MjuzNews | Vesti iz sveta muzike - Muzička biografija: Srđan Šaper\nMuzička biografija: Srđan Šaper\nNajpoznatiji deo muzičke karijere Srđana Šapera je onaj koji je proveo kao član rokenrol benda VIS Idoli\nNajpoznatiji deo muzičke karijere Srđana Šapera je onaj koji je proveo kao član rokenrol benda „VIS Idoli“ koji je, iako je postojao samo četiri godine, ostao zapamćen kao jedan od najoriginalnijih jugoslovenskih i srpskih bendova svih vremena. Takav status obezbedile su mu neobične hit pesme „Maljčiki“, „Retko te viđam sa devojkama“, „Zašto su danas devojke ljute“ i „Čokolada“, autentičnost i višeznačnost albuma „Odbrana i poslednji dani“, te lucidne metode promocije svog rada. „Idoli“ su postali i jedna od naših najobrađivanijih grupa: njihove pesme su snimili „Eva Braun“, „Kristali“, „E.N.I.“, „Ništa Ali Logopedi“, „Zorana i Bjela“, „Petrogradski Ludi Đak“, „Trubački orkestar Bojana Ristića“ i mnogi drugi.\nKorene Šaperovog interesovanja za muziku moguće je pronaći u gimnazijskom druženju sa Vladom Divljanom, sa kojim je uz gitaru i šaroliki repertoar u raznim prilikama zabavljao društvo iz škole. Drugi važan čovek za Šaperov ulazak u svet rokenrola je fakultetski prijatelj Nebojša Krstić, na čiji nagovor krajem 1979. godine ulazi u novoosnovani bend „Dečaci“, a nedugo zatim im se pridružuje i Divljan. Uskoro iza „Dečaka“, u ulozi medijskog promotera, staje beogradski umetnički fotograf Dragan Papić koji snima neobične art-akcije ove trojke i objavljuje ih po tadašnjoj omladinskoj štampi. Iako Papićeve fotografije benda „Dečaci“ uskoro počinju da objavljuju i visokotiražni listovi poput „Politike“ i „Duge“, novinari uglavnom tada nisu znali šta predstavlja ova tajanstvena trojka: umetničku grupu, rokenrol bend ili štos mladića iz kraja.\nBendu „Dečaci“ se početkom 1980. priključuju se Divljanovi prijatelji, muzičari Zdenko Kolar i Boža Jovanović. Kao svirački kompletiran kvintet, „Dečaci“ su u proleće 1980. godine promenili ime u „VIS Idoli“. Jedna od prepoznatljivosti benda bila je i obnova rokenrol zvuka iz vremena njegovih pionirskih dana u Jugoslaviji, pa otud u nazivu benda i ovo VIS, vokalno-instrumentalni sastav.\nMesec dana po osnivanju „Idoli“ su se našli u studiju na snimanju prvog izdanja. Singl „Pomoć, pomoć / Retko te viđam sa devojkama“ pojavio se u prodavnicama u junu i to kao poklon uz redovni broj časopisa „Vidici“. Bio je to jedan od prvih nezavisnih singlova u SFRJ, objavljen izvan državnih diskografskih kuća. Krajem meseca „Idoli“ su održali i prvi koncert. U Studentskom kulturnom centru nastupili su u sklopu grupnog maratonskog koncerta u kome su se predstavile nadolazeća imena tzv. novog talasa: „Električni Orgazam“, „Šarlo Akrobata“ i mnogi drugi. „Idoli“ su koncertnim repertoarom brzo osvojili publiku. Početkom februara 1982. za „Jugoton“ izlazi njihov drugi singl „Maljčiki / Retko te viđam sa devojkama“. Strana A ovog singla donela je „Maljčiki“, možda i najveći hit „Idola“ i pesmu kojom počinje autorska saradnja između Šapera i Divljana. Slatko-ironična priča o mladim herojima socijalističkog udarništva ubrzo se probila na čelne pozicije domaćih top lista, a krajem decembra pobedila je u izboru za pesmu godine. Interesantno je da se lider jugoslovenske rokenrol grupe „Bijelo Dugme“ Goran Bregović ponudio da producira singl „neodoljivo šarmantne i blesave grupe iz Beograda“. Mesec dana kasnije izlazi „Paket aranžman“, kompilacija kojom je „Jugoton“ predstavio vodeće grupe beogradskog novog talasa: „Električni Orgazam“, „Šarla Akrobatu“ i „Idole“. „Paket aranžman“ je do danas zadržao status jedne od najcenjenijih grupnih ploča domaćeg rokenrola. Izdanje je donelo 11 pesama, od čega četiri od benda „Idoli“: „Amerika“, „Plastika“ i dve pesme tandema Šaper-Divljan: „Maljčiki“ (verziju snimljenu pre one sa drugog singla) i „Schwüle Über Europa“ (Omorina nad Evropom), koju je Šaper otpevao na nemačkom. Nakon ironizovanja domaće rusofilije u „Maljčikima“, „Schwüle Über Europa“ se bavila jugoslovenskom germanofobijom.\nU proleće 1981. teško da je bilo moguće naći jugoslovenski list koji nije pisao o „Idolima“. Omladinska štampa u Beogradu, Zagrebu i Ljubljani, , objavljivala je njihove intervjue i fotografije na naslovnim stranama.\nSrđan Šaper je za naredni album „Idola“, visokotiražni mini LP „Idoli“, napisao dve pesme: „Zašto su danas devojke ljute“ i „Ime da da“. Evergrin pristupom ispunjenim romantikom, zanosom i lepršavošću, „Idoli“ su pomalo razočarali one koji su očekivali političke provokacije sa ranijih izdanja, ali su zato dobili na hiljade novih slušaoca. „Ime da da" jedna je od numera kojom se Yu rok momenat može ponositi“, pisao je tih dana muzički magazin „Džuboks“.\nSledeći album iz 1982. „Odbrana i poslednji dani“, nazvan po istoimenom romanu Borislava Pekića, u gotovo svim tadašnjim, a i kasnijim izborima proglašen je najboljim albumom te godine i najboljim jugoslovenskim rokenrol albumom svih vremena. Na ovoj ploči Šaper je prvi put potpisan kao koautor nekih pesama sa Nebojšom Krstićem i Vladom Divljanom, a ispod dve samostalno. „Odbrana i poslednji dani“, jedan od prvih konceptualnih albuma domaće muzike, opisivana je kao monolitno umetničko delo bez ijedne loše pesme. Neki od ključnih idejnih i tematskih slojeva ovog albuma - rađanje i umiranje, odrastanje i sazrevanje pojedinca kroz njegov odnos prema religiji, istoriji i nacionalnom kolektivitetu - i do danas se otkrivaju. Jedna recenzija iz novijih dana ovaj album opisuje kao „trenutak u kome su „Idoli“ nadmašili ne samo sebe i svoje mogućnosti, već su zasenili i čitavu istoriju Yu roka“. Zahvaljujući ovom albumu, „Idoli“ su 1983. u glasanju nekoliko prestižnih evropskih časopisa („Actuel“, „The Face“, „Wiener“...) uvršteni u 10 najperspektivnijih rok izvođača Evrope, zajedno sa „Depeche Mode“, „Falkom“, „Yello“, itd.\nIste godine „Idoli“ snimaju svoj visokokomercijalni i, ispostaviće se, poslednji album „Čokolada“. Ispod svih pesama je potpisan trio Šaper-Divljan-Krstić. Tematski, to su uglavnom sentimentalne balade sa ulaskom u teritorije rokabilija i fanka. Uz hitove „Tiho, tiho“, „Bambina“ i „Radostan dan“, najslušanija pesma najprodavanije ploče „Idola“ bila je istoimena „Čokolada“. Tačan tiraž ploče nikada nije utvrđen, ali neke procene sežu i do 350.000 kopija.\nJedan od najvećih Šaperovih hitova ugledao je svetlo dana 1984. godine, par meseci nakon raspada „Idola“. Bila je to pesma „Bejbi, bejbi“ koju je snimio za potrebe filma „Davitelj protiv davitelja“ Slobodana Šijana, a u kome je igrao jednu od glavnih uloga, neurotičnu rok zvezdu Spiridona Kopicla. Od Slovenije do Srbije, pesma je kasnije doživela četiri obrade. Nažalost, pesma nikada nije objavljena na ploči ili disku, i postoji samo na filmu u izvođenju izmišljene grupe „VIS Simboli“.\nSrđan Šaper 1986. sa Nebojšom Krstićem osniva bend „Unutrašnja Imperija“ i naredne godine objavljuju album „Poslednja mladost u Jugoslaviji”. Muzički opisivana kao „andergraund pop“, ploča je nastala kao plod Šaperovih i Krstićevih razmišljanja o kraju bezbrižnih dana nekoliko prethodnih generacija jugoslovenske omladine i dolasku ozbiljnijih vremena.\nU to vreme Srđan Šaper počinje da piše muziku za druge izvođače među kojima su Zorica Kondža, Grale Vuk i Bilja Krstić. Takođe, tada kreće sa komponovanjem za reklamne džinglove, radio i televiziju. Radio je muziku za TV dramu „Šumanović - komedija umetnika“ Borisa Miljkovića i Branimira Dimitrijevića.\nŠaper i Krstić su 1995. sa Zoranom Kikijem Lesendrićem osnovali bend „Dobrovoljno Pevačko Društvo“ koji je iste godine snimio album „Nedelja na Duhove”. Šaper je na tom albumu kompozitor i tekstopisac nekih od pesama po kojima je ovaj album poznat: „Čekaj me”, „Zemlja”, „Sestrice mala”, itd.\nsrdjan saper /\nsrđan saper /\nsrdjan šaper /\nsrđan šaper /\nvis idoli /\nmuzicka biografija /\nmuzička biografija /\nretko te vidjam sa devojkama /\ndavitelj protiv davitelja /\nodbrana i poslednji dani /\nnovi talas /\nvlada divljan /\nU prodaji petostruki album Idola\nEldorado: Intervju sa Milutinom Petrovićem\n"U ovim godinama imaš priliku da budeš baš onakav kakav jesi"\nPioniri jugoslovenskog synthpop-a\nVlada Divljan i Ljetno Kino donose leto u Beograd\nBašta SKC-a, 7. juna\nSevdahBABY & Djixx: Pogledajte najnoviji video za numeru "Grad"\nVečeras (ponedeljak 3.3.) dupla MTV premijera\nSevdahBABY & Djixx i Atheist Rap


