ti radiš ovde? Tu imamo naše crvene beretke, ali crvene beretke nikada ne plaču", rekao je turski predsednik uplakanoj devojčici.\nUshićeni Erdogan je, pak, primetio da devojčica u džepu uniforme ima tursku zastavu, a onda je rekao:\n" Ako pogineš u borbi, položićemo zastavu na tebe, daj bože. Sve je spremno, zar ne?", upitao je Erdogan, na što je devojčica odgovorila potvrdno.\nIzvor: youtube/Dimitris Logothetis\nOvakvo ponašanje Erdogana osudila je javnost na društvenim mrežama i dok su ga neki optužili za zlostavljanje dece, jedan korisnik Twittera je napisao: "Ovo je sramota. Ovo je stvarno grozno. Ona je samo dete! Ne možete joj želeti smrt i još govoriti 'daj bože' uz to!"\nDrugi je, pak objavio fotografije Erdogana i Hitlera sa decom, primetivši: "Adolf se vratio."\n"Ovaj ludi čovek neprestano veliča smrt, hvali se brojem ubijenih u Afrinu svakog dana", naveo je, takođe, jedan korisnik Tvitera.\nInače, Erdogan je svojim pristalicama držao govor o borbi u Afrinu, dok su mu oni glasno skandirali:\n"Vodi nas u Afrin!"\nTurska je krajem januara pokrenula Operaciju "Maslinova grančica" i izvela vazdušne napade na kurdske "Jedinice za zaštitu naroda" (YPG), koje podržavaju Amerikanci, a koje Ankara smatra produženom rukom terorističke Radničke partije Kurdistana (PKK).\nRedžep Tajip Erdogan turska bizarno\n27.02.2018. / 17:25\nБрига ме за турску русију америку ми балканци се сваћамо због тих ви сви што комтаришете нисте били у рат незнате какво је то зло кад се комшије које живе на балкан сваћају због турака руса американаца те силе гледају свој интерес брига њих за нас\n27.02.2018. / 02:16\nMislim da je poslao poruku. A i sta se svi grozite kad se zna da je kod njih svetinja poginuti u borbi to po mentalitetu svako od njih prizeljkuje\n26.02.2018. / 23:38\nAko hoce da ratuju,eto im Rusije i od njih ce ostati samo zariste...PUTIN!!!!!!!!!


DODIK IMA NOVU SINTAGMU - VELIKO SARAJEVO: Evo zašto je i Turke spominjao u razgovoru za beogradske novine | Bosniaks.info\nHome/Izdvojeno/DODIK IMA NOVU SINTAGMU – VELIKO SARAJEVO: Evo zašto je i Turke spominjao u razgovoru za beogradske novine\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik najavio je da će uskoro posjetiti u Srbiju, gdje će se ponovo rehabilitovati priča u vezi sa “izgradnjom energetskih objekata RS-a i Srbije na Drini i aerodromom u Trebinju, ma šta u Sarajevu uradili o tom pitanju”.\nKomentarišući izgradnju energetskih objekata RS-a i Srbije na Drini i osporavanja 23 bošnjačka poslanika iz Sarajeva, Dodik je rekao da, ako se bude radilo po pravu, ništa neće biti sporno, te ocijenio da je za Sarajevo samo Srbija problem, piše “Politika”.\nDodik je rekao da su 23 bošnjačka poslanika, koji Srbima nude “građansku zemlju”, potpisala zahtjev da se RS-u ospori ta investicija, a nije im smetalo kada je to RS prije pet godina počela raditi sa Nijemcima.\n“Uskoro ću otići u Srbiju, gdje će se ponovo rehabilitovati ta priča u vezi sa energetikom i aerodromom u Trebinju, ma šta ovi u Sarajevu uradili po tom pitanju. Dosta je više sa tim pokušajima da nam zagorčaju život. Unazad 25 godina samo se to nastoji uraditi”, izjavio je Dodik za beogradski dnevni list.\nOn je naveo da je Srbija ojačala, a RS vratila dostojanstvo, pa je teško očekivati da budu slabe.\nOn je ocijenio da su Bošnjaci “zarobljeni svojom idejom o Bosni, koju će nametnuti Srbima i Hrvatima, a prethodno će srušiti Dodika i strpati ga u zatvor”.\n“A čim se pojavi neki novi lider Srba, opet će biti osporavan i kriminalizovan. Pa šta je tu razlika u odnosu na ono što su Turci radili? Dosta je više velikosarajevskih koncepcija”, rekao je Dodik. I nastavio pričati gluposti…\nPresedan Švedske akademije : Da li će biti poništena dodjela Nobelove nagrade


Janone suspendovan na četiri godine! - Sportklub\nJanone suspendovan na četiri godine!\nMoto GP Autor:Maja Todić10. nov. 202012:24 > 12:26\nSud za sportsku arbitražu (CAS) objavio je u utorak odluku o žalbenom postupku italijanskom Moto GP vozača Andree Janonea, Svetske antidoping-agencije (WADA) i Svetske motociklističke federecije (FIM). Janoneu suspenzija produžena na četiri godine.\nPosebne žalbe uložili su Andrea Janone i WADA protiv odluke Svetske motociklističke federacije od 31. marta 2020. godine. Disciplinska komisija FIM tada je donela odluku da je Andrea Janone prekršio anti-doping pravila i da je u njegovoj krvi otkriveno prisustvo Drostanolana, anaboličkog staroida koji je na listi zabranjenih supstanci WADA od 2019. godine. FIM je Janoneu tada izrekla suspenziju u trajanju od 18 meseci.\nCAS je odbio žalbu koju je uložio Andrea Janone, ali je usvojio žalbu WADA i kazna Italijanu je sa 18 meseci produžena na četiri godine.\n„Andrea Janone suspendovan je na period od četiri godine koji se računa od 17. decembra 2019. godine. Svi takmičarski rezultati koje je Andrea Janone zabeležio počevši od 1. novembra 2019. godine biće izbrisani“, navodi se u odluci Suda za sportsku arbitražu.\nJanone je uzorak za doping kontrolu dao 3. novembra 2019. tokom trkačkog vikenda u Maleziji i tada je ustanovljeno prisustvo Drostanolona u njegovoj krvi.\nJanone je u svojoj žalbi tvrdio da nije uzimao nikakve nedozvoljene supstance i da je za sve krivo meso koje je jeo, ali iz CAS tvrde da tokom žalbenog postupka Janone nije uspeo da dokaže svoje tvrdnje, čak ni da objasni o kakvoj vrsti mesa se tačno radi, ali nije uspeo ni da dokaže da nije svojom voljom uneo steroide u organizam.\nObzirom da je teret dokazivanja ovih pojedinosti na sportisti, a ne na strani koja tvrdi da je sportista napravio grešku CAS je doneo odluku da je Janone prekršio pravila i da se smatra da je to učinio sa namerom. Upravo zbog toga, kazna mu je produžena sa prvobitnih 18 meseci na četiri godine.\nJamaha ima "popust" za Rosijev tim


Komentari - BRUKA U BRESTAČU Marina Gagić upala u kuću, pretila Darku Laziću i vređala Barbaru: Njegova majka ih jedva razdvojila\nMarina Gagić navodno je napravila pravu dramu u Brestaču kada je Darko Lazić došao u svoje rodno selo i zatražio od nje da vidi sina Alekseja. Marina je, kako prenose domaći mediji, dovela mališana, ali u tom trenutku nije znala da je kod Darka u kući i njegova devojka Barbara, a kada je to čula, nastao je haos.\nI ne treba da mu dozvoli da vidja dete u prisustvu te Barbare, onomad na rodjendanu u Kg-u napravili skandal napili se oboje pa se svadjali i bili ispred svih bas onako ulicarski.\nMa mogli bi uzivo da snimate rijaliti iz Brestaca.Svi sve serviraju medijima i na drustvene mreze,posle im djavo kriv kad ih narod pljuje.Jel misli neko na to dete?Sta ono slusa i gleda sa dve godine?\nMarina nece moci da konrolise jos dugo s kim ce biti dete dok je kod Darka.Pa i njegovo je dete.A to sto je on neodgovoran otac a i covek je tek druga prica.Jadno dete kao da je stvar pa se svadjaju oko njega.Traumirace ga svi redom.\nVidećemo tebe Barbarita kad dodje druga pardon četvrta na tvoje mesto..... Da li ćeš biti razmažena.\nБраво Марина! Не дај му да виђа дете осим у Центру за социјани рад! Мало дете нема шта да тражи у присуству разлуларених алкохоличара!\nBarbara ,za Marinu kaže da je klinka ,a isto su godiste.Obe imaju 23 godine


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Čelnike lokalne vlasti zanimaju samo lični interesi"\n04. 12. 2021. 11:40 >> 11:41 0\n"Upravo na to dominantno obilježje beranske lokalne vlasti - da brinu isključivo o ličnim interesima - smo više puta upozoravali naše sugrađane. Uz okolnost da se suočavamo sa alarmantnom situacijom negativnog prirodnog priraštaja posljednjih mjeseci i sve češćeg iseljavanja iz Berana mladih bračnih parova, očigledno je da je opšti interes građana, ovoj lokalnoj vlasti, bio i ostao u drugom planu", kazala je Kljajić.\nUvjerena je da se "i njima polako nazire kraj".\n"Jučerašnje vraćanje mandata građanima od strane jednog odbornika vlasti (DNP) označilo je i suštinski da ova nezdrava koalicija više ne postoji. Demokratska partija socijalista će i dalje predlagati odluke i rješenja koja su od opšteg interesa i na korist svih naših sugrađana. Brzo će i izbori, pa će se politički i partijski ambijent u Beranama promijeniti, eliminisanjem ove neodgovorne i ličnointeresne grupacije i saniranjem štete koju su nanijeli našoj opštini", rekla je Kljajić.\nBerane DPS Berane