Vlasinsko jezero: održan treći Eko susret mladih -\nNa otvaranju 24. Pančevačkog džez festivala nastupiće Lakecia Benjamin, Joel Ros... 25. oktobra 2021.\n3. septembra 2019.01183\nU periodu od 27. avgusta do 1. septembra održan je treći Eko susret mladih na Vlasinskom jezeru.\nUčesnici ovog skupa ne samo što su samoinicijativno očistili zelene površine u okolini jezera i poslali slikovne poruke drugim građanima putem društvenih mreža na temu podizanja svesti o ekološkim problemima, već su i razmenili iskustva i ideje, edukovali se, diskutovali o problemima i kako ih rešiti, provodili vreme u prirodi kroz tematske šetnje i stekli neprocenjiva iskustva vezana za timski rad i snalaženje u prirodi.\nO tome kako je pokrenut ovaj Eko susret i šta je njegov cilj govori nam organizatorka Željka Milošević, predstavnica udruženja “Art mreža”.\nJa sam po struci harftiskinja, dizajner zvuka i menadžer kulture i umetnosti i ustvari sva tri posla i radim. Nisam ekolog ali sam veliki ljubitelj prirode i trudim se da što više vremena provodim planinareći, vozeći bicikl ili jednostavno šetajući u okruženju prirode. Moji koreni potiču sa Vlasine i sa porodicom, od malih nogu, odmore provodimo tamo. Pre tri godine, šetajući, naišla sam na novoizgrađen smeštajni objekat u malom naselju Rid i ubrzo otkrila da je taj objekat izgrađen uz podršku Evropske unije baš za potrebe svih onih koji se bave ekologijom i zaštitom životne sredine. Turistička organizacija opštine Surdulica, kojoj objekat i pripada, potpuno besplatno ustupa ovaj smeštaj. Meni je ovo saznanje bilo više nego dovoljno da bujica ideja navre te sam došla do odluke da baš tu, bez ikakve dodatne finansijske podrške, organizujem Eko susret mladih. Odmah, bez čekanja, bez pisanja projekta, apliciranja, neizvesnosti i svega ostalog što bi moglo stati na put ostvarenja ove ideje. Samo mesec dana kasnije, nakon objave poziva za učesnike i predavače volontere, uz veliko interesovanje svih prijavljenih, uspešno je održan prvi Eko susret. Godinu dana kasnije desio se drugi, pa treći… a planiram i četvrti…, kaže Željka Milošević.\nPitali smo Željku Milošević šta je njen cilj?\nCilj mi je da edukujemo mlade, da ih usmerimo, da im pokažemo koliko je priroda Srbije lepa, da im pružimo kvalitetan sadržaj, da podignemo svest o očuvanju životne sredine, da organizujemo akcije čišćenja prirode, da im pokažemo kako mogu realizovati sopstvene ideje, da ih inspirišemo kako da menjaju svet oko sebe. Kao profesor u školi a i kao omladinski aktivista, ujedno baveći se i neformalnom edukacijom kroz druge projekte, jasni su mi benefiti pomenutih ciljeva i nekako, osećajući se i društveno odgovornom, nisam mogla da zaobiđem ovu ukazanu priliku, kaže naša sagovornica.\nŽeljki je, kako sama kaže, organizovanje ovakvog skupa ustvari odmor i uživanje.\nNaravno da je potrebno vreme pa čak i materijalno ulaganje ali rezultat koji se dobije na kraju, vredan je svakog uloženog truda. Ovaj skup čini mala grupa od sedamnaest učesnika iz razičitih gradova koji imaju zajednički cilj, interesovanje i entuzijazam. Kroz sve pomenute aktivnosti, tokom šest dana mi postajemo kao velika porodica: zajedno kuvamo, zajedno učimo, zajedno preduzimamo i sprovodimo, zajedno čistimo, zajedno igramo “Zanimljive geografije”… Ima li efikasnijeg napretka nego na ovaj način?, mišljenja je Željka Milošević.\nUčesnica Vanja Vinćentić, demograf iz Beograda, na ovogodišnjem Eko susretu na Vlasini je održala predavanje o ekoturizmu.\nTakođe, imala sam prilike i da čujem zanimljiva predavanja o reciklaži, plastici koja nas ubija, o upravljanju otpadom, eroziji, obnovljivim izvorima energije. Uz druženje u prirodi i interakcijom mladih različitih struka ali iste ljubavi prema prirodu, došli smo do novih ideja!, kaže Vićentić.\nMiloš Fišić iz Zaječara, predstavnik “Zero Waste Future” i “ReMaking Tesla” tokom Eko susreta govorio je o upravljanju otpadom.\nStudenti i drugi mladi iz svih delova Srbije: Prijepolje, Kruševac, Loznica, Novi Sad, Beograd, Višegrad, Futog, Zaječar, Kragujevac, su se još jednom okupili da se bave aktuelnim problemima u Srbiji ali i svetu. Iskoristili su i priliku da predstave svoje ideje i probleme sa kojima se susreću i timskim radom došli do potencijalnih rešenja. Eko susret je jedinstvena prilika za mlade za unapređenje sebe i svoju okolinu, smatra Fišić.\nGost na ovogodišnjem Eko susretu bio je i prof. dr. Stojan V. Nikolajević koji je održao promociju svoje knjige pod nazivom “Naselja oko klisure reke Vrle” koja govori o ovim krajevima a učesnicima je poklonio i po jedan primerak ove knjige.\nRelated tags : art mrežaeko susret mladiheko susret vlasinavanja vićentićželjka milošević\n19. maja 2021.0636\n12. oktobra 2021.056\n24. februara 2021.0291\n25. oktobra 2021.02\n25. oktobra 2021., 10:17


Ljubav i znakovi Archives - Astrosky\nOtkrivamo vam tajnu ljubavnog i intimnog života žene Zodijaka. Shodno svom karakteru i temperamentu, svaka žena u svom horoskopskom znaku ima drugačiji pogled na muškarce. Indeks: Ovan / Bik / Blizanac / Rak / Lav / Devica / Vaga / Skorpija / Strelac / Jarac / Vodolija / Ribe Žena u znaku Ovna i njena […]\nTri načina da prevaziđete bol\nIako ne postoji određeni magični trik koji bi vas u potpunosti mogao spasiti od tuge, ovi saveti sigurno će vam pomoći da na neki način upravljate bolom. 3 koraka prevazilaženja bola: 1) Niste sami – Veoma je važno da se osećate povezano sa drugima koji su bili u sličnoj situaciji i stekli snagu i pozitivnost […]\nOVAN Jedina dobra stvar kod ovog znaka je što on nije neko ko preterano voli društvo u krevetu već mu je dovoljan partner sa kojim živi ili se zabavlja, sem da nije neki vazdušni podznak poput Blizanaca ili Vage pa vam predloži grupni sex. Nećete verovati ali ovaj mačo men itekako voli da posećuje erotik […]\nNemojte se poigravati sa: OVAN – Ne poigravajte se njegovim emocijama BIK – Nikako ga ne zaobilazite BLIZANCI – Poigravajte se sa njima RAK – Iskrenom ljubavlju LAV – Ne igrajte se sa pravim emocijama Lava DEVICA – Ne izbegavajte priču sa Devicom VAGA – Ne ugrožvajte snove jedne suptilne Vage ŠKORPIJA – Ne borite […]\nDa li ste fashion? 1. Šta je za vas moda? a. modu prate samo oni kojima je dosadno b. zabava za bogate c. važan pokretač mašte d. faktor koji pokreće svet 2. Koliko često pratite modne revije? a.nikad b.ponekad c.često d.uvek 3. Da li vam horoskopski znak budi želju za stilom? a. ne, nije mi […]\nNa početku meseca oktobra koji obećava romansu i izražavanje na svakom koraku, Mlad Mesec u Vagi sigurno neće razočarati. Mlad Mesec koji oduzima dah, zasniva se na harmoničnoj energiji svog vladajućeg znaka koji daje hrabrost da donosite odluke i unosite ravnotežu u svoj život, posebno u vezi sa ljubavlju i finansijskim tokovima. Venera je trenutno […]\nU natalnoj karti kod muške osobe, sklonost ka neverstvu pokazuje izazovni aspekt Urana sa Mesecom. Dok u natalnoj karti kod ženske osobe indiciju ka neverstvu otkriva izazovni aspekt Urana sa Suncem.


Dodavanje novih kolega i upravljanje listom kolega - SharePoint\nDodavanje novih kolega i upravljanje listom kolega\nMožete da dodajte osobe na spisak kolegama, upravljanje sa kolegama pomoću grupe i ograničite ko može da ih vidi.\nDodavanje novog kolegu\nDodavanje nekoga kao kolegu kada posetite njen profil\nDodavanje nekoga kao kolega na vašoj lokaciji mog portala\nPrikaz nove kolege predloge\nDodavanje kolege u novu grupu\nPremeštanje kolege u drugu grupu\nKada dodajete osobe kao kolegama, možete da pratite njihove aktivnosti u feedu za vesti, kao što su kada su primanje promocija ili ažurirate svoje profile. Oni dodaju na listu kolegama. Vaše kolege možete organizovati u grupe, tako da možete lako da pregledate i upravljanje listom kolega.\nVaša lista kolega obično počinje sa svog menadžera, osobe koje se prijavljuju da upravljač i direktne izveštaje. U zavisnosti od toga kako je vaše lične lokacije podešene, možete da vidite i drugim kolegama koji ste radili sa. Možete da dodate i upravljanje drugim kolegama kojima često radite ili želite da ostanete u kontaktu sa.\nTakođe možete da primenite na moj tim privatnosti kategoriju da biste upravljali ko vidi neke od svoje lične informacije, kao što su neke ličnih detalja u svoj profil, vaša članstva i kolege. Na primer, možda ćete želeti da delite svoj broj telefona lične sa članovima tima, ali ne delite sa vaše kolege. Neko nije potrebno da dele istu menadžera će se dodati na moj tim kategoriju. Na primer, možete da dodate neke osobe iz drugog tima kojoj blisko sarađujete sa ili dobro.\nDeljenje liste kolega sa osobama u vašoj firmi je korisno za građenje odnosa i uvećavanje vaše lične mreže. Kada drugi posete vašu lokaciju, mogu da vide sa kim sarađujete i u kom svojstvu. Korišćenjem tih informacija, ljudi mogu da nađu kontakte i informacije koji su im potrebni radi posla.\nDa biste pomogli preporučiti kolegama, SharePoint Server možete da identifikujete osobe koje često šaljete poštu da biste iz programa SharePoint kompatibilni e-pošte, kao što je Microsoft Outlook. Možete da prikazali preporuke sa spiska kolegama, kao i primate predloge za kolege u e-pošte. Pronađite više informacija o upravljanju ove postavke u odeljku Takođe pogledajte .\nPostoji mnogo načina da biste pronašli kolege na SharePoint lokaciji. Neko možete pronaći tako što ćete potražiti osobe ili tako što ćete kliknuti na ime osobe kada se pojavi kao vezu, kao što je kada neko menja dokument ili oznake relevantan sadržaj.\nAko vi i vaše kolege korišćenje razmene trenutnih poruka aplikacije koji je kompatibilan sa sistemom SharePoint Server, kao što je Microsoft Office Communicator, možda ćete moći da kliknete na padajući meni komandu da biste potražili svoje lične lokacije.\nKada dodate neke osobe kao kolegu, njihove aktivnosti će se pojaviti u feedu za vesti. Takođe možete da vidite aktivnosti sa osobama koje nisu vaše kolege ako su označavanje sadržaja pomoću ključne reči koje prate kao interesovanje.\nKada posetite nečijem profilu, videćete Dodaj kao kolegu u okviru osobe sliku profila, ako ne pratite ili je kontaktirate kao kolege. Ako već pratite nekoga kao kolegu, Dodaj kao kolegu veza će biti prikazana.\nKorišćenje pretrage za pronalaženje na osobu na mojoj lokaciji ili ako njegovo ili njeno ime se pojavljuje kao vezu na vašoj lokaciji, kliknite na ime.\nU okviru svoje slike, kliknite na dugme Dodaj kao kolegu.\nU polju Dodaj u grupu odeljka, izaberite ili ne dodavanju osoba u tim. Možete da koristite za kategorija privatnosti Moj tim da omogući pristup neke detalje koje ne želite da delite sa vaše kolege.\nU okviru Dodaj u grupu, uradite nešto od sledećeg:\nDa biste dodali kolege u postojeću grupu, kliknite na dugme Postojeća grupa, a u izaberite grupu sa padajuće liste. Grupe vam pomažu da organizujete i lako da pregledate listom kolega, ali ne možete da primenite kategorija jedinstvene privatnosti za svaku grupu.\nDa biste kreirali novu grupu za ovaj kolega, kliknite na dugme novu grupu, a zatim otkucajte ime grupe. Možete da dodate druge kolege kasnije u ovoj grupi.\nPrikaži u odeljku, izaberite kategoriju privatnosti u okviru Prikaži ovu kolega, ako želite samo da biste prikazali ovaj kolega određene osobe, kao što su samo menadžera, ili samo sa kolegama.\nPoruka o statusu će se pojaviti na javni prikaz profila, a u u feedu za vesti od osoba koje pratite aktivnosti.\nKliknite na dugme kolege.\nKliknite na dugme dodati kolege.\nU polju u odeljku kolegama , otkucajte ime osobe – više imena razdvojite tačkom i zarezom. Kliknite na dugme Proveri imena da biste utvrdili ako se ime osobe u usluge direktorijuma nije pronađen. Da biste pronašli osobe, kliknite na dugme Pregledaj .\nDa biste dodali kolege u postojeću grupu, kliknite na dugme postojeću grupu, a zatim izaberite grupu sa padajuće liste. Grupe vam pomažu da organizujete i lako da pregledate listom kolega, ali ne možete da primenite kategorija jedinstvene privatnosti za svaku grupu.\nSavet: Kada vas neko doda kao kolegu, možete da dobijete obaveštenje o putem e-pošte koja sadrži vezu da biste pratili tu osobu kao kolegu, tako da možete da pratite njihove aktivnosti.\nKliknite na dugme Prikaži predloge.\nKada budete upitani da li želite da biste videli predloge za razmenu poruka programe, kliknite na dugme da ako ste upoznati sa primanju predloge osoba koje često šaljete e-poštu na osnovu.\nDa biste dodali neku od predloženih kolegama, potvrdite izbor u poljima za potvrdu pored imena, a zatim ih dodajte kao što biste bilo koje kolege.\nPotvrdite izbor u polju za potvrdu pored kolega ili kolege koje želite da dodate u novu grupu.\nU odeljku Dodaj u grupu , izaberite ili ne dodavanju osoba u tim. Možete da koristite kategoriji privatnosti Moj tim da omogući pristup neke detalje koje ne želite da delite sa vaše kolege.\nDa biste kreirali novu grupu, izaberite stavku Nova grupa, a zatim otkucajte ime grupe.\nU na Prikaži u odeljka, izaberite kategoriju u okviru Privatnost Prikaži ovu kolega, ako želite samo da biste prikazali ovaj kolega određene osobe, kao što su samo menadžera, ili samo sa kolegama.\nPotvrdite izbor u polju za potvrdu pored kolega ili kolegama koju želite da premestite u drugu grupu.\nKliknite na dugme postojeću grupu, a zatim izaberite grupu sa padajuće liste. Grupe vam pomažu da organizujete i lako da pregledate listom kolega, ali ne možete da primenite kategorija jedinstvene privatnosti za svaku grupu.\nMožete da uklonite imena sa spiska kolegama dok menjate projekat ili premestite u drugom sektoru. Imate pristup svim imenima navedenim u direktorijumu, tako da se lako Dodajte ime nazad na listu ako se predomislite.\nPotvrdite izbor u poljima za potvrdu pored kolege koje želite da uklonite.\nKliknite na dugme Ukloni kolegama.\nKada budete upitani da proverite da li želite da uklonite kolega, kliknite na dugme da.


Irska ukinula krivično delo bogohuljenja | Info | Svet\n16. septembar, 13:28\nSad se može "na Boga kamenjem" i u Irskoj 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.10.2018. / 13:13\nIrska se sa 65 posto glasova izjasnila za brisanje krivičnog dela bogohuljenja iz Ustava, konačni su rezultati referenduma od petka, prenose danas agencije.\nPoslednji slučaj - 1855.\nReferendum o bogohuljenju održan je isti dan kao i izbori za novog predsednika Irske čiji je sedmogodišnji mandat u osnovi počasni.\nAktuelni predsednik, 77-ogodišnji Majkl Higins, na tom mestu od 2011, s lakoćom je ponovo izabran sa 56 odsto glasova, prema konačnim rezultatima. U predsedničkoj trci je pored njega bilo još pet kandidata.\nreligija irska ustav referendum\n28.10.2018. / 16:26\nPa sta je cudno da u liberalnoj zemlji,svaki zakon protiv Boga prolazi?Svetski liberalizam je rusitelj svega hriscanskog i velicanje sataninih vrednosti,a to su homoseksualizam,abortus(ubistvo zacete dece),"pljuvanje "po Hristu,materjalizam,egoizam,nemoral i sodomija.Ovo je danas"trend"zivljenja!Liberal vucic kaze nece njemu crkva,preci koji su"ratovali"i proslost,da odredjuje buducnost?Nego sve super moderno i brisel?A to je negiranje Boga,nacije i drzave.Zato sto nema "korena"i Boga,lako prima satanisticki liberalizam,kao super "modernu"stvar i nacin zivljenja!Globalistima je Hrist najveca smetnja.Jer on brani sve sto oni propagiraju.Zato liberalna irska ukida hulu na Boga?!On joj je smetnja!A bogami i kod nas!Hapse se svestenici,patriote i protivnici izdaje Kosmeta,trpe teror u Skupstini od vuciceve vecine.LIBERALIZAM PONISTAVA DEMOKRATIJU!SVE SUPROTNO OD NJIH MORA DA"UMRE!"A BOG JE PRVI NA UDARU!SATANISTI SE VISE NE KRIJU!ONI DIVLJAJU!SRBIJO!MOLI SE BOGU!SADA, VISE NEGO IKADA!AMIN.\n28.10.2018. / 15:18\nSamo u Irskoj.


Ovo su nepogrešivi pokazatelji da je vaše dete izuzetno nadareno!\nPrema američkom političaru Čaku Gresliju: "Ono što dete čini darovitim i talentovanim možda neće uvek biti dobre ocene u školi, već drugačiji način gledanja na svet i učenje."\n29.03.2019. - 21:55h Autor: Stil\nInteligencija je intrigantan aspekt koji treba posmatrati kod dece. Postoji mnogo definicija onoga što čini inteligenciju u ljudima, ali ono što se zna jeste da je inteligencija povezana sa izuzetnom darovitošću. Kod dece, ove osobine se mogu prepoznati rano, ali nemaju nikakve veze sa dobrim ocenama i društvenim statusom.\nNije tako lako definisati nadarenu decu, jer se njihovi talenti razlikuju jedni od drugih. Prema rečima Nacionalne asocijacije za nadarenu decu, darovitost se može manifestovati u jednom ili više domena kao što su: intelektualni, kreativni, umetnički, vođstvom ili u određenoj akademskoj oblasti ".\nUkratko, darovitost je svaka sposobnost dece koja prevazilazi očekivanja u pogledu njihovog uzrasta. Istovremeno, darovita deca imaju više specifičnih ličnosti i ponašaju se na drugačiji način. Prema dr Barbari Klark, autoru knjige "Odrastanje nadarenih", karakteristike darovitog deteta uključuju:\nKognitivne sposobnosti: uključuju čitanje, pisanje, kritičko razmišljanje, bogatstvo vokabulara, raznovrsnost u interesovanjima i drugo.\nKreativne sposobnosti, kao što su pojačana intuicija, smisao za humor, fantaziranje i nezavisnost.\nAfektivne sposobnosti, kao što su empatija, samosvest, traženje pravde, emocionalna dubina i još mnogo toga.\nBihevioralne sposobnosti, kao što su spontanost, visoka energija, naglašena radoznalost.\nObično će deca manifestovati najmanje dve od ovih sposobnosti u mladosti i nastaviće da razvijaju druge osobine kasnije u životu.\nPrema knjizi "Vodič roditelja za nadarenu decu", ovo su 23 indikacije darovitosti dece:\nIznenađujuća opreznost, čak i u mladoj dobi.\nBrzo i efikasno učenje.\nPamćenje stvari sa lakoćom.\nKorišćenje vokabulara naprednog za uzrast deteta.\nNapredno poznavanje jezika, uključujući složene jezičke strukture, kao što su idiomi i metafore.\nSposobnost rešavanja problema s lakoćom.\nSposobnost da se nauči čitanje i pisanje još u predškolskoj ustanovi.\nDubinska osećanja i zrele reakcije.\nRazmišljanje na apstraktan i nekonvencionalan način.\nPosedovanje osećaja za pravdu i traženje iste.\nInteresovanje za društvena i politička pitanja.\nRazvijene sposobnosti koncentracije i pažnje.\nLako usvajanje novih veština.\nPokazivanje interesovanja i znatiželje (postavljanje pitanja "Zašto?")\nRaznovrsnost u interesovanjima.\nZanimanje za svet oko sebe.\nEksperimentisanje i obavljanje stvari na svoj način, umesto da se slede obrasci.\nIdeje koje su izvan običnog i tipičnog.\nNeobičan i specifičan smisao za humor.\nSposobnost organizovanja društvenih događaja i detaljnih igara i scenarija.\nPokazivanje znakova živahne mašte.


Dobrivoje Lale Erić - ELEMENTARIJUM\nPoslednja stanica našeg boravka i nastupa u Kini vodila nas je u regiju Unutrašnja Mongolija i u njenu prestonicu – Hohot. ”Gradić” za koji je verovatno retko ko u Srbiji čuo broji tek oko tri miliona stanovnika\nDnevnik iz Kine 2/4\nIako bi se osnovna tema mogla približno prevesti i podvesti pod kraći okvir ”trgovine u uslugama”, to je pre svega zajednička odrednica koja spaja i robote i onlajn trgovce, i zvaničnu kinesku poštu i i udruženje beležnika i notara\nDnevnik iz Kine 1/4\nPredstavnici Centra učestvovali su krajem maja i početkom juna na nekoliko sajmova i konferencija u Kini. Svoje utiske sa ovih putovanja u nekoliko narednih tekstova podeliće Dobrivoje Lale Erić, rukovodilac Sektora za međunarodnu saradnju\nNa ovogodišnjem festivalu Ars elektronika, koji je održan od 8. do 11. septembra u Lincu, učestvovalo je nekoliko umetnika iz Srbije, a u program je bio uključen i CPN tim\nNauka, estetika i kultura u Portu\nSredinom juna 2017. u Portu je održano 28. izdanje najprestižnije evropske konferencije posvećene radu naučnih centara i muzeja − ECSITE, a konferenciji je tradicionalno prisustvovao i tim CPN-a\n(SNIMAK 12) U četvrtak 4. maja tema emisije Radio Elementi bila je aktuelna CPN izložba Art&Science koje je otvorena do kraja maja\nDnevnik iz Linca\nGrad Linc je osnivač i vlasnik Ars elektronike, najprestižnije svetske institucije koja se bavi spojem umetnosti, nauke i novih tehnologija. Istoimeni festival, koji se održava svake prve nedelje u septembru, vrhunac je godišnje produkcije i aktivnosti koje ova ustanova kreira\nCPN, Dnevnik iz Drezdena\nDnevnik iz Drezdena 2/3\nPredstavljanje i povezivanje manjih izložbi i matematičkih celina većih muzeja i centara očigledno je postignuto u trenutku kada matematika kao nauka izbija u prvi plan\nDnevnik iz Drezdena 1/3\nDrezden nas je dočekao sunčan, smiren i savršeno organizovan. Kako je počeo najznačajniji skup promotera matematike koji je ove jeseni okupio najveće matematičke zvezde Evrope?\nPoliedri Leonarda da Vinčija prvi put se predstavljaju u okviru „Maja meseca matematike“\nZaboravljena svetlost sa Dorćola\nPoznata po svega nekoliko skica i fotografija, prva beogradska i srpska termoelektrana imala je prilično nesrećnu sudbinu\nDnevnik iz Tuluza 4/4\nU četvrtom nastavku beležaka sa konferencije Escite 2012, Dobrivoje Lale Erić sumira utiske nakon putovanja u Tuluz, Grad svemira\nCPN, Dnevnik iz Tuluza, Dnevnici\nU trećem nastavku beležaka sa konferencije Escite 2012, Dobrivoje Lale Erić nas vodi na uzbudljivo noćno putovanje kroz Grad svemira, jedno od najboljih mesta koje možete posetiti\nU nastavku dnevnih beležaka sa najvećeg ovogodišnjeg skupa promotera nauke, urednik programa i izdavaštva CPN-a, Dobrivoje Lale Erić upoređuje svetska i naša iskustva sa promocijom matematike\nDnevnik iz Tuluza 1/4\nUrednik programa i izdavaštva CPN, Dobrivoje Lale Erić, specijalno za Elementarijum, prenosi utiske sa najvećeg ovogodišnjeg skupa promotera nauke


Zahvalnost Rusiji za podršku u najtežim trenucima\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je, u razgovoru sa ruskim ambasadorom u Beogradu Aleksandrom Bocan-Harčenkom, zahvalila za pomoć u donacijama i podršku Rusije u najtežim trenucima epidemije virusa korona u Srbiji.\nOna je zahvalila za požrtvovanost ruskih ljekara koji su se zajedno sa srpskim timovima borili protiv virusa.\nBrnabićeva je istakla da je u ovom trenutku, kada se cijeli svijet nalazi pred velikim izazovima u borbi sa pandemijom virusa korona, međudržavna saradnja od presudnog značaja, saopšteno je iz kabineta predsjednika Vlade Srbije.\nGovoreći o trenutnoj situaciji, Bocan-Harčenko ocijenio je da epidemiološke mjere u Srbiji, kao i primjena iskustva drugih država daju rezultate, te izrazio očekivanje da će svi zajedno uspjeti da pobijede u borbi sa virusom, navodi se u saopštenju.\nRuski ambasador je naveo da je Srbija posebno posvećena saradnji u oblasti zajedničkih infrastrukturnih projekata, navodeći da je, bez obzira na situaciju, postignut veliki napredak u ovoj oblasti.\nBrnabićeva i Bocan-Harčenko su razgovarali i o intenziviranju saradnje u oblasti nauke i inovacija.\nPorodilište ovo ne pamti: Pet trudnica noćas rodilo blizance\nTema dana: Koji su osnovni programski ciljevi Socijalističke partije Srpske?\n4191 glasova 38%


Zanimljivosti dana : Sam napravio avion od smeća\nSam napravio avion od smeća\nObjavljeno 24 septembar 2015 | Autor Zanimljivosti dana\nEtiopljanin Asmelaš Zarefu odlučio jeda ostvari dečački san a to je da napravi i ima svoj avion i da postane pilot! Najveću pomoć pri pravljenju svog aviona dala mu je knjiga o avijaciji i tutorijali na YouTube video servisu!...\nZarefu, radi kao službenik za javno zdravstvo, naučio je dosta o avijaciji posljednjih deset godina. On je po završetku srednje škole se čak se prijavio na Vazduhoplovnu akademiju, ali su ga odbili jer nije bio dovoljno visok.\nIpak, njegov dečački san ga je još uvek "držao" pa je odlučio da napravi prvi avion iz "kućne radinosti", koji je u potpunosti funkcionalan. Ono što je zanimljivo jeste da ga je napravio "ni od čega" jer je delove sam pravio i skupljao:\n"Nazvao sam ga K-570A", počinje svoju priču Zarefu. "K je prvo slovo imena moje majke, a 570 je broj dana koliko mi je trebalo da ga završim. Slovo A, naravno, asocira na avion", kaže on.\nNajčudniji razlog pored "dečačkog sna" je taj što je bio odbijen na Akademiji. Naime, bio je centimetar niži od potrebne visine! Ne želeći da mu taj jedan centimetar stane na put ka ostvarenju snova, počeo je sam da pravi avion.\n"Prekretnica u mom životu bila je odbijenica s Akademije. Bilo je to 2001. godine kada sam čvrsto odlučio da ću sam napraviti avion i da ću jednog dana pilotirati", kaže Zarefu. Tada je krenuo da prikuplja sve informacije o pravljenju aviona, a odgledao je i stotine tutorijala na internetu. Nakon što je dobro proučio šta mu sve treba, krenuo je da prikuplja delove.\n"Moj avion se pokreće na polovni motor VW 'bube'", objašnjava on i dodaje: "Veliki broj avio delova sam ručno napravio jer ih nisam mogao nigde pronaći", kaže Zarefu. Celi projekat izrade koštao ga je 7.500 dolara.\n"Tokom izrade sam nailazio na mnoge prepreke, svi iz moje okoline su mislili da sam lud. Naravno, najveći problem su bile finansije, koje su bile ograničene. Međutim, sve sam to prevazišao i danas imam svoj privatni mali avion", dodao je na kraju Zarefu\nVIDEO:Još jedan trik iluzioniste Darsija Ouka\n09, jun 14\nSada već poznati širom sveta po svojim trikovima,fantastični…\nUlovio divlju svinju od 226 kilograma!\n14, mar 14\nTridesetčetvorogodišnji lovac iz Severne Karoline,iz grada Conetoe,…\nAustrijanci prodaju ''Aji Charapita'' najskuplje čili papričice na svetu!\n29, sep 16\nNikada ne bi trebali da sudimo po velični neke stvari, kao sa slučaj…\n20 zanimljivih činjenica (20)\n05, feb 14\nI ovaj smo "ugostili" na našem sajtu nove činjenice koje su itekako…\nPunjači postaju prošlost: Bakterije iz vazduha stvaraju struju!\nNASA rešila misteriju Bermudskog trougla?!\nPolicajci uhapšeni,lažirali proizvodnju droge zbog radnog učinka!