Didžej u Rumuniji u doba komunizma\nRumunija obeležava 25 godina od pada komunističkog diktatora Nikolae Čaušeskua ovog decembra. VICE je pripremio serijal tekstova o životu pod Čaušeskovim surovim režimom. Pročitajte kako je Sorin Lupašku radio kao didžej u vreme kada to nije bilo baš...\nSorin Lupašku; foto: Mihai Sibianu, Studio Martin)\nNa Zapadu, gradove pod komunističkom kontrolom zamišljaju kao tmurna siva betonska prostranstva, gde se ljudi zabavljaju tako što gledaju kako im rastu nokti na nogama kroz rupe na čarapama. U nekim slučajevima, to i nije tako daleko od istine. U Rumuniji u doba komunizma, sa druge strane, bilo je načina da mladi ne zaborave da su mladi; mogli su da vezu, obrađuju drvenariju, ili – ako su živeli na pravom mestu – da posećuju igranke sa sve di-džejevima i disko-kuglama.\nNedavno sam stupila u kontakt sa Sorinom Lupaškuom u želji da saznam više o noćnom životu pod komunističkom vladavinom. Ovaj pedesetsedmogodišnjak je danas aikido trener, ali je radio kao didžej u Rumuniji od 1974. do 1996. godine, prošavši kroz pad komunizma 1989.\n„Pre osamdesetih, jedine žurke koje su trajale do jutra bile su one privatne," kaže Sorin. „Marian, mladi lokalni policajac koji je krišom zagledao svaku devojku, pitao bi me, 'Druže Lupašku, kako da budemo sigurni da večeras neće biti nekih problema?' a ja bih mu rekao 'Mariane, dođi i ti slobodno da malo đuskaš, daću ti civilno odelo, reći ću devojkama da si moj ortak'."\nDelić Sorinove muzičke kolekcije\nPrvo mesto gde je Sorin nastupao bila je škola u njegovom rodnom gradu Jašiju, 1974. godine. Odgurao je stolove i stolice u stranu, pozajmio kasetofon i snimke The Beatles, Deep Purple, Jimija Hendrixa i Pink Floyd. Osim Davea Gilmoura i kompanije („Uz to ne može da se igra" ), sve ostalo je odlično primljeno.\nPosle nezabeleženog uspeha ove skromne školske igranke, Sorin je odlučio da nastavi time da se bavi – ali je za tako nešto morao da nabavi sopstveni kasetofon. Najbolji izvor prihoda bili su lokalni tramvaji, pa je mladi promoter radio kao kondukter tri meseca i uštedeo novac da kupi kasetaš od rumunskih radnika koji su se upravo vratili iz Libije. „Bio je veliki i težak, sa dva zvučnika – većina je tada imala samo jedan," kaže Sorin. „Da ga šutneš, noga bi te zabolela. Ta kupovina je bila moje najveće životno dostignuće."\nZatim je morao da snimi odgovarajuću muziku, što nije bilo lako sredinom sedamdesetih. Radio je puštao samo lokalni folk i komunističke rodoljubive pesme, što mu nije baš odgovaralo. Jedinu „pravu muziku" mogao je da uhvati na Radio Luksemburgu i Radio Veronici, dve rane piratske zapadne stanice. Nešto kasnije, kao i drugi mladi Rumuni, počeo je da sluša Radio Slobodnu Evropu, antikomunističkog emitera koga je tada sponzorisala CIA.\nKasnih sedamdesetih, dens muzika već se slušala – Dona Summer u produkciji Giorgia Morodera – što je dovelo do otvaranja prvih noćnih klubova u Rumuniji, i radikalnih promena u funkcionisanju plesnih večeri. Pre toga nije postojao prostor posvećen toj nameni, pa je didžej poput Sorina morao da nosi ozvučenje i svu ostalu opremu sa sobom gde god ga pozovu. Kad bi puštao muziku – uglavnom na srednjoškolskim zabavama – sa prijateljem bi nosio zvučnike, gramofon, ploče i sve ostalo kroz autobus. Posle bi sve morao sam da vrati – dva zvučnika, dva magnetofona, ranac pun kaseta, ploča, kablova, mikrofon i jednu miksetu. „Ko god bi me video na ulici, rekao bi da nisam normalan." danas kaže kroz smeh.\nDisko muzika je dominirala 1979. godine. Slušala se ABBA, Boney M, Bad Boys Blue, a nemački sint-pop duet Modern Talking je navodno „rušio sve pred sobom". Sorin je već imao preko tri stotine mikseva na traci; kupovao je jeftine prazne kasete u Bukureštu i snimao muziku sa radija. Svakoj traci bi dao isti naslov: disko set lista, uz redni broj.Ponekad bi Sorin nešto izgubio u transportu – kabl, mikrofon, snimak Patkica. „Priđu mi i pitaju 'Imaš ono sa patkicama? Nemaš? E jebi ga onda!' Tako je to išlo, snalazili smo se. Ako ti treba rasveta, nađeš nekog ko radi u železnici pa od njega uzmeš signalna svetla za vozove. Ako imaš prijatelja u bioskopu, on ti pozajmi šarene folije. Sijalice u boji su bile retkost u to vreme."\nKasnije, kad je shvatio da „u magnetnim trakama leži budućnost", Sorin bi kupovao ploče od ljudi koji su se vraćali u Rumuniju iz inostranstva i presnimavao ih na kasete. Još čuva priznanice tih transakcija; „Sračunao sam da je to bilo dovoljno novca da kupim tri dačije godišnje," kaže on. „Prvi magnetni snimci koje sam kupio bile su ploče Kraftwerk, Autobahn i Das Model."\nSorin, CH diskoteka, 1979\nDo tada je Sorin već sakupio dovoljno muzike da nastupa sedam dana u nedelji bez ponavljanja materijala – samo mu je nedostajala lokacija. Bio je student elektrotehnike, ali mu je Hemijski fakultet u Jašiju dozvolio da postavi opremu u studentskom domu, spavaonice P1 i P2. Taj prostor Sorin je nazvao CH diskoteka.\nDiskoteka je imala samo jedan ključ i Sorin ga je nosio sa sobom. Okrečio je zidove, razvukao kablove, kupio stalak za ploče i uložio novac u zvučnike koje mu je sastavio kolega sa elektrotehnike. Bili su lošeg kvaliteta, ali Sorin i njegova ekipa su ih postavili na zidove i koristili ih sve dok nisu pregoreli. Onda su napravili nove. Nešto kasnije, sastavio je disko-kuglu prečnika jednog metra, i svaki panel sa ogledalom ručno zalepio.\nKad je sve bilo spremno, Sorkin je zamolio lokalne policajce da mu odobre da diskoteka bude snabdevena strujom celu noć, iako su u gradu važile restrikcije od 10 do 6. „Rekli smo 'Šefe, biće devojaka ovde – šta ako se neka razboli?'" priseća se Sorin. Pošlo im je od ruke. CH diskoteka radila je od četvrtka do nedelje, od devet uveče sve do ponoći. Ulaz je koštao 3 leja (oko 40 dinara), a prihod je išao studentskoj zadruzi, za finansiranje popravki i proširenja doma.\nBrucošijada 1981, CH diskoteka\nCH diskoteka nije imala ni garderobu, kamoli bar, a pušenje je bilo zabranjeno i zato je sve zavisilo od muzike i rasvete. „Po meni, svaki didžej mora da voli i muziku i razgovor", kaže Sorin. "Zato nikad nisam prelazio s jedne pesme na drugu a da ne kažem svima šta i koga su slušali. Ko dođe u disko, došao je na predstavu. Ako didžej pušta muziku koju voliš a ume i da te zabavi, onda je odradio posao kako treba."\nAko bi vreme bilo loše, Sorin bi se prilagodio i puštao melanholične stvari; ako bi bilo toplo, puštao bi nešto da rashladi goste; ako su uzbuđeni, terao bi ih da skaču; ako im nije do igranja, pokušao bi da ih animira. „Hajde sad svi levo, pa svi desno, i tako to."\nSorinov disko okupljao je oko 400 studenata svake večeri. „Uz mene su zavoleli rumunsku muziku," kaže kroz smeh. „Prvo mi skaču uz Life Is Life, a onda im bacim malo Andria Pope i svih četiri stotine pevaju u glas. A kad udarim u romantiku uz Fata din Vis, devojke bi padale u nesvest."\nU to vreme, didžej je u Rumuniji bio zvezda u rangu današnjeg fudbalera. Ljudi bi Sorina prepoznavali na ulici i oduševljavali se svaki put kad izda neki novi miks. Imao je i određene privilegije među studentima; odeću su mu prali besplatno, ako treba i bez čekanja, a tehničko osoblje bi se pojavilo čim ih pozove, što je i danas retkost. Za te usluge, on bi se odužio pozivnicama na sledeće disko veče. Istim sistemom protivusluga se dokopao ruskih i poljskih kasetofona. „Nisu bili neki kvalitet, ali radili su posao," kaže.\nU Sorinovoj ekipi bilo je petoro ljudi. Dvojica su se kretala kroz masu i pazila da se neko ne potuče ili ne zapali cigaretu; jedan je prodavao karte; jedan stručnjak za karate i džudo je bio na ulazu; a desna ruka didžeja se starala o rasveti i svemu ostalom. Jednom prilikom je morao da presedi četiri sata iskrivljen, stežući kabl rukama da ne bi nestalo struje.\nJoš jedna brucošijada 1986, CH diskoteka\nPredstavništvo za omladinu i turizam, ispred Komiteta za omladinu i turizam, počelo je 1982. godine da održava zvanične kurseve za disk-džokeje. Sorin se prijavio, ali kaže da nije naučio ništa novo. Teorijski deo ispita polagao se pred komisijom, ali Sorin nije morao ni da spusti olovku na papir – samo je popričao sa članovima komisije o struci, i odmah je položio.\nPraktični deo ispita je bio jednosatni disko set u klubu na obali mora. Posle nastupa, predsednik komisije je navodno rekao Sorinu „Ti si moj čovek!" i upisao mu desetku. Zvanične kvalifikacije omogućile su mu da se izdržava od puštanja muzike, u doba u kome je „malo koji didžej mogao da živi od plate." A radeći na crno, Sorin bi zaradio i do 1,000 leja (200 evra) po nastupu, obično na venčanjima, rođendanima ili maturskim proslavama. Milicija je morala da gleda na drugu stranu jer je obično slavio nešto jedan od njihovih sinova ili se udavala sestra nekog od njih.\nIste godine kada je Sorin i zvanično postao profesionalni didžej, na najvišem nivou Komunističke partije odlučeno je da bi zemlju trebalo da predstavlja rumunska muzika. Dakle, da bi diskoteke legalno poslovale, morale su da ispoštuju određenu kvotu domaće muzike, a setove je unapred morala da im odobri Komisija okružnog kulturnog saveta.\n„Uvek bih pokušao da im objasnim da ni sam ne znam unapred šta ću da puštam, da moram prvo da osetim kakvo je raspoloženje u publici," uzdiše Sorin tri decenije kasnije „Ali nije vredelo."\nIpak, novi zakoni kao da se nisu primenjivali na najslavnijeg žitelja Višija, jer niko nije dolazio da proveri šta pušta.\nSorin u Radio Holidej klubu, Kostinešti\nSorin je 1983. radio u diskoteci Ring u Kostineštiju, najvećem otvorenom prostoru tog tipa u Istočnoj Evropi. Na vrhuncu popularnosti, prodavali bi po tri hiljade karata za veče. Jamaha ozvučenje bilo je „mega-profesionalno", uvezeno iz Nemačke zajedno sa timom tehničara.\nSorin nikome nije dozoljavao pristup miksetama, iako su ljudi pokušavali da se popnu do njega skoro svake večeri. Ako bi neko i uspeo, pozvao bi Mariusa – lokalnog spasioca i izbacivača – da ih odvede.\nUpravo ta navika je okončala Sorinovu karijeru u diskotekama komunističke Rumunije. Kada je svaki set 1986. godine počinjao uz Modern Talking i You're My Heart, You're My Soul, izvesni Niku Čaušesku je upao iza miksete i pokušao da mu udeli par saveta. Kao i svakom drugom, Sorin mu je rekao da odjebe. Nažalost, ispostavilo se da je mladi Niku bio sin Nikolaja Čaušeskua, rumunskog diktatora.\nDan kasnije, dvadesetdevetogodišnji Sorin ostao je bez posla. „Teško mi je palo", priseća se. „Posao didžeja mi je bio sve, za to sam živeo."\nPošto je komunistički režim u Rumuniji pao 1989, Sorin je nastavio da radi još šest godina. Danas nastupa samo kad ga lično pozovu, na raznim manifestacijama – jednom prilikom tokom predavanja na temu minimalno invazivne hirurgije. Ali je čak i tamo, kaže, uspeo da razdrma publiku. Takođe je promoter televizijske i radijske muzike u Rumuniji i pomaže mladim umetnicima koji traže prvu šansu, ali kaže da ne voli moderne klubove. „Danas su didžejevi kao mašine," uzdiše. „Ništa ne govore, samo vrte istu stvar po sto puta. A uz to, svi puše!"\nTagged:djRomania1989Sorin LupaşcuVice BlogrevolucijaKomunizamCausescuDiktatorRumunijaČaušeskuDidžejSorin Lupašku


Novak: Skočiće mi na grbaču...\n. . . ako još budem pričao o uslovima! Novak Đoković ipak neće uspeti da ponovi uspeh iz 2016. takozvani "Novak slem" jer je od njega u polufinalu u Parizu bio bolji Dominik Tim.\nSubota, 08.06.2019. | 20:06\n„Ne znam pravo da vam kažem šta je taktika na ovakvim uslovima, pogotovo juče. To je stvarno preživljavanje, ubaciti jednu loptu više od protivnika u teren i pronaći način da dobiješ poen. Ovi uslovi... Ne znam da li sam ovako nešto doživeo ijednom u životu. Verovatno samo jednom, protiv Davida Ferera u polufinlu US Opena 2012. Tada sam izgubio jedan set i onda su prekinuli meč i odložili za sutradan. Ovi uslovi su stvarno... Ovako nešto na šljaci nisam doživeo nikada. Opet, čestitke Timu koji je uspeo da ostane psihički snažan, tvrd, stabilan kada je bilo potrebno, on je ubacio loptu kako je trebalo u teren, sa puno rotacije i spina. Poslednji gem imao sam nekoliko prednosti i 30:15, kada sam izgubio meč. Ubacivao sam sve prve servise, on je nekako vraćao sve sa dubokim spinom i rotacijom i izbacivao me potpuno sa terena. Prosto, sa te strane iz koje je on igrao poslednji gem, minimum je tri puta lakše nego sa druge, ako ste primetili, 90 odsto brejkova se dogodilo kada je igrač bio na toj strani. Tako da je bilo mnogo lakše igrati odatle", kaže Đoković.\n"Bio sam blizu uzimajući u obzir da sam bio u zaostaku tokom celog meča. Uspeo sam da se vratim, prvi put kad smo danas izašli na teren igrao sam dobro, i sad ovaj poslednji prekid. Nažalost, napravio sam nekoliko grešaka u ključnim trenucima, izgubio sam gem i on je meč završio vinerom. Svaka čast", dodao je svetski broj jedan.\n"Nema procedure... U suštini, zavisi. Ako je u pitanju jaka kiša, pljusak, tu je logično da se tere zatvara zato što ne žele da štete i škode terenu i naravno to je nešto što odlaže meč. Što se tiče vetra, tu nema nekih preciznih pravila, meni je supervizor juče rekao da dok god neki objekat, predmet, štagod ne uleti na teren i ne postane opasno po ljude i igrače, onda se igra. U prvom gemu meča je uleteo kišobran, za malo nije povredio čoveka na tribinama. Od mene je bio na tri metra, nisam znao da je kišobran tako bezopasan u tim uslovima! Oni su odlučuli tako.. Ali znate šta, vi morate da uzmete u obzir i veličinu ovog turnira. Za njih je odlaganje meča za jedan dan nešto što je ogroman trošak. Tako da tu ima mnogo više biznisa nego sporta i ono što žele igrači i što je dobro za sport, što je dobro za samu igru. Nije im to prioritet i ne samo u tenisu, nego u svim komercijalnim, globalnim sportovima, mnogo se više pažnje usmerava na vrednost karte nego na to kako se igrači osećaju na terenu. Ali dobro, to je tako kako jeste, prihvatam to, moram, deo sam sporta koji volim i igram na profesionalnom nivou i takmičim se. Nije ni prvi ni poslednji put ni meni ni nekom drugom igraču da smo deo takve situacije", poručio je šampion Melburna.\n„Ne znam.. Toliko je daleko sledeća godina, ne razmišljam o njoj. Tek sam došao sa terena i izuzetno sam razočaran. Boli poraz protiv top igrača u završnici jednog Grend slema. Šteta je. Sve što sam rekao o uslovima, rekao sam, dovoljno je, jer će verovatno da mi se ’nabace’ na grbaču zašto sam ovo ili ono rekao. To mi se stalno u karijeri dešava, tako da je bolje ovde da završim", zaključio je Đoković.\nNole bez sikiracije dobili su vatreni.