Pčelari podržali aktivnosti EKO Pokreta Svilajnac – EKOLOŠKI POKRET\nHome›Ekologija›Pčelari podržali aktivnosti EKO Pokreta Svilajnac\nSvilajnački pčelari su na svom sastanku Izvršnog odbora podržali zahteve Ekološkog pokreta Svilajnac o zaustavljanju projekta Visan D.o.o. i ukazali na činjenicu da se na potezu gde se planira gradnja reciklaže opasnog medicinskog otpada nalaze bunari za vodu i ekološki zdrav med. Odluku Društva pčelara „Resava“ iz Svilajnca pročitajte u nastavku.\nDruštvo pčelara „Resava“ Svilajnac na sastanku Izvršnog odbora održanog 09.04.2015 godine donosi\npridružuje se zahtevu „Ekološkog pokreta Svilajnac“ a u vezi zahteva firme Visan D.o.o. iz Zemuna na dlučivanje o „ potrebi za procenu uticaja na životnu sredinu postrojenja –autoklava za tretman medicinskog odpada,“ na parcelama u Svilajncu.\nda se preispita projekat i kakav je uticaj na životnu sredinu, ovo je ekološki kraj gde se proizvodi ekološka hrana, a tu su u blizini i bunari za snabdevanje vodom kompletnog grada Svilajnca i okoline, snabdevaju se građani vodom za piće. Pčelari proizvode na ovom potezu ekološki zdrav med. Objekat je u gradskoj zoni, u zoni stanovanja.\nPečat Društva pčelara RESAVA


март 2012 - Stranica 2 od 24 - Biznis i Finansije\nInternetom kruže glasine o mogućem državnom udaru u Kini\nVeć nedaljama kineski komunistički lideri bave se borbom za vlast a to bi moglo da ugrozi pažljivo planiranu tranziciju u nacinonalno vođstvo i umerene reforme. Iako država ove informacije pokušava da zataška internet je preplavljen njima, negde se čak pominje i mogućnost državnog udara.\nŠpigl prepričava priče blogera koji pominju ogorčene političke borbe. Ova zemlja imala je veliki ekonomski uspeh u poslednjoj deceniji i postala druga najveća ekonomija sveta. Ima najveće rezerve stranih valuta (oko 2,4 biliona evra) i najveća je rastuća ekonomija u svetu.\nAli prošle nedelje ovu zemlju su uzdrmale glasine o mogućem državnom udaru koje su se pojavile na kineskoj verziji Tvitera. Iako su ih kineski cenzori brzo uklonili, već su se proširile. Pričalo se o pucnjima koji su se čuli u delu Pekinga u kome žive i rade politički lideri Kine. Neko je tu video i vojna vozila.\nZapadni mediji upozoravaju da kineska prestonica nije videla takvu borbu oko vlasti još od tragedije na Tjenanmen trgu 1989.\n30. marta 2012. 0 komentar\nŠpanija dobija najstrožiji budžet još od uvođenja demokratije\nŠpanska vlada trebalo bi da donese jedan od najstrožijih budžeta u skorijoj istoriji – premijer Mario Roahoj upozorio je javnost da će on biti zasnovan na merama štednje. Uprkos štrajkovima i velikoj nezaposlenosti, Španija se ipak odlučila da ide ovim putem.\nMinistri finansija evrozone će pak diskutovati o mogućem povećanju fodova za pružanje pomoći ugroženim članicama, tako da bi Fond za stabilnost mogao da dobije više od sadašnjih 500 milijardi evra.\nNa Španiju će u međuvremenu nastaviti da vrše pritisak da smanji budžetski deficit, jer ako se njena situacija ne poboljša i njoj će trebati finansijska pomoć. Ministar za budžet Kristobal Montoro rekao jeda će ova zemlja dobiti najstroži budžet još od uvođenja demokratije.\nAnalitičari pak kažu da su velike demonstracije u Španiji znak da se narod zaistio mera štednje. Međutim, španska vlada ne popušta – Montoro je izjavio da ovde nije pitanje da li većina ili manjina podržava štrajkače već da li će zemlja izaći iz krize.\nRaiffeisen Bank International beleži najveći profit pre oporezivanja od početka finansijske krize\nRaiffeisen Bank International AG (RBI) zabeležio je profit pre oporezivanja od 1.373 miliona evra u poslovnoj 2011. godini, što predstavlja povećanje od oko 7% u odnosu na kraj 2010. godine. Uprkos izazovnom ekonomskom okruženju, RBI je ipak uspeo da ostvari najviši godišnji profit pre oporezivanja od početka finansijske krize 2008. godine. Stopa povraćaja uloženog kapitala pre oporezivanja ostala nepromenjena na nivou od 13,7%.\nU 2011. godini RBI je povećao neto prihod od kamata za 3% ili 89 miliona evra, na ukupno 3.667 miliona evra. Neto prihod od provizija i naknada ostao je stabilan godina-na-godinu na nivou od 1.490 miliona evra, na taj način doprinevši sa 27% bančinom operativnom prihodu, koji je – isključujući umanjenje gudvila – porastao za 1% ili 72 miliona evra na 5.475 miliona evra. Neto prihod od trgovanja povećan je za 11% ili 35 miliona evra na 363 miliona evra. Opšti administrativni troškovi porasli su za 4,7% godina-na-godinu na 3.120 miliona evra.\nZa razliku od njih, neto rezervisanja za gubitke po plasmanima su značajno opala – ukupno za 11% ili 131 milion evra. NPL racio – odnos problematičnih kredita u kreditnom portfoliju – takođe je poboljšan po prvi put u nekoliko godina, tako što je umanjen za 0,3 procentna poena na 8,6%.\nRacio dopunskog kapitala I (ne uzimajući u obzir hibridni kapital) poboljšan je sa 8,9% na 9,0%.Ukupna aktiva veća je za 12% ili 15,8 milijardi evra od početka 2011. godine, popevši se na 147,0 milijardi evra. Plasmani komitentima nakon rezervisanja porasli su za 5,6 milijardi evra. Depoziti od klijenata uvećani su za 9,1 milijardi evra, što je uglavnom zbog institucionalnih i privrednih klijenata (6,3 milijardi evra) i fizičkih lica (3,3 milijardi evra).\nOčekuje se ekonomsko poboljšanje u srednjoj i istočnoj Evropi\nTrenutna predviđanja Raiffeisen Research-a sugerišu da je verovatno poboljšanje ekonomske situacije, kao i okvirnih ekonomskih uslova. Raiffeisen Research očekuje da će centralna i istočna Evropa zabeležiti rast BDP-a od 2,6% u 2012. godini. Ova stopa rasta bi bila za 3 procentna poena veća od predviđenog proseka za evrozonu. Tekući podaci takođe sugerišu da, iako je primetno izvesno opuštanje u rastu kreditnog volumena u srednjoj i istočnoj Evropi, ovaj rast i dalje ostaje na znatno višem nivou od onog u evrozoni. Trenutna predviđanja za 2012. godinu rast kreditnog volumena postavljaju na 5 to 10% u srednjoj Evropi i regionu ZND, a na 1 do 3% u jugoistočnoj Evropi.\nU 2012. godini, RBI očekuje stabilan obim poslova, imajući u vidu ekonomsko okruženje irestriktivne regulatorne zahteve. Uprkos opreznim predviđanjima u vezi sa ekonomskim rastom, RBI očekuje stabilizaciju neto racija za rezervisanja, uz tek manje uvećanje obima problematičnih kredita.\nU kontekstu očekivanog ukupnog ekonomskog razvoja, posebno u srednjoj i istočnoj Evropi, cilj RBI, uključujući akviziciju Polbanke, je stopa povraćaja uloženog kapitala od oko 15% srednjeročno. Ovo ne uključuje buduće akvizicije, bilo kakva uvećanja kapitala, kao ni neočekivane regulatorne zahteve iz današnje perspective.\nVečeras počinje 59. festival Kratki metar\nProjekcijom filma “Sonja” posvećenom je Sonji Savić, autorke Dragane Kanjevac večeras u 19h u Domu omladine svečano počinje 59. Beogradski festival dokumentarnog i kratkometražnog filma. Pošto je premijerna projekcija dokumentarnog filma “Sonja” rasprodata, najavljena je dodatna projekcija u sali Amerikana Doma omladine Beograda u 21 sat. Zbog velikog interesovanja publike, 150 karata za dodatnu projekciju, po ceni od sto dinara, biće u prodaji 30. marta od 10 sati.\nU prvom bloku takmičarskog programa biće prikazano osam kratkih igranih filmova – “Mašinica”, “Gagarin i ja”, “Vreme bliskosti” i “Zid” iz Srbije, kao i “Mleko” (Portugalija), “Dečak laka srca” (Italija), “Izlazak” (Australija) i “Vidi me” (Finska). Na večerašnjem programu je i specijalna projekcija dugometražnog dokumentarca “Jedna žena – jedan vek” Želimira Žilnika.\nO dokumentarcima smo pisali u broju 85 iz marta.\nPad forinte: 297 forinti za jedan evro\nMađarska forinta pala je na 297 za jedan evro. Za jedan švajcarski franak dobija se 246 forinti, a za američki dolar 223,5 forinti, piše Portfolio.hu. Analitičari i trgovci valutama kažu da će invrestitori sačekati da dogovor sa MMF-om bude postignut.\nBenoit Anne, čelnik EM Markets strategija u Societe Generale u petak je izjavio da još nema cene za MMF-ov aranžman za Mađarsku i čini se da je ponovno utvrđivanje cene u toku, ciljajući na evro preko 296 forinti. “Biću srećan samo ako forinta bude preko 300 za evro, gde joj je i mesto”, rekao je.\nDužnička kriza EZ ne može biti rešena samo povećanjem fondova\nTrenutna dužnička kriza evrozone ne može biti rešena prostim povećavanjem fondova za spasavanje, izjavili su čelnik nemačke Bundesbanke i portparol nemačke vlade, piše turski Hurijet.\n“Ne možemo samo obuzdavati krizu, moramo je rešiti”, rekao je Jens Vejdmen u Londonu koji je kao čelnik nemačke Centralne banke i član borda ECB. Za to vreme u Berllinu vladin portparol rekao je da je “za žaljenje” što “ni jedna brojka nije dovoljno velika u trenutnim razgovorima”, osvrćući se pre svega na povećavanje fondova za spasavanje, dodavši da čim brojka bude utvrđena, veća od nje će odmah biti u opticaju. “To će samo nervirati tržišta”, dodao je.\nDanas se sastaju ministri finansija zone u Kopenhagenu i u narednim danima odlučiće o mehanizmima pomoći za Španiju. Šef Bundesbanke je rekao tim povodom da prvi korak treba da bude obuzdavanje krize, a tek onda sprečavanje njenog širenja.\nby bifadmin 29. marta 2012.\nVarošice u Srbiji koje nisu na glavnoj železničkoj i drumskoj trasi, nemaju sirovinsku bazu u svom ataru i državni vetar u leđa, u startu su na začelju trke za investicijama. Takvi se uzdaju u se’ i u svoje kljuse a u toj igri skoro sve je postalo dozvoljeno, kaže jedan od predsednika opština.\nU suštini svi nude isto: deset prstiju svojih nezaposlenih žitelja, praznu ledinu ili napušteni pogon. „Univerzalnog recepta nema, svi se snalazimo kako znamo i možemo, od ličnih veza preko lokalnih podsticaja“, kaže jedan od sagovornika B&F. „Caka je u tome, kako sve to upakovati.“ Pa ipak, nekim gradovima i opštinama posebno prošle godine, ni najveće umeće nije pomoglo – nisu imali ni evro investicija, domaćih ili stanih, svejedno.\nPrema podacima Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) opštine u kojima je bilo najviše investicija su Niš, Novi Beograd, Novi Sad, Zrenjanin, Leskovac, Subotica, Kragujevac, Inđija i Vršac. Prvi na lestvici potpisanih grinfild investicija bio je Niš gde je kompanija ItalNis Group obećala da će na 14,94 hektara izgraditi najveći akva park na Balkanu sa sportsko-poslovnim centrom, uložiti 100 miliona evra i zaposliti 800 ljudi. Ugovor je potpisan pre oko godinu dana, ali, i pored svih subvencija, lokalnih podsticaja i blizine auto puta, Niš nema ništa više od ledine koju je imao i pre. Gradonačelnik Miloš Simonović je prihvatio odlaganje posla uz obrazloženje „da je bolje odlaganje nego poništen ugovor“.\nSvi sagovornici slažu se da je stranim investitorima najvažnije da se mesto koje su odabrali bude neposredno uz drumski ili železnički koridor 10. O tome rečito govori i činjenica da je vlada Srbije investitorima morala da ponudi mnogo povoljnije uslove ukoliko ulože kapital u neki od regiona van glavne rute. Do sada, uglavnom je sve ostalo na nivou ponude. Najtipičniji primer je zlatiborski region, odnosno gradovi Užice, Priboj, Nova Varoš… Iako Vojvodina važi za deo Srbije sa dobrim saobraćajnicama, pomalo zabačeni Apatin nije prošle godine privukao nijednog investitora.\n„Najviše šansi imaju gradovi u Vojvodini, zbog položaja pokrajine, infrastrukture i saobraćajnih veza, i zbog velikih ljudskih resursa u Beogradu i Novom Sadu. Svi gradovi do kojih mora da se dođe tako što će investitor sa aerodroma u Beogradu preći Gazelu nemaju velike šanse, sem većih centara kakvi su Niš i Kragujevac ukoliko dobije autoput“, kaže Saša Paunović, predsednik „Stalne konferencije gradova i opština“ i predsednik opštine Paraćin.\nU opštini Stara Pazova kažu da su kod njih investitori uglavnom dolazili sami „jer je Stara Pazova već decenijama poznata po privrednom preduzetništvu, ali i jedinstvenom geografskom položaju“. Ne kriju da im je i država „pripomogla“.\n„Mislim da su investitori birali Staru Pazovu kao svoju lokaciju za ulaganje zato što je jedina opština u Srbiji koji izlazi na dva autoputa E75 i E70, i od njih udaljena od 100 do 300 metara. Takođe, veliki značaj i potencijal za svakog investitora je i blizina aerodroma ’Nikola Tesla’, koji je od opštine udaljen 15 kilometara. Veliki značaj pridaje se i obali Dunava, od 23 kilometra“, kaže predsednik opštine Stara Pazova, Goran Jović.\nU kompaniji Milbauer, koji su investirali u ovu opštinu potvrđuju da im je upravo lokacija bila ključna kada su donosili odluku gde će investirati.\n„Mi smo već imali jasno definisane zahteve šta tražimo, i nije bilo mesta improvizacijama. Za Staru Pazovu smo se odlučili zbog blizine Beograda, kao i putne i avio infrastrukture. Važno nam je i to što su blizu i dva Univerziteska grada Novi Sad Beograd, kao i operativnost ljudi u lokalnoj samoupravi“, kaže Bojan Stojadinović, direktor kompanije Milbauer u Srbiji.\nInvestitore koji su dolazili u Paunovićev kabinet najčešće je interesovalo da li opština ima raspoloživo infrastrukturno opremljeno i planski pokriveno zemljište za izgradnju poslovnih objekata, kakvim ljudskim resursima raspolaže, ima li kvalifikovanih radnika, zatim broj i struktura nezaposlenih, istorija industrijske proizvodnje, vrsta škola, udaljenost univerzitetskih centara, broj stanovnika u okolnim opštinama, zatim načelni troškovi poslovanja, troškovi započinjanja biznisa i moguće olakšice.\nPa ipak postoje mnogo jači aduti od gorepomenutih. „To su nekakvi jedinstveni resursi kao što su na primer sirovine kojih ima samo u tom regionu ili opštini, a drugo je vlada koja investitore dovodi u opštinu političkom odlukom ili subvencijama“, kaže Paunović. „Sve ostalo je manje važno.“\n„Kod grinfild investicija, investitori daju prednost onim lokacijama koje imaju industrijsku zonu – ako je moguće infrastrukturno opremljenu, ili bar sa rešenim imovinsko-pravnim odnosima i plansko-tehničkom i projektnom dokumentacijom“, kaže Miloš Ćurćić iz SIEPA-e. „Kod braunfild investicija važne su ažurne i kompletne informacije o raspoloživim investicionim lokacijama.“\nVeličina državne subvencije ulazi u igru tek ako se investitor odlučio da će investirati u zemlju i prelazi na drugi korak – izbor konkretne lokacije. Takav je bio slučaj sa „Gorenjem“, koje se opredeljivalo između Valjeva i Zaječara.\nIskustvo Zorana Jakovljevića, gradonačelnika Valjeva, dalo bi se svesti na poslovicu „u se’ i u svoje kljuse“. Za protekle četiri godine u njegovom gradu nije bilo većih investitora, osim što su kompanije „Gorenje“ i „Golden Lejdi“ malo proširile postojeće kapacitete. Zahvaljujući podsticajima iz lokalnog budžeta neka radna mesta otvorili su vlasnici malih i srednjih preduzeća u Valjevu.\n„Posao se najčešće dobija ličnim kontaktima, poznanstvima, ne čekajući državu, već odlaskom direktno kod investitora. Na primer, ‘Gorenje’ i još neke firme iz našeg grada uvoze kompresore i cirkularne pumpe. Naša ideja je da sami pronađemo firme koje to proizvode i pokušamo da ih dovedemo u Valjevo“, kaže Jakovljević.