U Požarevcu počela gradnja reciklažnog centra › Made-in-Germany.rs\nU Požarevcu je pored deponije „Jeremino polje“ počela izgradnja reciklažnog centra, vrednog oko 200 miliona dinara, koji će, prema najavama, biti završen u septembru, a sa probnim radom početi 2020. godine.\nPo rečima gradonačelnika Požarevca Baneta Spasovića, Braničevski okrug bi, prema odluci Vlade Srbije, trebalo da odlaže otpad na deponiji u Lapovu, a da bi se to izvelo potrebno je izgraditi transfer stanicu koju će koristiti grad Požarevac i opštine Veliko Gradište i Golubac.\n– Ovo je početak rešavanja velikog ekološkog problema našeg grada i celog Braničevskog okruga. Postojeća sanitarna deponija nam već dvadesetak godina zadaje dosta problema, a u poslednje vreme dobija samo privremene dozvole, pa unazad desetak godina nema odvoženja otpada iz požarevačkih sela – rekao je Spasović i dodao da se već počelo sa čišćenjem divljih deponija, a da će paralelno sa ovim radovima teći i proces sanacije i rekultivacije deponije u „Jereminom polju“.\nNa 26 divljih deponija na teritoriji Požarevca nalazi se više od milion kubika otpada, što je, kako kaže Spasović, ekološka bomba i veliki problem koji treba što pre rešiti, zbog čega je, pored reciklažnog centra i transfer stanice, neophodno formirati i Centar za prikupljanje otpada za reciklažu.\nKako je objasnio glavni projektant Damjan Obućina, budući reciklažni centar i transfer stanica za otpad sastojaće se iz četiri fabričke celine, dok će se prethodna separacija otpada, predviđena strateškim dokumentima vlade, vršiti u domaćinstvima, što znači da će Požarevljani vrlo brzo morati da različite vrste komunalnog otpada odlažu u različite kontejnere.\nKapacitet novog reciklažnog centra i transfer stanice trebalo bi da bude 115 tona smeća dnevno, dok će sama linija za separaciju moći da obradi četiri tone na sat, odnosno 32 tone dnevno. Hala za separaciju će zauzimati oko 900 kvadrata prostora, a ostatak ovog kompleksa će činiti manji objekti kontejnerskog tipa. Radovi na izgradnji transfer stanice i reciklažnog centra trebalo bi da budu okončani do septembra, od kada će tu biti posla za oko 20 do 25 radnika.\nU Pančevu počela gradnja fabrike „ZF Friedrichshafen“\nOd MiG na 14/05/2019 / AKTUELNO / Ostavite komentar


sreda, 01 jun 2011 00:00\nUdru�enje proizvo?a?a mleka Srbije pridru�ilo se obele�avanju Svetskog dana mleka, 1. juna, doniraju?i zajedno sa kompanijom "Imlek" ukupno 1.500 litara mleka za pet bolnica, �kola, udru�enja i domova �irom na�e zemlje. Svetski dan mleka, za koji je Organizacija UN za poljoprivredu i hranu (FAO) odredila 1. jun, ove godine se prvi put obele�ava i u Srbiji, a cilj te manifestacije koja se �irom planete proslavlja od 2001. godine je ukazivanje na va�nost mleka i mle?nih prera?evina. Pristup obele�avanju je individualan, a zemlje sveta biraju svoj na?in proslave u saradnji sa lokalnim ili nacionalnim upravama i medijima.\nPredsednik Udru�enja proizvo?a?a mleka Srbije Ljubi�a Jovanovi? danas je Specijalnoj bolnici za cerebralnu paralizu i razvojnu neurologiju u Beogradu uru?io 550 litara dugotrajnog mleka. Donacija je predata u dnevnoj bolnici te visokospecijalizovane zdravstvene ustanove na Vo�dovcu u kojoj dnevno boravi 100 dece sa cerebralnom paralizom, a koja obuhvata i dve �kole - redovnu i �kolu po specijalnom programu.\nPreostali deo ukupne koli?ine mleka namenjen je Osnovnoj �koli za decu sa posebnim potrebama "Sava Jovanovi?" iz Sirogojna, Udru�enju samohranih roditelja i porodica dece sa invaliditetom "Plava �koljka", �koli za osnovno i srednje obrazovanje "Jelena Varja�ki" iz Vr�ca i Domu za decu i omladinu ometenu u razvoju iz Veternika.


ULOŽIĆE POLA MILIONA EVRA U OVU STVAR: Brena i Boba u Monte Karlu borave zbog NOVOG BIZNISA? (FOTO) | Komentari\nLepa Brena uskoro će postati vlasnica još jedne jahte, koja će po ceni i izgledu biti znatno luksuznija od plovila koje trenutno poseduje njena porodica.... Detaljnije»\nja mislio otisla u dzamiju da klanja\nFahreta oce da rentira jahtu, jak"Biznis"al do moga.\nHoće li biti i ***** Brene pevačice us ''sitnije Cile, sitnije, pokaži mi najbitnije'' ?\nOva zena umislila da je prinzesa Sissi, a ne izbusena ofucana kafanska pjevaljka. Neko ce gledati njene kostime?? Pa i onako je vristala polugola ili skoro gola!!\nBrena bez sminke, katastrofalno izgleda, jos izoperisana, da ne kazem palstificirana, ja bih joj preporucio magiju pcele, krema potpuno porirodna na bazi pcelinjeg otrova, podmladjuje kozu i zateze bore, provereno, moja supruga isprobala, prezadovoljna je.


Albanski hakeri napali sajt Unije poslodavaca Niša\nTema: Albanski hakeri napali sajt Unije poslodavaca Niša\n17.07.2009., 15:41 #1\nSajt Unije poslodavaca Niša, koja okuplja više od 7.500 preduzeća, jutros su napali albanski hakeri koji sebe nazivaju "Albanian and Kosova Hakers", saopštilo je to udruženje.\nPored sajta Unije poslodavaca Niša, u istom maniru napadnuti su i sajtovi više privatnih kompanija u Nišu koje pripadaju građevinskoj i mašinskoj industriji i sektoru trgovine i usluga.\nNa svim sajtovima osvanuo je isti crni natpis sa krvavo crvenim slovima "United states of Albania" i emitovane su poruke koje promovišu Veliku Albaniju sa Kosovom kao njenim sastavnim delom.\nUPS je pozvao MUP Srbije da u okviru zasebne jedinice za Internet kriminal registruje sve ove upade i preduzme mere da se uđe u trag izvršiocima i blokiraju njihovi upadi na sajtove desetine srpskih preduzeća s juga Srbije i severnog Kosova, čime im se onemogućava vidljivost na Internetu i nesmetan rad i reklamiranje proizvoda i usluga.\nKako se navodi u saopštenju, poslednjih meseci uočena je tendencija da se nanosi šteta preduzećima na jugu Srbije koji je najviše pogođen dugogodišnjom krizom i aktuelnom ekonomskom krizom.\nNamera je da se slabljenjem privrednih subjekata još više ugrozi ekonomski opstanak stanovništva na jugu Srbije i oslabi sposobnost lokalnih i republičkih vlasti da ne dozvole širenje ilegalnih kosovsko-albanskih organizacija koje propagiraju otcepljenje Preševa, Bujanovca i Medveđe i njihovo pripajanje samozvanoj Republici Kosovo.\nNapad na sajt Unije poslodavaca Niša kao najbrojnije organizacije firmi na jugu Srbije samo je jedan od brojnih primera takvog delovanja u poslednjim mesecima, istaklo je to poslovno udruženje.\n"Albanian and Kosova sheepfuckers"\n17.07.2009., 16:00 #2\nRe: Albanski hakeri napali sajt Unije poslodavaca Niša\nМа какви Шиптари, бре, ТО РАДЕ ОВЕ ГЊИДЕ ИЗ ЕУЛЕКСА...\n17.07.2009., 16:08 #3\nЕ, управо ме је заболео пенис за послодавце.\n17.07.2009., 16:25 #4\nAaa, shta ,i njima nisu isplatili ?\n17.07.2009., 17:31 #5\nSta ,nude kokice, kikiroki?\n17.07.2009., 17:58 #6\nE a kakvi su kloshari,ja jednog shipca pre par godina zaebavao USA-u.s od analbanania i on slepac to rashiro i sad se sa tim kurche.......ne znaju sami ni da smisle prosto proshirenu\n17.07.2009., 19:38 #7\nVelika je greska podcenjivati neprijatelje.\n17.07.2009., 22:58 #8\nALBANSKI HAKERI !!! kako to neozbiljno zvuci!!!\n17.07.2009., 23:07 #9\nMisliš kao kad bi neko reko Talibani japiji...\n18.07.2009., 02:34 #10\nAlbanski haker, to mu dodje isto kao Juznoafricki Kuvari ili Bosanski Mudraci\n18.07.2009., 07:26 #11\nJužnoafrički kuvari i postoje, a za druga dva nisam nikad čuo\n18.07.2009., 11:46 #12\nOtprilike tako,mada vise sam imao na umu nesto tipa '' jevrejski porno glumac''\nstvarno ,albanski hakeri,ajte molim vas.\n18.07.2009., 12:11 #13\nА шта раде Мачкови кад их нешто боли ???\nHakeri blokirali sajt bugarskog premijera\nPoslednja poruka: 04.07.2009., 11:51\nHakeri srušili nezavisni internet sajt Index.hr\nPoslednja poruka: 03.12.2008., 18:05