\nKoliko će sve uslove koje postavljaju investitori, ili bar neke od njih, lokalne samouprave ispuniti, u velikoj meri zavisi i od njih samih. Miloš Ćurćič kaže da je većina to i shvatila, i „da lokalne samouprave ulažu velike napore da razvijaju infrastrukturu i na najbolji i najbrži mogući način izađu u susret potrebama investitora“.\n„Lične veze i kontakti su veoma važni”, kaže Slobodan Kocić, gradonačelnik Leskovca. Oni se stiču na raznim sajmovima, kroz preporuke investitora koji već rade u tom gradu, i sastanke sa raznim delegacijama koje najčešće organizuje Privredna komora Srbije.\nKad se ujedine svi presudni faktori i tome doda preduzimljiva gradska uprava, državne subvencije i lobiranje „preko svih kanala“ dobije se oko 100 miliona evra, što ugovorenih što realizovanih investicija. Toliko su u Subotici izračunali da je stiglo u njihov grad za protekle četiri godine.\n„Mi smo se za nekoliko investicija takmičili sa gradovima koji su imali dvostruko veće subvencije. Mislim da je nešto što se zove industrijska tradicija, infrastruktura, komunikaciona mreža i odnos lokalne samouprave u smislu brzine rešavanja problema važnije od kratkoročnih efekata jednokratnih subvencija, i da je to nama pomoglo da privučemo toliko investitora“, kaže Saša Vučinić, gradonačelnik Subotice.\nIako novac nema boju, veru ni naciju, a prošle godine ga skoro nije ni bilo, kada bi mogli da biraju, predsednici opština ipak bi radije „videli“ stranog investitora. Oni donose nove poslovne manire i nove tehnologije i poštuju rokove. Dugoročno, međutim, predsednici opština, priznaju da moraju da se oslone na domaće preduzetnike jer oni zapravo donose najveći broj radnih mesta. „Ali, tu se mora rešiti i problem onih koji eksploatišu radnike, krše zakon o radu na najgrublje načine i ne doprinose ni na koji način poboljšanju opšte društvene situacije, već samo na račun jeftine radne snage neizmerno povećavaju svoje lično bogatstvo“, kažu sagovornici B&F.\n29. marta 2012. 0 komentar\nŠpanija: Hiljadu evra – plata iz snova\nKada je pojam “milleurista” skovan 2005, označavao je život nekog ko zarađuje 1000 evra mesečno – tada su se ovom rečju isticale nevolje mladih radnika na nesigurnim, nisko plaćenim poslovima. Danas, kada jedno od dvoje mladih primaju pomoć, postati “milleurista” znači nešto što bi po svaku cenu trebalo postići.\nPre gotovo sedam godina, avgusta 2005, jedna mlada katalonka napisala je ovom listu pismo pod nazivom “Ja sam mileurista”, izrazom kojeg je skovala u pokušaju da sebe opiše kao osobu koja zarađuje oko hiljadu evra mesečno. Karolina Alguasil imala je tada 27 godina i u svom tekstu žalila se na nedostatak pravih i pristojnih radnih mesta koja (ni)su bila na raspolaganju njenoj generaciji.\n“Mileurista je mlad čovek,” pisala je, “između 25 i 34, s diplomom, dobro obrazovan, poznaje barem dva jezika i ima postdiplomski ili master nivo kojim upotpunjuje svoju profesionalnu diplomu. Na tržištu rada je najmanje tri do četiri godine, dok, u najboljem slučaju, samo svaki drugi sebi može priuštiti da uplaćuje doprinose za socijalno osiguranje […]. Problem je u tome što je gotovo nemoguće zaraditi više od hiljadu evra – bez ikakvih dodatnih benefita, doprinosa, bonusa ili napojnice – a i bolje vam je da se ne žalite ako i toliko uspete da namaknete. Ne možete da uštedite, nemate svoj dom, ili automobil, ili decu. Živite samo za taj dan. Ponekad je zabavno, ali je, zapravo, vrlo iscrpljujuće. “\nDanas, ponovno čitanje Karolininog pisma ostavlja gorak ukus jer je ono dokaz da su se stvari pogoršale. Mileurismo je dao povoda za još neizvesniju verziju postojanja: nimileurismo – čak ni hiljadu evra mesečno. “Bili smo mileuriste, a želeli smo i mnogo više od toga. Sada se možemo samo nadati ako uspemo da zaradimo hiljadu evra “, nastavlja Alguasilova. Od tog pisma do danas, Karolina je završila studije audiovizuelnih komunikacija, osamostalila se i preselila u Kordobu. Više nije mileurista, ali ne misli da zarađuje onoliko koliko zaslužuje: “nisam zadovoljna.”\nU 2005 nezaposlenost mladih iznosila je oko 20 posto. Sada je dopuzala do 50 posto i već dugo je ova cifra veća od dvostrukog evropskog proseka (22,4 posto). Od kad se demokratija vratila u Španiju, mileuriste su najbolje obrazovana generacija ikada, a imaju najgore izglede i šanse jer ispaštaju zbog tuđih grešaka. Mnogi od tih mladih ljudi su dosad mogli da računa na pomoć svojih roditelja. Međutim, ova ‘sigurnosna mreža’ koju čine famiija i rođaci lagano se ali neumitno istrošila.\n“Svi pokazatelji su, vremenom, postajali sve lošiji”, kaže sociolog Esteban Sančez, stručnjak za mlade i njihove probleme na tržištu rada. “Izrazito visoka nezaposlenost, prevaga povremenih i loše plaćenih poslova – ovo je strašna situacija. Ne postoji nijedna činjenica koja bi mogla dovesti do neke vrste pozitivnih izgleda.” Giljlermo Himenez, 21, student prava i političkih nauka i član ‘Asocijacije Univerzitetske Omladine bez budućnosti’, sve ovo sumira kratkom rečenicom: “Imate stalni osećaj da budućnost ne postoji.”\nPovratak u roditeljski dom\nViše od deset miliona Španaca su između 18 i 34 godine. Njihov prosečni neto prihod (uključujući i nezaposlene) je 824 evra mesečno. A oni koji imaju posao zarađuju u proseku 1,318 evra mesečno (podaci iz Veća mladih Španije). Profesije koje su se nekad činile bezbednim od sindroma ‘mileurisma’, sada to sigurno više nisu. Politehnički Univerzitet u Valensiji, praćenjem prvih koraka svojih inženjera i arhitekata nakon što su diplomirali 2008, utvrdio je da jedan od njih četvoro nije dospeo na nivo plate od hiljadu evra mesečno. Što je još gore, broj ‘nimileurismosa’ je porastao za osam posto u odnosu na onu generaciju koja je diplomirala godinu dana ranije.\nAmanda (koja ne želi da kaže svoje pravo ime), 29-godišnja devojka iz Valensije, suočava se sa ovim statistikama. Radi od deset ujutro do 9:30 uveče, “uz pola sata pauze da nešto pregrize”, i zarađuje hiljadu evra mesečno. “To je nestvarno: kad napustim kuću i pođem na posao prodavnice još nisu otvorene, a kada se sa posla vraćam kući one su već zatvorene. Radim kao menadžerka ali sam plaćena kao peračica posuđa.”\nDva su konfliktna osećanja u Amandi u nekakvoj čudnoj harmoniji: osećaj da je iskorišćena a, istovremeno, i privilegovana. Sve dok nije pronašla ovaj sadašnji posao u odeljenju prodaje, osećala se kao “večita početnica. Bilo ih je šest zaredom. Prvi nije bio plaćen. Pa, dobila sam vaučere za topli obrok. A poslednji posao, za jednu javnu ustanovu, bio je najbolje plaćen – 600 evra “.\nPrema podacima Đosepa Olivera, profesora primenjene ekonomije na Autonomnom univerzitetu u Barseloni, od nezaposlenih starosti do 34 godine njih 45 posto provelo je više od 12 meseci u potrazi za poslom.\nMnogi mladi Španci koji su postali nezavisni morali su da se ponovo vrate u dom svojih roditelja (2011 stopa mladih ljudi koji ponovo dolete u porodično gnezdo bila je 4,2 posto). Drugi su pak bili u potpunosti onemogućeni i da ga napuste, kao i Beatriz Arabal, 32. Iako bez posla i bez državne potpore tokom 550 dana, njen optimizam još uvek nije usahao. Sa diplomom iz socijalnih delatnosti, javne uprave i menadžmenta, nekad je plaćala svoje školovanje tako što je radila kao tele-operaterka za 1.100 evra – plata koju bi danas, kako misli, teško mogla da dostigne. Većina radnih mesta, koja je prošla nakon što je dobila svoju diplomu, nisu imala nikakve veze s njenim pozivom.\nNi njen dečko nema stalni posao, a oboje su odlučili da napuste Španiju. Ali, situacija kod kuće, u kojoj brine oko bolesnog oca (oboje se izdržavaju od njegove penzije), jeste faktor koji odlaže njen odlazak iz Španije.\nŽiveti lošije od svojih roditelja\nProšlog novembra, Beatriz je na Fejsbuku pokrenula grupu Društveni rad: Kako pronaći našu nišu. “Odlučila sam da postavim ovu grupu kako bih pomogla da pronađemo nišu u našoj struci, međusobno razmenimo naša iskustva, i da vidimo kako možemo pomoći sebi”, napisala je u uvodu koji predstavlja ovu FB grupu.\nReč ‘obeshrabreni’ nedovoljna je da opiše osećanja onih koji su izgubili sve ulažući u ‘španski građevinski bum’. Dugotrajna nezaposlenost posebno je bila okrutna prema takvima, napominje Đosep Oliver. Kao i većina nezaposlenih koji nisu završili srednju školu – nezaposlenost onih koji imaju manje od 30 godina u ovoj kategoriji je 55 odsto – protagonisti ove savremene bajke trude se da se nose sa ovakvom situacijom najbolje što mogu.\nU Granadi, mladi par koji je nedavno diplomirao suočava se s drugom stranom problema: prekvalifikacijom. Ona pogađa 37 posto onih do 30 godina sa univerzitetskom diplomom ili visokim stručnim usavršavanjem. Natalija, 25, je logoped i tehničarka kliničke analize. Njen dečko Hesus, 23, završio je za industrijskog tehničkog inženjera. Oboje jure po terenu od vrata do vrata kao agenti osiguranja:\n“Ako se radi o pogrebnim troškovima, dobijem 200 evra, a ako je to životno osiguranje onda 120,” kaže ona. “Nekoliko meseci sam kući donosila 900 evra, dok su drugi uspevali samo 90”. Natalija veruje kako može brzo da ostavi taj posao iza sebe, jer joj je u oblasti psihološke prakse ponuđen položaj logopeda – iako ona sama mora da pronađe svoje vlastite klijente.\nPokazalo sa da 75 posto mladih veruje da će živeti lošije od svojih roditelja. Među starijom generacijom, 70 posto je onih koji takođe dele ovo mišljenje. I dok neki mladi ljudi traže načine kako da „zaposle sami sebe” (prema ‘Eurostatu’ 54 posto mladih Španaca želi da pokrene sopstveni posao), vlada izrađuje nacrt novih pravila igre koja će oblikovati smer španske ekonomije – i svakog od njih.\nŠezdeset osam posto mladih Španaca spremno je da napusti Španiju.\nDo sada, najvažnije što španska vlada ima da ponudi ovim mladim generacijama jeste reforma zakona o radu i zapošljavanju, kojom će se – kako se nadaju – podstaći zapošljavanje mladih, ali će, takođe, i smanjiti njihove plate. “Reformom se nadomešta ono što je, zapravo, već bilo učinjeno: manje plaćati rad mladih nego što je plaćena ostala radna snaga – što je način na koji špansko tržište rada priznaje svoju nemoć”, mišljenja je Santos Ruesga, profesor primenjene ekonomije na madridskom Autonomnom univerzitetu.\nU nedostatku bilo kakvih velikih očekivanja, mnogi od najboljih umova ove najobrazovanije generacije Španaca pakuje svoje kofere, učestvujući u odlivu mozgova koje je “bez presedana”, reči su Fatime Banez, ministarke zapošljavanja i socijalne politike. „Prema najnovijem ‘Eurobarometru’ Evropske komisije, 68 posto mladih Španaca spremno je da napusti svoju zemlju. Samo pet zemalja – od 31 zemlje obuhvaćene ovim istraživanjem – tuku nas po ovim rezultatima: Island, Švedska, Bugarska, Rumunija i Finska.”\nRafael Aníbal, 28, je novinar. Prošlog novembra je izgubio posao i dosad iscrpeo i svoju ušteđevinu. Tražeći mogućnosti za odlazak u inostranstvo rešio je da krene za Čile, o kojem je informisan dovoljno toliko da se može nadati plati koja je po svojoj visini najsličnija onoj kakvu ostavlja iza sebe u Španiji: 1.100 evra.\nU decembru je Aníbal pokrenuo blog koji prikuplja svedočanstva mladih ljudi koji su napustili zemlju – “Pepas y Pepes 3.0 ” (http://www.facebook.com/PepasyPepes). “Ovo sam napravio iz ljutnje. Kao što u filmu Havana Blues Benita Zanbrana kaže jedan Kubanac: ‘Svakim danom koji prođe, u svojoj kući sve više imam biljaka i pasa a sve manje prijatelja koji su otišli odavde.’ Sviđa mi se ovaj izraz a, osim toga, to je istina.”\n“Stalno se pitam u vezi te tri stvari: šta ja imam sa finansijskim špekulacijama, premijama po riziku ili rejting agencijama? Zašto mi, mladi ljudi, moramo da plaćamo danak krizi kojom apsolutno niko od nas nije okaljao ruke?”\n13. Mart 2012, El Pais, MADRID\nRazličita brzina oporavka ekonomija Evrope i SAD\nU prvoj polovini godine očekuje se snažan oporavak Kanade i SAD, dok će evropske ekonomije i dalje pokzaivati znake ranjivosti, kaže se u najnovijoj proceni OECD-a.\nPredviđa se ukupan rast od 1,9% za zemlje G7, iako će njegov tempo donekle biti različit u pojednim državama članicama. U SAD primetan porast broja zaposlenih, poverenje potrošača i rast kredita predstavljaju motore oporavka, sa projektovanih 2,9% rasta u prvom kvartalu, odnosno 2,8% u drugom. U Kanadi se očekuje privredni rast od 2,5% za oba kvartala.\nNemačka ekonimiaj će takođe ubrzati u prvoj polovini godine, sa rastom od 0,1&% u prvom kvartalu i 1,5% u drugom, dok će Francuska zabeležiti rast od 0,9% u drugom kvartalu, nakon blagog usporavanja od 0,2% u prvom. S druge strane, Italije će i dalje biti u recesiji uz nešto bolje rezultate od prvobitno prognoziranih, kaže se u izveštaju OECD-a. Veliki rast je najavljen i u Japanu, od čak 3,4% u prvom kvartalu, do 1,4% u drugom.\nPrivatno trgovanje na Fejsbuku biće obustavljeno od 1. aprila pošto se ova kompanija priprema za inicijalnu ponudu akcija (IPO) u maju mesecu.\nclass=”textBodyBlack” style=”font-size: 13px; line-height: 22px; text-align: left;”>Ova odluka omogućiće IT gigantu da pripremu odgovarajuću revizorsku procenu prvog kvartala i broja unutrašnjih akcionara. Svakoj trgovinskoj transakciji na ovoj društvenoj mreži, koja zahteva dozvolu kompanije, trajanje ističe posle mesec dana, pa je najavljeno da će poslednja odobrena trgovina biti mogućaa do 1. aprila.\nclass=”textBodyBlack” style=”font-size: 13px; line-height: 22px; text-align: left;”>Neke od zainteresovanih kompanija iz tog razloga pomerile su svoje transakcije za nekoliko dana unapred, pa je tako SharesPost svoju transakciju od 150.000 akcije po ceni od 38 dolara zakazanu za ponedeljak, pomerila za ovaj petak. SecondMarket, najveći broker privatnim akcijama prošle nedelje je obavila kliring 250.000 akcija Fejsbuka po ceni od 40 dolara, sa procenom vrednosti ove društvene mreže pred inicijalnu ponudu na 100 milijardi dolara.