Savez društava Srbije za borbu protiv šećerne bolesti poslao je dopis Ministarstvu zdravlja krajem prošlog meseca, sa zahtevom da se predstavnici Saveza hitno sastanu sa ministrom kako bi razgovarali o interesima obolelih od ove bolesti iz 28 gradova u unutrašnjosti Srbije, ali do sastanka do danas nije došlo.\nU ovom dopisu oni su naveli da žele da razgovaraju o tome zašto osobe sa dijagnozom dijabetes tip 1 nemaju doživotno pravo na 150 traka mesečno, kao i zašto prava svih korisnika zdravstvenog osiguranja nisu ravnopravna vojnim osiguranicima...\nU Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje (RFZO) objašnjavaju da je Pravilnikom predviđeno se osiguranim licima obolelim od dijabetesa, a koja se leče injekcijama insulina ili insulinskom pumpom, uzrasta do 26 godina života i trudnica obezbeđuje (prema broju dnevnih doza insulina) do 150 komada traka mesečno i do 150 lanceta, ili do 30 umetaka za automatsku lancetu mesečno i osiguranim licima obolelim od D. Mellitus preko 26 godina života koja su na intenziviranoj konvencionalnoj terapiji (četiri i više doza dnevno) ili na terapiji insulinskom pumpom, 50 traka mesečno.\nPredsednica Saveza, Latinka Milojević pita da li to znači da se nakon 26. godine svi pacijenti sa dijabetesom izleče. Posebno naglašava nepravdu što civilni korisnici zdravstvenog osiguranja nemaju, poput vojnih osiguranika, jednak pristup medicinskim sredstvima.\nU RFZO kažu da pravo na test trake ostvaruju oboleli koji su na intenziviranoj konvencionalnoj terapiji insulinom, bez obzira na tip šećerne bolesti, u količini od 50 traka mesečno, na osnovu mišljenja lekara.\nNa pitanje zašto svi insulin zavisni dijabetičari nemaju pravo na određen broj traka kao što je to slučaj sa vojnim osiguranicima, RFZO navodi da je obim i sadržaj prava osiguranih lica Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, propisan Zakonom o zdravstvenom osiguranju ("Sl. glasnik RS", br. 107/2005, 109/2005 - ispr., 57/2011, 110/2012 - odluka US, 119/2012, 99/2014, 123/2014, 126/2014 - odluka US i 106/2015) i podzakonskim aktima donetim za njegovo sprovođenje.\nSavez kao bitno pitanje ističe i to što je Upravi za javne nabavke omogućeno da tenderom državne apoteke nabavljaju "najnekvalitetnije kineske insulinske igle koje RFZO plaća po ceni najkvalitetnijih odgovarajućih za postojeće penove", a u RFZO ističu da igle za pen špric nabavljaju same zdravstvene ustanove koje mogu da nabavljaju samo ona medicinska sredstva koja su upisana u Registar medicinskih sredstava, a koji vodi Agencija za lekove i medicinska sredstva čime se garantuje ispravnosti i bezbednost upotrebe.\n- Na osnovu toga, apoteke su onemogućene da naprave takvu tehničku specifikaciju kojom će propisati neke diskriminatorske uslove, koji kvalitet opisuju, a za isti ne postoje validni podaci akreditovanih laboratorija kojima se utvrđuje razlika u kvalitetu - navodi se u RFZO.\nSavez traži odgovor i o uslovima hiperbaričnog lečenja koje se ostvaruje samo sa izveštajem određenih lekara sa tercijarnog nivoa. Iz RFZO napominju da nijednim podzakonskim aktom pre 2. oktobra 2015. godine, kada je stupio na snagu Pravilnik o načinu, postupku i indikacijama za upućivanje osiguranih lica na lečenje hiperbaričnom oksigenacijom ("Sl. glasnik RS", br. 81/2015), "nije bio normativno uređen postupak upućivanja osiguranih lica na lečenje hiperbaričnom oksigenacijom na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja".\nIzvor: Vebsajt Danas, 30.12.2015., A. V. Malušev


arhitekton 12 | Arhitekton\nMeeting of design students – Meds Istanbul 2011\n10. februar 2012. 10:39 Nema komentara MEDS se organizuje svake godine u drugoj zemlji sa ciljem da se ideje i uticaji ove organizacije prenesu širom Evrope. Drugi MEDS događaj održan je početkom avgusta 2011. godine u Istanbulu u Turskoj. Tema radionica za 2011. godinu bila je jukstapozicija kontinenata Evrope i Azije unutar gradskog centra Istanbula.\nDetaljnije » Zgrada B5\n08. februar 2012. 11:28 Nema komentara Projektovan kao sertifikovan objekat “klase A” (koja je ekvivalentna najvišoj oceni u sistemu za ocenjivanje zelenih zgrada – LEED platinum (Leadership in Energy and Environmental Designnajviši)), B5 ima volumen paralelopipeda sa staklenom fasadom koja prekriva pet spratova objekta i ima izgled koji podseća na sliku bar koda.\nDetaljnije » Poslovni i proizvodni kompleks – PRATIC\n03. februar 2012. 13:08 Nema komentara U gradu Faganja u provinciji Udine predstavljen je novi poslovni i proizvodni kompleks firme Pratik, koja se bavi proizvodnjom fasadnih sistema tj. zid zavesa. Firma GEZA projektovala je i izgradila kompleks u blizini autoputa koji iz Udina vodi u Spilimbergo.\nDetaljnije » Promišljanje arhitekture i ekologije\n03. februar 2012. 11:04 Nema komentara Muzej Cité de l’Océan et du Surf Stevena Holla nenametljivo koristi vizuelni rečnik – belo, transparentno, u pokretu da dočara svoju namenu i sa druge strane da ostvari skladan odnos sa prirodnim okruženjem. Izbor arhitektonskih sredstava proističe iz paralelnog promišljanja – umetničkog i naturalističkog.


KUŠADASI-HOTEL MELIKE 2*\nKUŠADASI-HOTEL MELIKE 2* - 10 noćenja / PP / autobus\nCENA: Leto 2019 / SPECIJALNA PONUDA: od 232 €\nSadržaj hotela: Recepcija, sef na recepciji, restoran, a la cart restoran, bar, otvoreni bazen sa delom za decu, radnje, usluga pranja veša, usluga čuvanja dece, lift, parking, internet u holu\nOpis smestaja: Hotel ima ukupno 72 sobe. Sobe su standardne dvokrevetne i trokrevetne (maximalno primaju 3 odrasle osobe).\nMesto: Kušadasi (Ladies beach)\nDo aerodroma Milas/Bodrum: 120 km\nDo plaže: 50 m (Plaža je peščana. Ležaljke i suncobrani se dodatno naplaćuju.)\nNapomena: Hotel prijatne i domaće atmosfere, u blizini šetališta i popularne plaže Ladies beach.\n1. dan: N.Sad-Bgd- Niš Okupljanje putnika na parkingu pola sata pre predviđenog vremena polaska. Polazak autobusa u navedeno vreme. Noćna vožnja sa kraćim usputnim pauzama po potrebi.\n12. dan: Odabrano letovalište - Niš-Bg-NS Napuštanje hotela. Polazak autobusa u navedeno vreme. Vožnja sa kraćim usputnim pauzama po potrebi i na granicama.\n13. dan: Niš -Bg-NS Dolazak na mesto polaska\npo osobi 232 270 286 286 286 286 286 232 232 228\n1/1 soba 313 370 394 394 394 394 394 313 313 307\ndodatni krevet 187 214 225 225 225 225 225 187 187 184\n1. dete (7-13) 126 145 153 153 153 153 153 126 126 124


May 18, 2015 MasterCard, Masters of Code, programiranje\nKompanija MasterCard pretražuje svet sa ciljem da pronađe najboljeg programera na svetu. Ova kompanija organizuje Masters of Code, svetsko takmičenje čije će finale biti održano u Silikonskoj dolini od 5. do 6. decembra 2015. godine, gde će se okupiti top deset regionalnih programerskih timova iz svih delova sveta. Sledeći regionalni hakaton se održava u prostorijama Lool inkukbatora u Tel Avivu, u Izraelu, od 11. do 12. juna, a ono što je važno je da timovi iz Srbije imaju pravo učešća.


Muljatorski poslovi princa Čarlsa: Ljudima uništava živote\nSvet Autor:Ksenija Prodanović11. feb. 202122:22\nNakon što su otkrili prljavu tajnu kraljice Elizabete druge, britanski Gardijan sada se obrušio na njenog potomka, princa Čarlsa koji je tajnim putevima uspeo da bude izuzet iz pojedinih zakona i na taj način sprečavao svoje stanare da kupe kuće u kojima žive godinama.\nElizabetina prljava tajna: I monarhija je korumpirana\nGardijan je proteklog vikenda otkrio da je kraljica uspešno lobirala da britanska vlada izmeni nacrt zakona koji bi otkrio njeno „sramotno“ privatno bogatstvo javnosti. Sada prenosi da je kraljevska porodica koristila tajnu proceduru kako bi stavila veto na tri parlamentarna zakona i tako sprečila stanare imanja princa Čarlsa da kupe domove u kojima su decenijama.\nKornvolsko vojvodstvo vredno milijardu funti dobilo je specijalni status na osnovu kog su mogli da uskrate prava stanarima da kupe svoje domove.\nZahvaljujući ovoj mutnoj proceduri, kraljica i princ Čarls mogli su da stave veto na zakone koje su ministri i parlament odobrili i tako nateraju stanare da žive u domovima čija je vrednost pala. Stanari ne mogu da prodaju ili stave domove pod hipoteku i tako, primera radi, plate troškove lečenja.\nDžejn Gidins, koja živi u jednoj od kuća u selu Somerset kaže da je „feudalni i anahroni“ sistem nepravedno favorizovao Čarlsa na uštrb njene porodice. „Kada mi umremo, našoj deci će ostati nekretnina koju neće moći da prodaju“, rekla je ona.\nSa druge strane princ Čarls može da nastavi i ubira prihod od kirije koju mu stanari plaćaju svake godine. Princ je odbio da odgovori na pitanje da li su on ili njegova porodica lobirali da budu izuzeti iz zakona.\nFoto: Jake McPherson / SWNS / SWNS / Profimedia\nGardijan je, međutim, utvrdio da su princ Čarls i njegova majka dobili na odobravanje tri zakona zahvaljujući misterioznom procesu poznatom kao “kraljičina saglasnost”.\nReč je o svojevrsnoj instituciji u parlamentu koja podrazumeva da kraljica praktično može da u tajnosti utiče na formiranje britanskog zakonodavstva jer parlament mora da zatraži od kraljice saglasnost pre nego što odobri predlog zakona. Zahvaljujući tom mehanizmu, kraljica je uložila veto na više od 1000 parlamentarnih zakona tokom svoje vladavine, uključujući i menjanje zakona kako javnost ne bi otkrila kolikim bogatstvom kraljica raspolaže.\nIsta procedura omogućila je Čarlsu da pregleda predložene zakone u slučaju štete na njegovom imanju od kog ubira privatan prihod od 22 miliona funti godišnje. Princ je od 1970. do 2020. uložio veto na bar 275 nacrta zakona, od zabrane lova na lisice do naslednog prava.\nPo tradiciji, Čarlsu kao nasledniku trona, ide prihod koji dobija od svog vojvodstva. Reč je o imanju stvorenom 1337. godine na 52.000 hektara zemlje koja se prostire na 21 okrugu Engleske i Velsa. Uz velike delove Kornvola, princ je vlasnik i terena za kriket Oval u Londonu, većeg dela Dartmura i zemlje u Gločestširu, Somersetu, Viltširu i Dorsetu.\nRanka je prva Srpkinja gradonačelnica u Australiji\nJoš jedna mračna tajna Severne Koreje\n„Švedski model“ ili pod ključ: Sad znamo ko je bolje prošao\nTri sporna zakona\nGardijan je naveo tri zakona u koje je princ umešao svoje prste. Prvi je zakon o zakupu iz 1967. na osnovu kog princ, koji je preuzeo imanje kada je napunio 21 godinu, 1969. godine, može da ne odobri stanarima da kupe domove u kojima žive pod uslovom da su to kuće koje su proglašene za arhitektonski ili istorijski važne.\nNa osnovu izmene drugog zakona o stanovanju iz 1993. godine, stanari vojvodstva na ostrvima Scili i Dartmur ne mogu da otkupe svoje domove. Treći zakon u koji su kraljica i princ umešali prste je izmena i dopuna zakona o stanovanju iz 2002. kada je u zabranu otkupa uključeno i seoce Njuton Sent Lo u blizini Bata u Somersetu.\nDžejn Gidins je jedna od tri stanara u selu koji ne mogu da otkupe svoje domove od vojvodstva. Ona i njen suprug su zakupili džordžijansku kuću 1996. godine.\n„Dvadeset pet godina smo ulagali ogroman novac i ljubav u renoviranje kuće“, rekla je ona očajna što kuću sada ne mogu da otkupe i, samim tim, prodaju nekom drugom.\nKaže da je glavno pitanje: „Zašto je kruni dozvoljeno da nastavi sa ovim feudalnim sistemom?“\nbritanska kraljevska porodicaBritanska kraljica Elizabeta IIbritanski parlamentGardijanPrinc ČarlsVelika Britanijazakoni