Počinje Human Rights Film Festival! - FilmaktivFilmaktiv\nFilmaktiv > festivali > Počinje Human Rights Film Festival!\nOtvorene prijave za radionicu Zvuk u filmskim i video radovima! Filmaktivu dodijeljena sredstva za razvoj koprodukcijskog projekta\nBy Borko On 06/12/2018 · In festivali, press\nTagged with: Art kino Croatia • festival • Festival filmova o ljudskim pravima • HRFF • Human Rights Film Festival


Ništa od petog zlata: Srbija pala u četvrtfinalu od Španije i ostala bez medalje na EP! - Telegraf.rs\n22/01/20 | 18:35 ≫ 21:59\nNaši vaterpolisti igrali su najteži meč prvenstva protiv veoma ozbiljnog protivnika i pali su posle peteraca\nVaterpolisti Srbije poraženi su od Španije sa 10:9 (6:6) posle peteraca u meču četvrtfinala Evropskog prvenstva u Budimpešti. Bio je ovo najbitniji meč na celom prvenstvu, ulazilo u borbe za medalje, ali nismo bili na nivou. Srbija je tako predala krunu prvaka Evrope i nije uspela da po peti put krene u osvajanje zlata, što bi bio svojevrstan rekord.\nSada nam je još ostala titula na Olimpijskim igrama koju branimo u Tokiju u julu. Na ovom šampionatu Srbija će u borbu od petog do 8. mesta a rival će biti Grčka koja je izgubila od Hrvatske 14:11\nPrva pobeda Španije nad Srbijom na EP\nTradicija je bila na strani strani Srbije na ovom meču, jer nikada do sada nije izgubila od Španije na Evropskim prvenstvima, ali eto i to se desilo. Ovo je inače četvrta pobeda uzastopna selekcije Španije nad Srbijom računačujući sva takmičenja.\nUtakmica je bila neizvesna i uzbudljiva do samog kraja. Španci su imali napad na minut pre kraja kod rezultata 6:6, ali uspeli smo da izblokiramo i da imamo 25 sekundi za napad.\nAli na 10 sekundi pre kraja sudije sviraju faul u napadu našima. Međutim Španci ne uspevaju da daju gol i otišlo se u peterce.\nU petercima Srbija je promašila dva penala (Prlainović i Mandić), Španci jedan i zasluženo su otišli u polufinale.\nSRBIJA - ŠPANIJA 9:10 posle peteraca 3:4\nDunav Arena. Gledalaca: 1800.\nSudije: Aleksandresku (Rumunija), Kolombo (Italija). Igrač više: Srbija 11 (5), Španija 11 (1). Dva igrača više: Srbija 1 (0), Španija 2 (1). Peterci: Španija 1 (1)\n(6:6) (2:1, 1:4, 2:1, 1:0)\nDobar početak slaba završnica\nSrbija je dobro počela meč povela sa 3:1, ali onda je volšebno prestala da igra tu prepoznatljivu snažnu odbranu. Špancu su dali četiri gola zaredom i stigli do 3:5 na poluvremenu.\nImali su Španci prednost 4:6 sve do pred sam kraj meča, ali tada se budi srpska "vaterpolo mašina".\nPrvo Ćuk smanjuje na 5:6, a zatim Mandić daje gol za izjednačenje.\nIgralo se egal sve do kraja četvrtine, imali smo šansu da damo dva gola, ali smo brzopleto rešavali napade, forsirali neizgrađene šuteve i to nas je koštalo da meč ode u peterac. Špancu su na kraju bili poklekli, ali smo im dali šansu da ostanu u meču.\nNa kraju, peterci su lutrija. Najiskusniji igrači Prlainović i Mandić su promašili i Špancu su iskoristili taj poklon za pobedu i plasman u polufinale.\nItalija - Crna Gora 8:10\nSrbija - Španija 9:10 (6:6)\nMađarska - Rusija 14:10\nHrvatska - Grčka 14:11\nPolufinale, 24. januar:\nCrna Gora - Mađarska 17.30\nŠpanija - Hrvatska 19.00\n5. Granados 3:4 kraj\n5. Ćuk 3:3\n4. Larumbe 2:3\n4. Aleksić 2:2\n3. Delgado 1:2\n3. Mandić 1:1 odbrana golmana\n2. Munariz 1:1 promašaj\n2. Prlainović 1:1 promašaj\n1. Perone 1:1\n1. Filipović 1:0\n32: MIN:6:6 Kraj Španci su imali napad na minut pre kraja, ali uspeli smo da izblokiramo i da imamo 25 sekudni za napad., ali na 10 sekundi pre kraja sudije sviraju faul u napadu našima. Međutim Španci ne uspevaju da daju gol.\n32. MIN: 6:6 Poslednji minut meča. Španci imaju igrača više, Srbija je promašila napad prethodno iako je Savić tražio tajmaut i dao instrukcije, ipak nismo uspeli, Prlainović je šutirao preko ruke.\n30. MIN: 6:6 Neverovatno šta promašujemo i gde žurimo. Stefan Mitrović dva napada zaredom brzopleto šutira i golman mu brani. Na sreću igramo bar dobru odbranu, kao na startu, a Špancima ističe napad bez šuta na gol.\n27. MIN: 6:6 GOOOL Mandić drži naš tim u igri. Treći gol i jako bitan za samopouzdanje ekipe jer je izjednačujući.\n25. MIN: 5:6 Odmah isključenje Aleksića na startu četvrtine, ali Španci promašuju napad sa igračem više.\n24. MIN: 5:6 GOOOL Miloš Ćuk sekund pre kraja napada daje "bombu" i smanjuje prednost rivala. Mora Srbija bolje u odbrani ako želi da dse vrati na pobednički put.\n21. MIN: 4:6 Nismo iskoristili nekoliko napada za izjednačenje i stigla je kazna. Veoma dobra španska ekipa igra vrlo sigurno. Srbija bledo u napadu, ne mogu da probiju golmana, sve im brani. Imamo loš šut 4-18\n18. MIN: 4:5 GOOOL Nikola Jakšić konačno probija bedem španske odbrane i smanjuje prednost. Na žalost ostali smo bez jednog beka Ranđelovića koji je zaradio tri isključenja.\n17. MIN: 3:5 Prvi napad Srbije nisu naši momci iskoristili. Mora mnogo bolje u odbrani da bi se nešto uradilo.\n16. MIN: 3:5 Još jedan gol Španaca i to iz daljine. Neverovatan pad naših delfina u odbrani, što se ogleda i u slabom napadu.\n15. MIN:3:4 Novi gol Španaca, kao da je popustila koncentracija našeg tima. Nema one odbrane kojom su terali protivnike do pola terena. U napadu konfuzija delfina, nisu dali gol sa dva čoveka više.\n14. MIN: 3:3 Nova greška Srbije, Španci iz kornera nabacuju centru pred golom, ali ga naši fauliraju i suđen je peterac, koji realizuje Perone.\n13. MIN: 3:2 Španci preko Fernandeza koji je sa četiri metra probušio mrežu Mitrovića smanjuju rezultat\n13. MIN: 3:1 GOOOL Odlična asistencija Prlainovića za Ranđelovića pred samim golom i novi pogodak naše selekcije. Snažni Ranđelović je izdržao sve udarce i poentirao.\n9. MIN: 2:1 Odlično se brani Srbija sa čovekom manje, grantinu defanzivu igraju igrač naše ekipe, ali na žalost i Španci igraju dobru odbranu, pa je teško da se probije "španski zid"\nI ČETVRTINA: 2:1\n8. MIN: 2:1 Španci koriste igrača više i smanuju rezultat.\n7. MIN: 2:0 GOOOL Madićeva levica je sevnula opet posle asistencije Vica i igrača više.\n6. MIN: 1:0 Propuštamo zicere što je jako loše psihološki u ovoj utakmici. Vico je sam bio ispred golmana koji mu je odbrani šut.\n4. MIN: 1:0 GOOL Dušan Mandić naš najefikasniji igrač probija led i donosi prednost. Inače je naš najefikasniji igrač na šampionatu.\n4. MIN: 0:0 Srbija promašuje dva napada zaredom sa čovekom više..Najviše naših napada ide preko krila i Filipovića i Mandića\n1. MIN: 0:0 Počeo je meč, za sada Španci promašili napad, ali i Srbija igra se vrlo oprezno.\nPodatak koji mnogo govori o duelu Srbije i Rusije: U 19 mečeva delfini ne znaju za poraz!\nDelfini moćno startovali na Evropskom prvenstvu, Rusi "sitne ribe" za Savićeve momke\n23. januar 2020 | 00:28\nTo i španci znaju da smo bolji, idemo dalje\n23. januar 2020 | 00:04\nNesto nije stimalo od pocetka, realno imali smo smesnu grupu, za pobede od po 10 golova razlike a mucili se sa svima, sve je slutilo ovde na kraj nazalost!\n22. januar 2020 | 22:41\nOvo mu dođe isto ko Nole kad izgubi, posle toliko godina, pa mislim, šta zameriti momcima, momci jedno veeeliko BRAVO...


Filigranska raskršća Gorana Ristovića-Pokimice\n"Savremenici smo tehnološke revolucije u svetu i dnevnih promena koje ona izaziva... Malo je prostora u kojima je živi svet ostao netaknut. Ovo je čini se poslednji trenutak da zaštita počne da se sprovodi sveobuhvatno, jer su promene do kojih je došlo u svetu stigle i do Srbije i nemoguće ih je zaustaviti. Sad je prilika da se Srbija, preko Etnografskog muzeja, uključi u program Žive riznice (Living Human Treasures) i sačuva svoje nasleđe od zaborava. Velika je opasnost da kultura Srbije sklizne u potpunu akulturaciju, pa da svoju kulturu tretira kao zaboravljeni rudiment, a umesto nje preuzme tuđe tradicije i tuđi vrednosni sistem. Treba požuriti i s ponosom predstaviti čovečanstvu spaseno nasleđe, koje je deo i nasleđa čovečanstva, a filigran Gorana Ristovića-Pokimice to sigurno jeste... Ova izložba je svedočanstvo ogromne istorijske i umetničke vrednosti i doprineće ovekovečenju filigrana kao dela nematerijalnog kulturnog nasleđa čovečanstva" (Vesna Bižić-Omčikus).\nGost današnje Riznice je jedan od najboljih svetskih pravoslavnih filigranista Goran Ristović-Pokimica, a povod je nedavno otvorena izložba "Raskršće" u Manakovoj kući, izložbenom prostoru Etnografskog muzeja u Beogradu, sa željom da Beograd vidi i doživi remek-dela srpskog filigrana. Naš gost je u martu, ove godine, dobio i Diplomu Moskovske Patrijaršije za visoka dostignuća u crkveno-umetničkom zlatarstvu. Filigranska dela Gorana Ristovića-Pokimice nalaze se širom sveta, od Svete Zemlje, Rusije, Gruzije, Ukrajine, Bugarske, Rumunije, Grčke, Francuske, Italije, preko Kanade, do Južne Amerike i, naravno, na svim našim prostorima, gde se nalaze srpski manastiri i hramovi.