| Može li neko ko stalno ne govori istinu da bude legitimno na vlasti?dvogled.rs\nPred ove izbore smo u ponešto novoj situaciji u odnosu na ranija vremena. Glavni favorit na izborima je osoba koja je praktično izgubila sav kredibilitet u obaveštenoj javnosti. Možda najspektakularnija ilustracija za ovu pojavu, pored desetina drugih, je Vučićeva izjava od pre godinu dana u kojoj kaže kako SIGURNO neće biti kandidat za predsednika Srbije:\n„Ne bih želeo, i sasvim sigurno neću biti predsednik Srbije. Ne kažem da ću biti premijer, ponosan sam na to šta smo, kako i koliko uradili za manje od dve godine, a predsednik države niti mogu, niti želim da budem, niti sam ikada imao takve ambicije.“\nDanas, kada Vučić nešto govori, kredibilitet koji on ima ravan je nuli u smislu da je kredit koji on ima dok govori jednak nuli, a ne da je fizički ili faktički nesposoban da kaže nešto istinito. Najverovatnije sasvim svesno, sadašnji premijer i kandidat za predsednika doveo je sebe u situaciju da potpuno izgubi apstraktan kredit koji pre 5 godina, zajedno sa Tomislavom Nikolićem, dobio da bi se kaznila ranija garnitura koja je takođe radila na tome da izgubi kredibilitet, pa ga je najzad i izgubila.\nMeđutim, iako sasvim bez kredibiliteta, Vučić će možda biti izabran. Da li to znači da će on legitimno biti na vlasti?\nOvo je inače krupan problem i tiče se dvojake prirode demokratije. Savremena demokratija sastoji se od dva dela: 1) vladavine većine i 2) vladavine prava. Oba ova dela su neophodni, ali oni mogu biti u protivrečnosti. Ako većina izabere nekoga ko je protiv vladavine prava, on će određeno vreme biti na vlasti, jer ne postoji niko drugi ko zadovoljava uslov 1. Međutim, ako on ne zadovoljava uslov 2. onda će nastati krupan problem.\nDanas su čak i SAD u sličnom problemu. Tramp je izabran i može da donosi izvršne uredbe. Ali, osim vladavine većine, u SAD postoji i vladavina prava i moguće je da sudije ospore ovu uredbu i stave je van snage. Sličan sistem imamo i mi, ali je on mnogo nestabilniji.\nDa imamo institucije koje rade svoj posao, na primer u slučaju SAVAMALE, bilo bi mnogo teže da na funkciju bude izabran korumpiran političar. To bi bilo tako i zbog javnosti, a možda bi postojala i formalna prepreka za kandidaturu, ako je političar pod istragom ili krivično kažnjavan. Ukoliko tužilaštvo i sudovi ne rade svoj posao, ostala bi javnost koja bi pritiskala u pravcu poštovanja vladavine prava.\nOnaj ko je izabran, a ne poštuje vladavinu prava, moraće da se pobrine da nijedna druga institucija osmišljena da štiti vladavinu prava ne funkcioniše. On će morati da cenzuriše medije, pritiska sudije i tužilaštvo, ometa sve druge institucije. A pošto to radi, on je “na vlasti” samo uslovno. VLAST na kojoj je on nije demokratska vlast čiji je zadatak da štiti vladavinu prava. U neku ruku, vlast u uobičajenom smsilu se povukla pred njim. On jeste na vlasti, ali bez ključnog dela legitimiteta, jer radi suprotno od onoga što je glavni zadatak vlasti.\nOvaj način gledanja na vlast mogli bismo nazvati kantovskim, pošto je Kant smatrao da je poštovanje osnovnih dužnosti i zaštita univerzalnih vrednosti, kakve su istina, sloboda, vladavina prava, nešto bez čega se društvo i država raspadaju. Ali, mi smo danas u neoliberalnom dobu u kojem mnogi negiraju da univerzalne vrednosti postoje. U njemu je moguće imati, čak i na vlasti, političara bez legitimiteta ili sa veoma narušenim legitimitetom. Protivljenje ovom nestanku univerzalnih vrednosti danas bi se moglo zvati leva politika ili levica. Ali, levica trenutno nije baš u modi.\nIspostavlja se da mnogi ljudi žele da vladavina prava ne postoji ili da makar ne postoje prava drugih, a da se sve svede na prava onih koji su na vlasti ili blizu vlasti.\nDakle, imamo izbor: Kant ili Fridman?\nJanković ili AV? 🙂\n← Izlazak iz autokratije\nJelen, zečevi i vučići →


eKupon.ba - MOSTAR, Hotel Carpe Diem 4*: Uživajte u dvodnevnom odmoru u novoizgrađenom gradskom hotelu unikatnog dizajna i priuštite sebi trenutke za pamćenje!\nDva noćenje za dvije osobe sa uključenim doručkom\nMOSTAR, Hotel Carpe Diem 4*: Uživajte u dvodnevnom odmoru u novoizgrađenom gradskom hotelu unikatnog dizajna i priuštite sebi trenutke za pamćenje!\nOdaberite između jednog ili dva noćenja za dvije osobe u dvokrevetnoj sobi sa uključenim doručkom u Hotelu Carpe Diem 4*\ndva noćenja za dvije osobe u dvokrevetnoj sobi sa uključenim doručkom\nDodatne doplate djeca od 6 do 12 godina 20 KM po noći, a iznad 12 godina 40 KM po noći.\nBoravišna taksa iznosi 2.00 KM po osobi/danu.\nOBAVEZNA PROVJERA SMJEŠTAJNIH KAPACITETA s hotelom na broj 036 831 681 ili putem maila carpediemmostar@gmail.com.\nHotel Carpe Diem je novoizgrađeni gradski hotel unikatnog dizajna sa 18 luksuzno opremljenih soba udaljen samo nekoliko minuta vožnje od stare jezgre grada Mostara. Standard dvokrevetna soba ima minibar, sef, klimu, sto, TV, u kupatilu je kada ili tuš, besplatan toaletni pribor, fen za kosu.\nMostar je dobio ime po čuvarima mostova na obalama rijeke Neretve. Najveća atrakcija ovog grada je Stari most, izgrađen u 16. stoljeću, koji je pod zaštitom UNESCO-a. U Mostaru vam nikada neće biti dosadno. Šetajući njegovim prepunim ulicama osjetićete istorijsku, umjetničku i kulturnu vitalnost grada. Posjetite pozorišta, centre kulture, kuće-muzeje i galerije i popričajte s mještanima, posjetite festivale i manifestacije gdje ćete na svojoj koži osjetiti svu živost i novi procvat ovog očaravajućeg grada. Ako odlučite posjetiti Mostar, takođe imate mogućnost za izlete u Međugorje, kanjon Neretve, Počitelj i druga mjesta.\nCarpe Diem Group doo\nTel: 036 831 681 / / / email /


Herceg Novi te zove i poklanja letovanja - LookerWeekly.com magazin\nHerceg Novi je među najlepšim, a trenutno i najsigurnijim, turističkim destinacijama u Evropi. Grad u kome je epidemija korona virusa završena, bezbednost i zdravlje gostiju i svojih građana postavlja kao apsolutni prioritet.\nHerceg Novi je omiljen među Srbima, a Srbi su naši brojni i uvek dobrodošli gosti – poručuju iz Turističke organizacije Herceg Novi.\nDa je to tako govori i najnovija akcija ove Turističke zajednice u kojoj poklanjaju brojna letovanja. U sklopu kampanje #HercegNoviTeZove Turistička organizacija Herceg Novog poklanja besplatne aranžmane za letovanje u Herceg Novom u drugoj polovini jula. Sve što treba da uradite jeste da se prijavite putem formulara na linku http://hercegnovitezove.com/\nU saradnji sa lokalnim privrednicima Turistička organizacija Herceg Novog je obezbedila vredne nagrade. Prve tri nagrade koje dodeljuju su 5-dnevni boravci u ACD Wellness & Spa hotelu, Lazure Marina & Hotel i Hotel Play za 4 osobe.\nPodržite i vi akciju #HercegNoviTeZove tako što ćete podeliti fotografiju za kampanju na svom Instagramu, Facebooku i Twiter nalogu uz hashtag #hercegnovitezove.\nIzvlačenje dobitnika biće obavljeno 06.06.2020. na Instagram profilu TO Herceg Novi, zato ga zapratite i imajte spremne kofere.


Hotel za New Quay (Wales) : 163 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini New Quay Poređati prema :\nOvaj hoteli je najbliži: New Quay Stil ovog hotela za grad New Quay je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Sa kapacitetom od 7 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Ro...Još informacija\nCastle Hotel je u blizini New Quay U hotelu Castle Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Aberaeron: Restoran, Bar, Sobe za nepušače, Televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Hotel ima ...Još informacija\nTyglyn Hotel sa 3 zvezdice\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Ciliau Aeron sa pozicijom jugoistok za grad Aberaeron, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko...Još informacija\nHighcliffe Hotel ima 15 soba/e/u. Cene se kreću od 3 634 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Na 3 minuta hodom udalje...Još informacija\nPenrhos Golf & Country Club Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Penrhos Golf & Country Club pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Llanrhystyd: Restoran, Bar, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan park...Još informacija\nThe Falcondale Hotel & Restaurant Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Falcondale Drive, pozicija mu je zapad za grad Lampeter, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.U hotelu The Falcondale Hotel & Restaurant pronaći ćete sve usluge, a posebno: Re...Još informacija\nDremddu Fawr Farm Hotel sa 0 zvezdice\nNalazi se u ulici Creuddyn bridge, pozicija mu je zapad za grad Lampeter, a od centra je udaljen samo 15 minuta hodom.Stil hotela Dremddu Fawr Farm je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su:...Još informacija\nThe Black Lion Royal Hotel Hotel sa 0 zvezdice\nPozicija ovog hotela je zapad za grad Lampeter, a nalazi se u ulici High Street, na samo 13 minuta hodom od centra grada.Stil hotela The Black Lion Royal Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge...Još informacija\nCwrt Mawr Hotel sa 0 zvezdice\nNalazi se u ulici Llangeitho, Tregaron, pozicija mu je istok za grad Llangeitho, a od centra je udaljen samo 9 minuta hodom.Stil hotela Cwrt Mawr je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za New Quay (Wales) : 163 pronađenih hotela


NJEMAČKI POLITIČARI OTVORENO: 'Erdogan je terorista, što prije razbiti MIT-ovu špijunsku mrežu u Njemačkoj!' - GlobalCir\nNJEMAČKI POLITIČARI OTVORENO: ‘Erdogan je terorista, što prije razbiti MIT-ovu špijunsku mrežu u Njemačkoj!’\nDok Erdogan na mitinzima u Turskoj Evropu proglašava fašističkom, ne ostaju mu dužni ni evropski, a pogotovo njemački političari. Zastupnica partije ‘Ljevica’ u njemačkom Bundestagu Sahra Wagenknecht označila je turskog predsjednika kao “teroristu”, a njegovu vanjsku politiku usporedila sa vanjskom politikom nacističke Njemačke, piše Bild.\nOvo je izrekla osvrćući se na nedavne ‘džihadističke’ poruke turskog predsjednika. “Ako Evropa nastavi ovako, nijedan Evropljanin, niti jedan ‘zapadnjak’ u bilo kojem dijelu svijeta neće biti siguran na ulicama. Mi, kao Turska, pozivamo Evropu da poštuje ljudska prava i demokratiju”, kazao je Erdogan na jednom od predreferendumskih skupova.\nOna je izjavila: “Ovo je poziv na terorizam. Tako govori jedan terorista, nikako drugačije “. Na drugom mjestu Wagenknecht je govorila o Erdoganu kao o ‘kumu terorizma’.\nSa druge strane, izvješća o špijunaži za Erdogana od strane Turaka koji borave u Njemačkoj pomno će ispitati Vrhovni državni tužilac. Uspjeh istraživanja će ovisiti o tome što će reći njemačka kontra-obavještajna služba, kakvim podacima raspolaže kada je u pitanju izvješće o špijunaži, rekla je glasnogovornica državnog tužioca danas u Karlsruheu.\nPrema podacima koji dolaze iz pokrajine Donja Sarska, turska obavještajna služba (MIT) je prikupila podatke o oko 300 osoba i institucija koje su povezane sa pokretom Fethullaha Gulena, koji službena Ankara smatra odgovornim za izvršavanje navodnog vojnog udara prošle godine\nTurski MIT špijunirao mobilne i fiksne telefone te mailove u Njemačkoj\nNovine Suddeutsche Zeitung su izvijestile o špijuniranju osoba bliskih pokretu Hizmet Fethullaha Gulena. Te osobe su presretane, prisluškivani su njihovi mobilni i fiksni telefonski uređaji, te mail adrese.\nNakon izvještavanja o špijunskim akcijama MIT-a u Njemačkoj, mnogi političari, kao i vođa pokreta Hizmet u Turskoj kritizirali su takvu praksu koju provodi turska obavještajna služba. Njemački ministar unutrašnjih poslova Thomas de Maziere je eksplicitno upozorio Tursku da Njemačka neće tolerirati niti turske niti bilo čije druge špijunske aktivnosti na svome teritoriju.\nMinistar unutrašnjih poslova njemačke pokrajine Hessen Peter Beuth je osudio turske špijunske aktivnosti riječima: “Oni koji žele ušutkati disidente, naići će ovdje na začepljene uši”, aludirajući tako na činjenicu da Njemačka neće pomoći Turskoj u zastrašivanju i izručivanju disidenata“, time kategorički odbijajući svaki vid saradnje s MIT-om, navodi Bild.\nBeuth je za BILD rekao: “Naše sigurnosne agencije neće podržati želju za svemoći jednog pojedinca, niti ćemo dozvoliti da se turski sukob prenese na tlo Njemačke. Njemačke obavještajne službe rade u skladu s pravdom i zakonom u interesu građana, a nisu nikakvi agenti Erdogana.“\nMinistar unutrašnjih poslova pokrajine Sarska Holger Stahlknecht je veoma burno reagirao na izvješća o špijunaži MIT-a. On je za BILD izjavio: “Njemačke obavještajne službe ne mogu biti alati drugih nacionalnih država, preko kojih će one ostvarivati svoje interese na tlu Njemačke. Ovakvo Tursko ponašanje nije njemački interes, već ono samo sve više udaljuje Tursku od članstva u Evropskoj Uniji.”\n“Federalne i državne vlasti moraju razbiti Erdoganovu špijunsku mrežu u Njemačkoj!”\nMinistrica pravde njemačke pokrajine Hessen Eva Kühne-Hörmann smatra turskog predsjednika Erdogana za prijetnju miru u Evropi. Ona je izjavila: “Gospodin Erdogan je očito izgubio osjećaj za pravdu i demokratiju.”\nStephan Mayer glasnogovornik kluba Unije u Bundestagu koju čine CDU i CSU izjavio je:”Nedopustivo je da Erdoganova tajna služba u Njemačkoj može špijunirati disidente. Posebno je podvukao da Erdogan ne koristi samo tajnu službu, nego i stotine vjerskih službenika u velikom broju džamija u Njemačkoj. To je otvoreno narušavanje slobode ispoljavanja vjere. Ankara mora momentalno zaustaviti ovu praksu špijuniranja.”\nSevim Dağdelen članica Partije Ljevica za BILD je izjavila: “Federalne i državne vlasti moraju razbiti Erdoganovu špijunsku mrežu u Njemačkoj!” Također je izjavila da se “Erdoganovi agenti ne bi trebao misliti da će biti nekažnjen za svoje špijunsko djelovanje u Njemačkoj.”\nErcan Karakoyun lider pokreta Hizmet u Njemačkoj za novine BILD je izjavio: “Postojanje ovakvog izvješća me zaista plaši, pretpostavljam da sam ovdje u Njemačkoj siguran. Sama ideja da turska obavještajna služba špijunira njemačke građane za mene je prestrašna. Mislim da je sramotno sporo reagiranje njemačkih vlasti. Savezna vlada mora pozvati Erdogana da okonča špijunske aktivnosti u Njemačkoj.”\n(Global CIR/Izvor: Bild/ priredio Asim M.)\nJadni Turci šta ih čeka sa ovakvim liderom !!!\nNeofasizam apsolutisticke i anarhisticno satanisticke eu.lazna demokratija.naprijed erdo protiv placenika zapada\nREPREZENTACIJA BiH ODIGRALA SUSRET SA ALBANIJOM! Džeko i Lulić donijeli pobjedu u Elbasanu\nDOBROJUTARNJI VIC: Svađa Perice i nastavnika


Tortura u ime države - Emisija - Peščanik\nPlatforma organizacija za saradnju sa mehanizmima UN-a za ljudska prava 25.10.2021. predstavila je Alternativni izveštaj za Srbiju, koji je podnela Komitetu protiv torture UN-a. Posebna pažnja tu je posvećena nekažnjivosti službenih lica za krivična dela koja u sebi sadrže elemente zlostavljanja, nasilju policije na julskim protestima 2020. u Beogradu i Novom Sadu, tretmanu tražilaca azila i izbeglica, uvođenju doživotnog zatvora u kazneni sistem Srbije i tretmanu ljudi u ustanovama socijalne zaštite i zatvorima. Govore Nikola Kovačević, urednik Alternativnog izveštaja, Vladica Ilić iz Beogradskog centra za ljudska prava i Bojana Trivunčić iz Međunarodne mreže pomoći IAN.\nNikola Kovačević: Izveštaj koji se nalazi pred vama i koji je podnet Komitetu protiv torture Ujedinjenih nacija ukazuje da je Srbija ponovo propustila 5 ili 6 godina da na adekvatan način pristupi problemima koji su uočeni od strane Komiteta protiv torture 2015. godine. Činjenica da je naše materijalno krivično pravno zakonodavstvo i dalje neusaglašeno sa odredbama Konvencije je dovoljan pokazatelj kako ovih prethodnih 6 godina nije uložen dovoljan napor da se ispune preporuke koje su ništa drugo nego izmene zakona. Svi mi znamo da kada god se desi neki problem u našem društvu koji privuče pažnju javnosti, ne znam, kada imamo veliki broj saobraćajnih nezgoda, izađe neko od ministara i kaže: pooštrićemo kontrolu, povećati prekršajne kazne ljudi koji voze bez dozvole, više puta su prekršajno kažnjavani, oduzeće im se dozvola; znači, preduzmu se barem neke zakonodavne mere. Ili kada imamo situaciju napada na novinare, advokate, uvek izađe neki javni zvaničnik i kaže: izmenićemo zakon, pooštrićemo krivične sankcije, praksa će biti daleko oštrija i tako dalje. Međutim, takve vrste promena nisu se desile u ovoj oblasti o kojoj danas pričamo.\nKada pričamo o definiciji mučenja, koja je predviđena u Konvenciji protiv torture Ujedinjenih nacija u članu 1, prosto je neverovatno da ćemo verovatno dobiti treći po redu izveštaj Komiteta protiv torture u kome će se konstatovati izmena jednog, ili dva člana zakona. Znači ta vrsta pasivnosti, u odnosu na neke jednostavnije obaveze koje proističu iz ovog instrumenta, po meni na dovoljno jasan način manifestuju koliko nadležni organi Republike Srbije ovu oblast uzimaju za ozbiljno. Mi i dalje umesto jednog imamo dva krivična dela koja se preklapaju i koja stvaraju zabunu u praksi. Mi I dalje imamo neadekvatno zaprećene kazne koje se kasnije odražavaju na kaznenu politiku, i da I dalje postoji mogućnost da nastupi apsolutna zastarelost krivičnog gonjenja. Znači, sama činjenica da mi te neke elementarne stvari koje ne zahtevaju ništa drugo nego jednu malu radnu grupu, koja bi kratko radila i konačno definisala to krivično delo mučenja, nismo uspeli u prethodnih 6, pa pre toga u prethodnih 5… znači od ’91. godine mi nemamo kapacitet da propišemo na adekvatan način definiciju mučenja.\nSa druge strane, još nekoliko tema kojima sam se ja konkretno bavio u ovom izveštaju, a koje bih voleo da pomenem danas, jeste tretman izbeglica, migranata i tražioca azila. Tu je situacija nešto drugačija, iz prostog razloga što izveštaj koji je objavljen 2015. godine, on je objavljen nakon perioda u kome zaista naš sistem azila i postupak azila nisu bili na zadovoljavajućem nivou efikasnosti. I kada se komparativno uporedi period od 2010. do 2015. koji je bio pokriven prethodnim izveštajem i ovaj danas, ne možemo da kažemo da nije ostvaren značajan napredak, odnosno daleko veći broj ljudi traži azil, dobija azil i taj postupak azila je zaista efikasniji nego što je bio. Ali sa druge strane, isto tako važno je napomenuti i da je u tom periodu od 5, 6 godina i u toj oblasti moglo daleko više da se uradi, da se, ‘ajde da kažemo, danas kada pričamo, nakon 13 godina od kad imamo naš sistem azila, da neka ocena da je naš sistem azila efikasan i funkcionalan. To nažalost nije slučaj, jer i dalje mali broj ljudi u odnosu na onoliko koliko prolazi kroz našu teritoriju, odlučuje da traži azil, i dalje i ti ljudi koji traže azil odlučuju da napuste proceduru azila pre nego što se postupak okonča i imamo i dalje taj, da kažemo, nizak recognision rate, odnosno nisku stopu priznavanja međunarodne zaštite u odnosu na broj ljudi koji je prošao, koji je tražio azil, a ona ne dolazi samo kao posledica toga što, ne znam, Srbija je tranzitna zemlja, već zato što i taj postupak azila poprilično dugo traje, zato što ljudi koji kada traže azil nemaju pristup tržištu rada i što oni ljudi koji kada dobiju azil, nemaju mogućnost da dobiju putne isprave.\nTo su sve neki odvraćajući momenti u odnosu na nekoga ko, kada donese odluku da traži azil u određenoj zemlji, on tada donese odluku da započne svoj život iz početka. Ali kako će ako ne može da radi ili ako ne može da izađe iz Srbije i vidi svoju porodicu – na primer, on je Sirijac i ne može da ode u Jordan, Liban ili Tursku, gde mu se nalazi veći deo porodice? I ono što smo mi takođe konstatovali ovde da jeste da postoji neujednačena praksa u istim ili sličnim predmetima. Verujem da će Komitet protiv torture na to ukazati Republici Srbiji, da se harmonizuje praksa i zauzmu jasni stavovi u pogledu predmeta koji su isti ili koji su slični. I ono što takođe verujem da će Komitet protiv torture itekako preporučiti Srbiji jeste da pored toga što mora da razvija svoj sistem azila, što mora da omogući adekvatno uživanje međunarodne zaštite u Srbiji, jedan od preduslova da bi mogla da se uživa međunarodna zaštita u Srbiji jeste i ta, da mora da se omogući pristup teritoriji i pristup postupku azila. Šta to znači? To znači da i Srbija, kao i sve druge zemlje u regionu, moraju pod hitno da uspostave pravne procedure na svojim granicama, na osnovu kojih će se odlučivati ko će ući a ko neće, ali da se to radi na zakonom utvrđen način.\nPostavlja se pitanje: a kako se to ljudi koji se nađu na teritoriji, pod efektivnom kontrolom srpske granične policije, vojske ili koga već na toj granici, na koji način se sprečava njihov ilegalni ulazak? Da li se oni neformalnim putem, van zakonom utvrđenih procedura vraćaju nazad, ili je reč o praksi da im se izdaju odluke o odbijanju ulaska? I jedno i drugo može itekako da bude sporno, tako da u našem izveštaju možete videti da je od 2015. na ovamo preko 100 hiljada ljudi sprečeno da ilegalno uđu u Srbiju. Al’ ono što mi nikada nismo dobili kao odgovor jeste na koji način se sprečavaju ilegalni ulasci i da li su to ilegalni ili iregularni ulasci? Da li su to migranti, izbeglice i tražioci azila… tako da mislim da je jedna preporuka koja predstoji Srbiji ta da se taj mehanizam nadzora granice uspostavi, da njega čine i organizacije civilnog društva, i međunarodne organizacije poput UNHCR-a, MUP-a i tako dalje. Znači, mora se zajednički raditi da bismo bili sigurni da se na granicama republike Srbije, onim ulaznim granicama, poštuje vladavina prava i poštuje princip zabrane vraćanja, iliti princip non refoulement.\nNe mogu a da ne pomenem još jednu stvar koju smo konstatovali u našem izveštaju, a to je da od 2019. godine, 3. avgusta konkretno, kada je Komitet protiv torture doneo odluku kojom je utvrdio povredu člana 3 Konvencije, a koja se odnosi na slučaj izručenja Dževdeta Ajaza, kurdskog političkog aktiviste koji je vraćen u Tursku uprkos tome što je Komitet zamolio Srbiju da se od toga uzdrži, do trajanja postupka. Dve godine, a sada već i više, ne možemo da kažemo da je u tom slučaju Srbija preduzela ijednu meru kojom bi pokušala da ispuni odluku Komiteta, koja zahteva tri stvari. Prva je materijalna kompenzacija, što je uvek najlakša stvar, nekome isplatiti novac za štetu koju je pretrpeo. Mi na žalost dve godine kasnije ne možemo da kažemo da je to slučaj. Druga stvar koja je započeta pa je stala, ‘aj da kažemo donekle zbog kovid okolnosti, jeste da nisu preduzete dovoljno jake mere da se sudije i tužioci koji postupaju u postupcima ekstradicije obuče na način da se slučajevi kao što je njegov ne ponove u budućnosti. Znači, te garancije neponavljanja takođe nisu ispunjene. I treća, po meni najnerealnija, jeste da niko iz Republike Srbije, barem po našim saznanjima, nije preduzeo adekvatne mere kako bi se uverio u to kako je danas Dževdat Ajaz u Silivriju, u zatvoru u Turskoj.\nJa bih se kratko osvrnuo i na 2020. godinu i na te mere koje su uvođene i tokom vanrednog stanja i tokom redovnog stanja, koje su za cilj imale da se spreči širenje zarazne bolesti kovid 19. Veliki broj tih mera itekako se negativno odrazio na obaveze koje Srbija ima iz Konvencije o statusu izbeglica, koje proizilazi iz te Konvencije. Pa je tako problem prenaseljenosti brojnih ustanova na kojima se nalaze osobe lišene slobode, pa tako i kazneno popravne ustanove, sada došao do izražaja još više. Jasno je da prenaseljenost koja je bila problem i pre kovida, sada postala još veći problem jer ne smete na malom mestu držati veliki broj ljudi. Ne smete da u ustanovama socijalne zaštite, u psihijatrijskim ustanovama, u kazneno-popravnim ustanovama, u centrima za azil, prihvatnim centrima, zatvarati ljude kada se taj virus, pogotovo ovaj sad novi delta soj, itekako se lako širi.\nTako da su slabosti sistema koji podrazumevaju ustanove za lišenje slobode dodatno isplivale na površinu i dodatno se pokazalo zašto je bilo važno da se preporuka iz 2015. godine ispune do 2020-21. godine, jer one same po sebi već predstavljaju uvod u nečovečno i ponižavajuće postupanje, a u kovid 19 okolnostima ti nedostaci mogu dovesti u opasnost i život i zdravlje i psihički i fizički integritet osoba lišenih slobode. I onda ponovo, kada otvorimo statistiku naših pravosudnih organa i to, mislim, na jasan način piše i u prošlogodišnjem izveštaju Beogradskog centra za ljudska prava, vi i dalje vidite sudove koji će nekome da izreknu kratkotrajnu kaznu zatvora od 3 meseca, 6 meseci, 9 meseci ili godinu dana, nego što će uraditi ono što nam preporučuje i Komitet protiv torture Ujedinjenih nacija, i Komitet za prevenciju torture saveta Evrope, a to je da naši pravosudni organi pod hitno moraju da promene kaznenu politiku i da se preorijentišu na alternativne sankcije, to jest na sankcije koje će značiti višestruko različite stvari, a to je da neko ostaje u socijalnoj sredini, da može da nastavi da radi, da ima kontakt sa porodicom, da u kovid okolnostima bude manje izložen riziku od zaraze, smrti, teškog pogoršanja zdravlja, a da sa druge strane se postave svrha kažnjavanja na adekvatniji način, tj bude da broj povrata bude manji a da uslovi u zatvorima budu daleko bolji. Ako se ne varam, barem 60 ili 70% zatvorskih kazni koje se izreknu su u trajanju do godinu ili do dve godine.\nSvaka od tih krivičnih sankcija je manje-više mogla, ili ‘ajde da kažemo barem pola kada bi od toga bilo zamenjeno radom u javnom interesu ili kućnim zatvorom, situacija u kazneno-popravnim ustanovama i u redovnim, a posebno u kovid okolnostima, bi bila daleko bolja. Kažem, prosto je neverovatno da je taj retributivni karakter pravosudnih organa naše zemlje takav da će radije nekoga poslati 3 meseca u zatvor, nego da što će mu reći da skuplja lišće u parku. Tri meseca, je l’ tako, društvena opasnost, barem koju procenjuje sud u tom konkretnom postupku, je daleko manja nego kada govorimo dugogodišnjim kaznama zatvora. I ne mogu da se ne osvrnem na neverovatan izveštaj koje su kolege iz MDRI-a sprovele u prethodnih nekoliko godina, kada su objavili izveštaj o položaju dece sa mentalnim smetnjama u ustanovama socijalne zaštite. I kao što sam pričao za kazneno-popravne ustanove i kovid okolnosti, tako možemo isto da kažemo i za verovatno i psihijatrijske ustanove, što će kolege iz IAN-a da pomenu, da su deca i generalno korisnici ustanova socijalne zaštite itekako bili pogođeni kovid 19 merama, da su neke od tih ustanova i dalje pod lokdaunom, barem na osnovu određenih podzakonskih propisa koje su donela nadležna ministarstva.\nPored toga što su već uslovi u njima bili problematični, što su bili prenaseljeni, da je higijena bila loša, a sve što je posledica nečega o čemu pričamo godinama, barem kolege koje se time bave, a to je nedostatak dovoljnih napora da se sprovede deinstitucionalizacija, da ne budu izložena segregaciji, da ne budu osuđeni da ceo svoj život provedu sedeći u jednom položaju, vezani u jednom položaju i da se samo na osnovu dvogodišnjeg rada sa nekoliko ljudi, sa nekoliko slučajeva koji su navedeni u tom izveštaju vidi da su ti ljudi psihički i fizički u svakom drugom pogledu ubrzano, njihovo zdravlje je bilo narušeno, fizički su propali. Ali bih zaključio sa time što bih istakao da je mnogo važno da se ne samo nalazi iz ovog izveštaja, već i nalazi iz drugih pojedinačnih izveštaja, i BG centra i IAN-a, MDRI-a, brojnih drugih organizacija uzmu za ozbiljno i da se ne nađemo ponovo u situaciji za 5 godina kada se nađemo ovde, da konstatujemo da je stanje podjednako loše ili gore u nekim oblastima, već da se uradi nešto što svaki put kada Komitet protiv torture saveta Evrope dođe u Srbiju i kaže našim organima, da umesto da negiraju postojanje određenog problema iz ove oblasti, i da se trude na svaki način da diskredituju nalaze uglednih i kompetentnih nevladinih organizacija, najviše državni zvaničnici, to su ministri, to su državni sekretari, to su drugi ljudi na pozicijama, treba da prihvate realnost u određenoj oblasti, i da se potrude da preduzmu velike napore kako bi se stanje u toj oblasti popravilo. Znači umesto da idu i da se slikaju sa decom u ustanovama socijalne zaštite, treba da naprave strategiju kako će ta deca da izađu iz tih institucija. Umesto da se kaže da je naša kaznena politika stroga i jaka, treba da se kaže da je u isto vreme i racionalna, i da ne zahteva samo to da se ljudi trpaju u zatvore.\nVladica Ilić: U ovom izveštaju koji je od strane Platforme dostavljen Komitetu su konstatovani neki podaci koje Beogradski centar prikuplja već desetak godina, a koji se odnosi na praksu pravosudnih tela u pogledu toga kako se vode istrage protiv službenih lica koja su osumnjičena za zlostavljanje i mučenje i kako se oni u sudskim postupcima na kraju kažnjavaju. Poslednje dve i po godine podneto je najmanje 275 krivičnih prijava protiv 541 službenika za krivična dela koja obuhvataju neki oblik zlostavljanja. Dakle, to su krivična dela iznuđenja iskaza i krivično delo zlostavljanja i mučenja. Naravno, u praksi se neadekvatna ponašanja službenika često kvalifikuju na drugi način, kao laka telesna povreda, teška telesna povreda, nasilničko ponašanje, ali mi smo se fokusirali na ova dva i statistike za ova dva dela za koje se najveći broj prijava podnese su jako loše. Najmanje u 75% slučajeva su krivične prijave odbačene, dakle one nisu stigle ni do sudske faze postupka, i u tih 75% odbačenih dominiraju predmeti gde su tužilaštva našla da nema osnova sumnje da je učinjeno krivično delo.\nU samo 4% podnetih prijava su podneti optužni akti – to je u nekih 12 slučajeva, protiv 23 službenika, što isto predstavlja oko 4% ukupnog broja službenika na koje su se prijave odnosile. To pokazuje da je to zaista jedan praktično zanemarljiv broj predmeta koji dospeju u neku sudsku fazu. U tom periodu sudovi su pravosnažno okončali 25 postupaka koji su vođeni protiv 42 službena lica. Od tih lica 20 je osuđeno, 2 službena lica samo zatvorskim kaznama, 18 čak uslovnim osudama, iako su po praksi međunarodnih tela uslovne osude za ova dela neadekvatne kazne jer ne doprinose efektivnom kažnjavanju i slanju poruke nulte tolerancije, 16 je oslobođeno, protiv 6 službenika su optužbe odbijene ili su postupci pravosnažno obustavljeni. Ova dva službenika koja su jedina kažnjena kaznom zatvora, su službenici za koje je u postupku utvrđeno da su učinili mučenje, dakle najteži oblik zlostavljanja, i oni su kažnjeni vrlo, vrlo niskim kaznama, jedan kaznom zatvora od 8 meseci, 1 od 5. Mera zabrane vršenja poziva ni u jednom slučaju nisu izricane, pa tako ne čudi praksa što su gotovo svi ovi službenici koji su osuđeni, zapravo i ostali da rade u policiji.\nŠtete osim 5, svih 5 u jednom predmetu, a to je predmet poznat javnosti, slučaj koji se desio tokom Parade ponosa, čini mi se 2014. godine, u kojem su jedni od oštećenih bili braća tadašnjeg prvog potpredsednika vlade i gospodina Siniše Malog. Suspenzije su samo u dva predmeta primenjivane, od kojih je jedan ovaj koji sam malopre pomenuo: Ni u jednom slučaju oštećeni nisu obeštećeni. Ovakva praksa se nastavlja u drugoj polovini 2020. godine. Iako nemamo statističke podatke za taj period, imamo jedan solidan broj predmeta, vrlo dobro poznatih javnosti, koji potiče iz julskih protesta. Samo su Beogradski centar za ljudska prava i A11 inicijativa za ekonomska i socijalna prava podnele preko 40 krivičnih prijava. Jasno je i poznato svima da do danas niko nije kažnjen, da se svi ti postupci nalaze u nekoj predistražnoj fazi, i da se u najvećem broju postupaka navodno ne može utvrditi identitet skoro pa nijednog policijskog službenika koji je učestvovao u tim nasilnim delima. Istrage koje su vođene u ovom periodu takođe su pokazivale ozbiljne manjkavosti koje su imale i ranije. Dakle, u velikom broju slučajeva one nisu uopšte nezavisne, zato što ih tužilaštva vode na jedan kabinetski način i oslanjaju se u potpunosti ili u velikom delu na nalaze koje kolege osumnjičenih kolega nađu da su zaključci. Dakle, sudsko medicinska veštačenja, kako povreda tako i dokumentacije, se izuzetno retko nalažu.\nSećate se da se tokom vanrednog stanja pojavilo nekoliko snimaka gde policijski službenici zlostavljaju građane koji krše takozvani policijski čas. Jedan od takvih slučajeva je bio slučaj šamaranja jednog građanina u policijskom autu, mislim da se desilo na Vračaru. Tadašnji ministar Stefanović je izašao u javnost, mislim da se oglasio na Tviteru i rekao da će ti policajci biti procesuirani, i da je to jedno nedolično ponašanje. To je zaista bio jedan slučaj gde se sve krenulo kako treba. Dakle u roku od jednog dana su uzete izjave tih policajaca, uzete izjave žrtve, obavljen je lekarski pregled… Kad je prošlo recimo neka dva meseca od slučaja, kad se malo to zaboravilo, onda je žrtva ponovo saslušana od strane tužioca i u tom novom iskazu žrtva je rekla da se ne oseća zlostavljano ni mučeno. A policajac je rekao, iako se na snimku vrlo jasno čuje udaranje šamara, on je, ritmički pokreti ruke i više puta upućeno pitanje „kako se zoveš?“, pre svakog udarca. Osumnjičeni policajac je rekao da je se on branio od pljuvanja i da je na taj način sebe štitio. Tužilac je to prihvatio i rekao: „kad se žrtva ne oseća zlostavljano, nema tog krivičnog dela, jer bez osećaja žrtve nema ni zlostavljanja ni mučenja“. E, to se desilo, dakle, u Beogradu.\nTo pokazuje samo jednu vrstu pokušaja naših pravosudnih organa da ova dela obesmisle, da procesuiranje ovih dela obesmisle i da sve naše napore, organizacija civilnog društva, učine minornim. Naravno da nisu jedini pravosudni organi odgovorni za ovo loše stanje, mi imamo i dalje dosta mali broj lekara koji ume i da pravilno dokumentuje povrede ljudi koji pretrpe zlostavljanje. Dakle, i kad žrtve kažu da su ih tukli na primer policajci, oni u lekarskim izveštajima pišu da pacijent navodi da je tučen od strane nepoznatih osoba, da je zadobio povrede u tuči, dakle potpuno se promeni kontekst. Kasnije se tužioci uhvate za tu frazu koja stoji u lekarskom izveštaju i to bude veliki problem. Tokom julskih protesta je bilo dosta problema koji su takođe postojali i ranije, oni se odnose na kasno saslušavanje odgovornih službenika, nesprečavanje usaglašavanja njihovih izjava, neprikupljanje svih video snimaka, nesprovođenje radnje prepoznavanja, iako su neke žrtve jasno izjavile da mogu da prepoznaju službenike koji su ih tukli, nesankcionisanje očigledno lažnih izjava.\nPodsetiću i na onaj slučaj prebijanja mladića na Terazijama, gde se jasno vidi da su tri policajca nakon što je on bio zlostavljan došla, prenela ga na trotoar i ostavila. Ta tri policajca su kasnije u tužilaštvu izjavila da su s njima razgovarali, da je on bio svestan, komunikativan, da se nije žalio na povrede. A na snimku se vrlo jasno vidi da su ga oni praktično preneli sa asfalta na trotoar da bi oni mogli da nastave svojim putem dalje. I to je opet prošlo nekažnjeno uz konstataciju ombudsmana da zlostavljanje nije bilo raširena pojava, nego su to bili samo pojedinačni slučajevi. I naš izveštaj se dotiče i rada zaštitnika građana. u ovoj oblasti. Neki problemi koji su se odnosili na nerešene predmete malopređašnjeg slučaja Ajaz, evo sad je prošlo već, deportacija je bila decembar 2017. godine.\nZnači 4 godine taj predmet stoji u službi Zaštitnika građana i ne zna se gde je. Mi imamo informacije da je arhiviran, ali Zaštitnik odbija da se izjasni o tome. Sećamo se svi zlostavljanja u zgradi RTS-a, kad su nakon upada opozicionih stranaka neki ljudi dobili batine od policajaca, o tim slučajevima ništa ne znamo. Slučajevi s protesta – Ombudsman je rešio nekih 8, i to ih je rešio tako da, manje više je uputio preporuke za budući rad, posredno je stavio do znanja da bi trebalo da se utvrdi odgovornost, tako da može da se shvati i da zapravo i nije to preporučio. Za te ljude koji su dobili batine, da tako kolokvijalno kažem, Ombudsman nije preporučio da oni budu obeštećeni, tako da neke od tih žrtava su sad u postupcima pred državnim pravobranilaštvom a kasnije će i biti pred sudom da se obeštete.\nTokom pandemije Ombudsman je recimo našao da nije potrebno da ide ni u jednu policijsku stanicu za vreme ovog vanrednog stanja, nije obilazio ni psihijatrijske ustanove, a za ustanove socijalne zaštite koje nisu državne je li, on je smatrao da to nije njegov mandat iako UN-ova dokumenta kažu da on treba da obilazi sva mesta nezavisno od vlasništva.\nI ja bih na kraju još dodao da intenciju države možda pokazuje dovoljno dobro i Nacrt skoro povučenog Zakona o unutrašnjim poslovima. Dakle u tom zakonu, fokus MUP-a je bio da postavlja kamere po gradu, a ne da se recimo snimaju saslušanja, što je jedna od vrlo važnih preventivnih mera, ali i mogućih dokaznih mera, da se dokaže da li se zlostavljanje desilo ili je u pitanju lažna prijava, u tom pravcu se nije razmišljalo. S druge strane otkazi i suspenzije koji bi trebalo da budu obavezni kad je neko pravnosnažno osuđen, takođe nisu našli odraz u tom zakonu kao što nemaju ni u važećem, a čak se u ovom novom priložila i ona odredba da postoji zabrana da se objave podaci o identitetu službenika koji primenjuju ovlašćenja. To bi onda značilo da vi ne smete da objavite ni snimak službenika koji prekoračuje ovlašćenja, ni snimak službenika za koga se kasnije utvrdi da je nezakonito koristio silu, ni snimak službenika koji legitimiše nekog građanina na javnom skupu na kom svi mi možemo da budemo kažnjeni, jer na javnim skupovima može da se vrši snimanje i bez pristanka lica, i tako dalje.\nBojana Trivunčić: Ja bih pošla prvo od toga da mi u uopšte nemamo evidenciju koliko u Srbiji postoji žrtava torture. Prosto, postoji veliki broj žrtava koje su davno zaboravljeni, to su ljudi koji su preživeli torturu za vreme rata na prostoru bivše Jugoslavije, u Hrvatskoj, u Bosni i Hercegovini, u Srbiji, koji su bili na nekima od mesta zatvaranja ili ratnim logorima, gde su preživeli užasno zlostavljanje i sada žive u Srbiji. Mnogi od njih trpe posledice i dalje. Mi ne znamo koji je to broj, mi ne znamo koji je broj prisilno mobilisanih građana Srbije i izbeglica 90-ih za vreme istog tog rata, naročito ’95, kada su mnogi odvođeni u paravojne kampove, jedan od tih je bio u Erdutu, koje je držao Arkan, gde su ljudi takođe mučeni, zlostavljani i ponižavani, ponovo slani na ratište, i neretko mnogi od njih bili zarobljeni od strane neprijateljske vojske i bili ponovo u logorima. Ti ljudi su takođe građani Srbije i ne zna se njihov broj, koji je to broj koji su isto takođe potpuno zaboravljeni.\nDrugo, mi ne znamo koji je broj ljudi koji su zlostavljani i mučeni za vreme Miloševićevog režima 90-ih. Mi ne znamo danas koji je to broj ljudi koji su žrtve torture među tražiocima azila i izbeglicama sa Bliskog istoka i iz Afrike, koji dolaze kod nas, traže azil, a neki dobijaju azil. Mi ne znamo koji je to broj ljudi koji doživljavaju nehumano i ponižavajuće postupanje u institucijama zatvorenog tipa itd, itd. Ja sam sigurna da su to nekoliko desetina hiljada ljudi koji su imali iskustva, i imaju iskustva zlostavljanja i mučenja i prosto ne postoji uopšte evidencija o tome, niti ima neka baza koja bi te podatke imala. Mislim da je to važno da postoji, to bi upravo bacilo svetlost još više na značaj postojanja centra koji bi omogućio sveobuhvatnu rehabilitaciju ljudi koji su preživeli torturu.\nDruga preporuka koju smo mi takođe istakli u ovom delu kada je, koji je vezan za član 14, je to da država je u obavezi da omogući žrtvama torture sveobuhvatnu rehabilitaciju koja podrazumeva jednu brzu, efikasnu pomoć koja uključuje psihološku, psihijatrijsku, medicinsku pomoć, pravnu pomoć, socijalnu pomoć i svaku drugu vrstu pomoći koja će omogućiti žrtvi da se integriše, ili reintegriše u društvo i da joj se vrati dostojanstvo. Takav centar ne postoji da je finansiran od države, te usluge i servise pružaju nevladine organizacije IAN, BG centar pruža pravnu pomoć, ali prosto ne postoji centar koji bi na jednom mestu omogućio žrtvama da dobiju takve usluge ili pravo na uklanjanje povrede. U najširem smislu pored prava na rehabilitaciju, sveobuhvatnu i kompletnu, to podrazumeva i nadoknadu odnosno obeštećenje koje žrtva treba da dobije, koja treba da bude brza, pravična i adekvatna. Vi ste slušali i moje kolege, prosto to obeštećenje ili nadoknada, uglavnom je ni nema, a kada se i desi, ona je vrlo često simbolična i kasni, i pošto tortura kod nas zastareva, neko je nikad ni ne dočeka.\nAli ono što smo mi slušali od naših korisnika, žrtava torture, na primer prisilno mobilisanih ljudi, izbeglica je da nije novac ono što je njima važno; i drugi oblici satisfakcije postoje koji takođe 14 član predviđa, a to je pravo na istinu i satisfakciju. Znači, žrtva torture, pogotovo kad je u pitanju sistemska tortura kao što je ta bila, na primer, imaju pravo na istinu, imaju pravo da budu priznate kao žrtve i imaju pravo na izvinjenje, na primer kada su u pitanju prisilno mobilisane izbeglice. I to je takođe jedna od preporuka koje smo mi tražili i koje čak Komitet takođe u prošlom izveštaju naglasio da država treba da istraži sve slučajeve prisilne mobilizacije ’90-ih. Mislim, i pored servisa koji mogu da postoje, nema oporavka ako počinilac nije kažnjen. Kako može neko, ako šeta gradom i sretne nekog ko ga je mučio, kako može da se oporavi. Ili ako su ti isti ljudi sada u vladajućim strukturama koji su bili u Erdutu onda kada su ti ljudi hapšeni i odvođeni tamo. Prosto, teško je zamisliti da neko može da se oporavi, a da počinilac nije kažnjen.\nPeti element, koji je takođe bitan kada govorimo o pravu na uklanjanje povrede, a to je: država mora da garantuje da se to neće ponovo desiti. Šta to u stvari podrazumeva? To podrazumeva sve one aktivnosti preventivne – znači i kažnjavanje je prevencija, ali i sve obuke koje treba da postoje, medicinskog osoblja i svog onog osoblja koje dolazi u kontakt sa žrtvama torture, obuke kako da dokumentuju, prvo kako da identifikuju žrtve torture. Žrtva torture mora pravovremeno da se identifikuje, upravo da bi pomoć dobila na vreme. Ljudi su ljuti, to je užasna nepravda koju su doživeli. Tortura je u stvari jedna užasna nepravda. Mene to ljuti, mene koja nemam ta iskustva, nego radeći sa ljudima, ali je važno da to razumemo, zato što posledice nema samo pojedinac, nego ima i porodica i čitavo društvo. I da upamtimo da to može svima nama da se desi.


Akademija vinskog turizma Srbije | Vinski pasoš - Part 2\nHome/Vinsko Ostalo/Akademija Vinskog turizma\nEdukativni centar – Akademija vinskog turizma\nU trenutku kada preko potrebni entuzijazam sam po sebi postane nedovoljan, javlja se potreba za nadgradnjom. Vino i turizam su nezavisno, sami sebi dovoljni… Mogu jedno bez drugog, ali u paru su im čuda sasvim dostupna. Svaki par, da bi opstao, ima obavezu da uči i da se razvija. A kada se neprestano napreduje, jedan i jedan više nisu dva, nego mnogo više. Akademija Vinskog Turizma (WTA) je nastala prevashodno sa ciljem da dokaže tu tezu. Nastala je sa ciljem da čudo učini dostupnim. Vino i turizam mogu biti mnogo više od vinskog turizma, ako se valjano radi. Da bi se radilo ispravno, neophodno je uspostaviti neki vid sistema. Akademija je sistemski izgradila sebe, pa se tek takva, kroz edukativne procese posvetila klijentima.\nAkademija Vinskog Turizma nema odgovore na sva pitanja vezana za vinski turizam. Veliko je pitanje da li ih iko ima. Specifičnosti pojedinih mikrolokaliteta sa gnušanjem odbijaju saradnju globalnim odgovorima. Zato ih je nemoguće imati sve, a da su optimalni. Ono što se može imati i što Akademija nudi su automati za samostalno delovanje i stručna saradnja u potrazi za pojedinačnim rešenjima. Nudi naizgled možda jednostavne, ali izuzetno delotvorne prečice za uspeh. Akademija Vinskog Turizma kroz stručne kurseve i operativan savetodavni rad na terenu olakšava svojim klijentima da se izbore sa svim hipotetičkim zamkama i preprekama, koje stoje na putu ozbiljnom vinsko-turističkom biznisu.\nPerspektivama u oblasti vinskog turizma, samo je nebo granica. Put do te granice neko mora da trasira i zato, između ostalog, postoji Akademija Vinskog Turizma. Njen pristup delovanja je prepoznat i verifikovan od strane državnog aparata, pa je danas potpuno nezamisliv bilo kakav projekat ili proces iz ove oblasti na najvišem nivou, bez tesne saradnje sa Akademijom.\nNišta nije tako blisko kao budućnost. Da bi vinski turizam postao ozbiljan snop fotona svetle budućnosti, obratite se Akademiji Vinskog Turizma.\nE-mail adresa: winetourismacademy@gmail.com\nFacebook stranica: https://www.facebook.com/WineTourismAcademy/