Vreme 553 - Na licu mesta - susret Djindjic – Gejts: Micro ili soft Srbija\nI pored više nego izražene dobre volje Majkrosofta da uđe na tržište Srbije do toga neće doći ako Đinđićeva vlada pod hitno ne donese nekoliko zakonskih odredbi koje regulišu pitanja u toj oblasti. Kompanija je spremna da i sa rizikom gubitka dođe u Srbiju, ali ni u snu sebi ne može dozvoliti taj luksuz da se pojavi na tržištu na kojem se njeni proizvodi na tezgama u piratskoj verziji prodaju po mnogostruko nižim cenama\nU MICROSOFTU: Đinđić sa Gejtsom i bordom direktora\nRedmond, specijalno za "Vreme"\nPredsednik Vlade Srbije Zoran Đinđić u ponedeljak je imao prilike da ispuni svoj tehnomenadžerski san i lično upozna jednog od najuspešnijih ljudi na svetu – osnivača Majkrosofta Bila Gejtsa.\nTokom petočasovne haj tek posete glavnom sedištu Majkrosofta u Redmondu u američkoj državi Vašington, srpski premijer i sekretar vladine agencije za razvoj infomatike i interneta Branislav Anđelić imali su priliku da iz prve ruke vide šta znači voditi jednu uspešnu kompaniju koja je, samo primera radi, u prošloj godini ostvarila čist prihod od 7,3 milijarde dolara.\nDVA PROJEKTA: Očekivanja gostiju iz Beograda nisu bila velika s obzirom na činjenicu da Majkrosoft na tržište neke zemlje ozbiljno ulazi tek kada počne da ostvaruje prihod od dva miliona dolara i više, što se za Srbiju – eldorado svakojakog piraterstva – svakako ne može reći. Ali iz razloga poznatih samo Gejtsu i drugovima, Srbija je na dobrom putu da postane izuzetak i da za skoro nikakve pare uđe u porodicu zemalja u koju Majkrosoft želi da uloži novac.\nKako je nakon razgovora izjavio vidno raspoloženi Đinđić, sa čelnim ljudima Majkrosofta dogovoreno je otvaranje kancelarije te kompanije u Beogradu, čiji se početak rada po svemu sudeći može očekivati krajem ove godine, Majkrosoft je pristao da iz svog budžeta namenjenog razvoju izdvoji oko deset miliona dolara za pomoć obrazovnom sistemu u Srbiji, a takođe su započeti razgovori o finansiranju projekata iz oblasti zdravstvene zaštite, pre svega kontrole tržišta lekova, kao i iz oblasti uprave javnih prihoda.\nĐinđić se na ova dva projekta odlučio pre svega zbog činjenice da se u Srbiji mesečno oko 50 miliona maraka izdvaja za nabavku i distribuciju lekova, a da zbog nedostatka kontrole u privatne džepove odlazi skoro 15 miliona. Kada je o upravi javnih prihoda reč, zbog prepotopskog sistema obrade podataka država nije u stanju da planira svoje prihode i rashode.\nDa ne bi sve izgledalo nestvarno, treba pomenuti da je sa ljudima iz Majkrosofta pokrenut i razgovor o legalizaciji i licenciranju softvera, čija cena neće biti uopšte mala ali, kako se nadaju ljudi iz Vlade, uštedom iz pomenuta dva projekta bilo bi moguće pokrivanje tih troškova, čime bi Srbija, bar u jednom segmentu, ako već ne u nekim drugim, postala pravna država.\nĐinđić smatra da će ulazak Majkrosofta u Srbiju imati i psihološki efekat pošto će, kako kaže, to značiti da je naša zemlja postala tržište gde takve kompanije vide svoj interes, što je onda signal i za druge firme, kao i proizvođače kompjutera da počnu da ulažu u Srbiju.\n"Majkrosoft je u poslovnom svetu poznat kao ozbiljna firma koja pravi svoje projekcije i prognoze, koja se ne zaleće i ne ide lako na nepoznata tržišta. Ovako ozbiljno prisustvo sasvim sigurno za neke druge firme znači da su napravljene dobre analize, da postoji poverenje i da oni dalje ne moraju da se bave analizama. Sasvim sam siguran da će to značiti da se naša zemlja otvara za informativne tehnologije, a još više našim građanima, mlađim građanima će to biti ogroman podsticaj, jer će to biti znak da osim mukotrpnog pokušaja da se održe stara radna mesta, da se obnovi ona stara industrija koju smo već 12 godina zapostavili sada dolazi nešto sveže, gde možemo odmah da se uključimo. Tu nemamo nasleđe prošlosti i mislim da je to injekcija energije i optimizma koja nam je jako potrebna da bi smo zadržali naše mlade kvalifikovane ljude u zemlji, kako se ne bi nastavio odliv mozgova kakav je bio u proteklih deset godina", naglašava Đinđić.\nSVI ZADOVOLJNI: On priznaje da u razgovorima sa ljudima iz Majkrosofta nije imao mnogo šta da ponudi, dodajući da se čitava njegova pregovaračka pozicija sastojala u jednoj rečenici – vi ste kao kompanija imali viziju da budete svetski lider u softveru i informativnim tehnologijama i u tome ste uspeli, mi kao vlada Srbije imamo viziju da Srbija bude lider u informativnim tehnologijama Balkana, ali nam za to treba vaša podrška.\n"Ovo je bio razgovor ljudi koji imaju sličan, aktivistički odnos prema istoriji i prema životu i koji ne rade sve samo zbog svoje dobiti i posla, nego nešto rade i zbog zadovoljstva i zbog svoje sujete, ambicije i želje da ostanu zabeleženi u istoriji. Ja sam znao da ćemo ovde naići na ljude koji kreiraju istoriju, a ne samo učestvuju u njoj. I očekivao sam da ćemo napraviti mnogo veći uspeh nego samo neki poslovni dogovor, mada sam malo iznenađen otvorenošću na koju smo naišli", zadovoljno ukazuje Đinđić.\nNjegove reči potvrdio je i predsednik Majkrosofta Stiv Balmer koji je izrazio zadovoljstvo zbog susreta sa Đinđićem i razgovarao o tome kako informativna tehnologija može uistinu da bude ključni deo budućeg ekonomskog razvoja i rasta u Srbiji.\n"Rekao bih da premijer Đinđić i ja zaista delimo mišljenje o mogućnostima da tehnologije pozitivno utiču na vladu, da pozitivno utiču na produktivnost privrede i poslovanja i pomažu da deca uistinu uče i odrastaju kao zrele jedinke. Sastanak se prvenstveno ticao uspostavljanja odnosa sa premijerom Đinđićem i mi smo veoma zadovoljni ulogom "Majkrosofta" i ulogom koju će informatička tehnologija igrati u ekonomskom "bumu" i privrednom napretku koji očekujemo da vidimo u Srbiji", rekao je Balmer.\nMeđutim, i pored više nego izražene dobre volje Majkrosofta da uđe na tržište Srbije do toga neće doći ako Đinđićeva vlada pod hitno ne donese nekoliko zakonskih odredbi koje regulišu pitanja u toj oblasti. To se pre svega odnosi na Zakon o zaštiti intelektualne svojine bez kojeg ni neka američka seoska kompanija, a kamoli Majkrosoft, ne želi da uloži ni jedan CD rom u Srbiju. Kako nam je rekao jedan od ljudi iz Majkrosofta, kompanija je spremna da i sa rizikom gubitka dođe u Srbiju, ali ni u snu sebi ne može dozvoliti taj luksuz da se pojavi na tržištu na kojem se njeni proizvodi na tezgama u piratskoj verziji prodaju po mnogostruko nižim cenama. Zbog toga je na Đinđiću i njegovoj rekonstruisanoj ili ne-rekonstruisanoj vladi da pod hitno parlamentu dostavi na usvajanje nacrt tog zakona ili će u protivnom sve što je postignuto u Redmondu ostati mrtvo slovo na papiru sa delekosežnim posledicima po neke slične poslovne pokušaje.\nORGANIZATORI: Ono što takođe brine ljude iz Majkrosofta je i podatak da na nivou republike postoji sedam različitih subjekata na neki način odgovornih za razvoj informatičkog sistema Srbije. Majkrosoft želi da zna ko je njegov partner u Srbiji i sa kim treba da rešava razna pitanja, od onih najbanalnijih kao što je zakup zgrade, pa do pregovora o investicionim projektima i ulaganjima. Bez jedne sređenije situacije u tom domenu teško ko može očekivati ozbiljno poslovanje sa kompanijom poput Majkrosofta. Od gostiju iz Beograda dobijeno je uverenje da će ti problemi biti rešeni, ali ipak treba ostati uzdržan, pre svega zbog činjenice da sve to mora da prođe i takozvanu koordinaciju DOS-a čiji pojedini lideri još uvek imaju problema sa pisaćom mašinom, a kamoli sa projektom zvanim E-Government.\nZanimljivo je još reći da su veliku ulogu u organizaciji posete Zorana Điđića i uspešnosti razgovora odigrala i dva čoveka sa prostora bivše Jugoslavije koji su zaposleni u Majkrosoftu – Slovenac Jaka Stele, menadžer za preduzetništvo i odnose sa poslovnim partnerima u regionalnoj kancelariji Majkrosofta u Ljubljani, kao i Dejan Cvetković, specijalista za tehnološke projekte u Majkrosoftovom ofisu u Vankuveru. Ta dva mlada čoveka, čiji uticaj u Majkrosoftu čini se nije mali, svojim entuzijazmom i iskrenom željom da pomognu vladi Srbije učinili su mnogo da sagovornici Zorana Đinđića, pre svih Stiv Balmer, budu dobro upoznati sa situacijom, zahtevima i potrebama Srbije, što je u mnogome olakšalo razgovore i obezbedilo njihovu uspešnost.\nU svakom slučaju napravljen je veliki iskorak u priključenju Srbije razvijenom zapadu, ali će uspeh onoga što je u ponedeljak započeto u Redmondu zavisiti od spremnosti vladajućih struktura u Srbiji da u tako nešto veliko zagrizu. Niko ne gaji iluziju da Srbija može dobiti mnogo a da za to ništa ne plati, ali će korist biti višestruka – Srbiju će pre svega u svetu početi da gledaju kao državu koja se okreće budućnosti, a u zemlji će se stvoriti kadar sposoban da na svojim leđima iznese preko potrebne reforme. Za očekivati je da će se pojaviti kritičari koji će reći da u trenutku kada se zemlja suočava sa mogućnošću socijalnih nemira zbog nedostatka sredstava za isplatu ličnih dohodaka, svako ulaganje, pa čak i u razvoj informatičkog sistema zemlje, predstavlja luksuz. Odgovor takvima je vrlo jednostavan – od toga će koristi imati svi. Čak će i učenje veronauke biti jednostavnije pošto i Biblija već postoji u CD rom izdanju.\nĐinđić je čelnim ljudima Majkrosofta uručio pomalo neobične poklone. Bil Gejts je dobio flašu domaće "viljamovke", dok je Balmer na poklon dobio stilizovanu drvenu skulpturu na kojoj Nikola Tesla Bilu Gejtsu predaje sijalicu dok ovaj njemu daje kompjuter. Figure su pomalo stilizovane – Tesla je u nošnji šumadijskog seljaka, a Gejts je predstavljen kao jedan američki biznismen sa cigarom u zubima. Poklon su inače Balmeru poslali beogradski softveraši, a kako nam je rekao Đinđić želja im je bila da time simbolišu činjenicu da se posle sto godina zatvara krug i da ponovo dolazi do razmene znanja i proizvoda sopstvene pameti. Obrazlažući zbog čega je Gejtsu poklonio flašu rakije, Đinđić je objasnio da u tome nije bilo ničeg ciničnog. "Ljudi u kompaniji i prijatelji Bila Gejtsa znaju da on voli da proba nacionalna pića i zbog toga smo smatrali da je to prigodan poklon za njega", rekao je Đinđić.\nKompanija Majskrosoft osnovana je 1975. godine i u ovom trenutku zapošljava oko 44 hiljade ljudi, od čega 22.700 radi u sedištu kompanije u Redmondu, dok je 21.300 rasuto širom sveta. Prosek starosti zaposlenih je 34,1 godina. U prošloj godini Majkrosoft je ostvario prihod od 25 milijardi dolara, od čega je nakon svih dažbina čistog prigoda ostalo 7,3 milijarde. Kompanija ima četiri proizvodna, operaciona i logistička centra u Dablinu, Portoriku, Rinou u američkoj državi Nevadi, kao i u Singapuru, dok se dva istraživačka centra nalaze u Redmondu i Pekingu. U samom Redmondu Majkrosoft poseduje 51 zgradu, širom Amerike još 124, a u svetu se nalazi 198 zgrada kompanije. iako pravi neverovatan profit, Majkrosoft veliki deo sredstava ulaže i u razvoj i istraživanja i samo u prošloj godini za tu namenu izdvojeno je 4,4 milijarde dolara. Kompaniju svakodnevno posećuju razne političke i privredne delegacije iz celog sveta – prosek je 75 poseta mesečno, od čega 40 procenata potencijalnih partnera dolazi iz Evrope, sa Bliskog istoka i iz Afrike.


Faktor | Ministar ne zna poreze i doprinose, traži se njegova ostavka\n23.10.2019. / 12:48\nPetričević je inače kadar NDP-a Dragana Čavića, koji je nakon dugo godina u opoziciji u ovom mandatu ušao u koaliciju sa SNSD-om\nMinistar privrede i preduzetništva RS-a Vjekoslav Petričević jučer u Narodnoj skupštini RS-a nije znao da odgovori na pitanje koje poreze i doprinose plaćaju preduzetnici u ovom entitetu, zbog čega je zatražena njegova ostavka.\nZastupnik PDP-a Draško Stanivuković tokom Aktuelnog časa pitao je ministra Petričevića da mu odgovori na pitanje iz "osnova ekonomije".\n- Koje sve poreze i doprinose treba da plati preduzetnik i koliko oni iznose. Molim vas usmeno da odgovorite, jer ću u protivnom smatrati da ne poznajete osnovnu materiju – istakao je Stanivuković.\nPetričević je inače kadar NDP-a Dragana Čavića, koji je nakon dugo godina u opoziciji u ovom mandatu ušao u koaliciju sa SNSD-om, te dobio jedno ministarsko mjesto u Vladi RS-a.\n-Imaju porezi na dohodak, znači, porezi na, na,... zdravstvo... i to su osnovni porezi koji se uplaćuju po pitanju privrednih, odnosno obaveza prema radnicima – odgovorio je Petričević.\nŠef kluba zastupnika SNSD-a Igor Žunić jučer je istakao da "nije bilo prijatno" slušati Petričevića.\n-Mogu da shvatim da čovjek može da se zbuni i ne može dati odgovor u trenutku, ali moram da kažem da ovo nije bilo prijatno slušati - rekao je Žunić.\nZastupnici PDP-a Draško Stanivuković, Jelena Trivić, Ljubiša Krunić i Nebojša Vukanović iz Kluba SDS-a, zatražili su danas ostavku ministra privrede i preduzetništva Vjekoslava Petričevića, jer tvrde da ne zaslužuje da obavlja ovu funkciju.\n– Tražimo smjenu jer nije znao da nabroji poreze i doprinose. On kao ministar preduzetništva to mora znati. Šta ako dođe neki preduzetnik iz Austrije i pita isto ministra, a on ne zna odgovor? Mora podnijeti ostavku, a ako to ne želi, onda ga premijer RS-a Radovan Višković mora smijeniti – poručili su opozicionari.


Teatar fest "Petar Kočić" dobio evropsku oznaku kvaliteta - mojKontakt portal\nPrevious Previous post: Prijećeno banjalučkoj novinarki\nNext Next post: Otkriveno šta piše u platformi o nastavku dijaloga sa Beogradom\n22. 10. 2019., 01:49


Sijarto: EU moze već sutra da primi Srbiju u svoj blok\nTanjug 6. aprila 2022. 15:38\nBUDIMPEŠTA – Srbija je trebalo da bude primljena u Evropsku uniju još juče, ali evropski blok može da popravi stvari ako se ta zemlja priključi EU sutra, izjavio je danas u Segedinu ministar spoljnih poslova Mađarske Peter Sijarto.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare sa srpskim kolegom Nikolom Selakovićem Sijarto je pozdravio odlične odnose između dve zemlje osvnruvši se, kako je rekao, na napore koji su pretvorili „istorijske nesuglasice u istorijsko prijateljstvo dve zemlje“, prenela je MTI agencija.\n„Obe zemlje su imale značajnu korist od ovoga“, kazao je Sijarto i dodao da su rezultati nedeljnih izbora u Mađarskoj i Srbiji omogućili da dve zemlje nastave da rade zajedno.\nOn je rekao i da se trgovina između dve zemlje udvostručila u januaru, a naglasio je i značajnu ulogu Srbije u energetskom snabdevanju Mađarske.\nOcenio je kao istorijsku podršku koju je Aleksandar Vučić dobio na predsedničkim izborima i dodao da je Savez vojvođanskih Majara jedan od Vučićevih saveznika, te da će imati svoju poslaničku grupu u srpskom parlamentu.\n„Ove dve istorijske pobede jasno dokazuju da je pravi izbor predstavljati nacionalne interese“, dodao je Sijarto.


https://forum.uzice.net Odštampaj stranicu - Srtategija podsticanja radjanja\n(NE)OBIČNI SVAKODNEVNI ŽIVOT => Dom i porodica => Temu započeo: jelenica_ue 07.08.2007. 20:37:35\nNaslov: Srtategija podsticanja radjanja\nPoruka od: jelenica_ue 07.08.2007. 20:37:35


2000/11/18 02:40 Fantomska kopija\nSAT, 18 NOV 2000 02:40:04 GMT\nKo se krije iza crnogorskog "Otpora"\nKo se u Crnoj Gori dosjetio da zloupotrijebi reputaciju beogradskog "Otpora" i na potpuno drugacijoj politi�koj platformi poku�a sru�iti crnogorsku vlast?\nAIM Podgorica 18.11.2000. godine\nKoordinirano, u samo deset dana, iz vi�e crnogorskih gradova - posredstvom podgori�kog dnevnog lista "Dan",glasila SNP-a, pojavila su se saop�tenja organizacije"Otpor".\n�ta je "Otpor"? Pored imena, od beogradskog originala preuzet je i za�titni znak, stisnuta pesnica, ali inoviran va�nim detaljem: u pozadini stoji kontura crnogorske dr�ave. Parole su pak ,bitno drugacije."Po�inje! Milo - dosta je bilo... Nemamo namjeru da se unijatimo, da prelazimo u katolike i crvene Hrvate, nego da slu�imo svojoj vjeri pravoslavnoj i otad�bini..."\nRetorika, tako poznata u Crnoj Gori, dobila je, dakle, novog glasnogovornika: pored aktivista Socijalisti�ke narodne partije, Vije�a narodnih skup�tina, Srpske narodne stranke... "Vodi�emo iste kampanje kako su to vodile na�e kolege u Srbiji, hrabro i dosljedno", porucili su anonimni crnogorski "otpora�i".\nDa li se to radi o izvozu "demokratske revolucije" iz Srbije?! Srpske "kolege" o aktivnostima crnogorske "podru�nice" nemaju pozitivno mi�ljenje, naprotiv. "Otpor ne podr�ava stavove ljudi koji sebe nazivaju 'crnogorskim Otporom' i smatra da oni u ovome trenutku poma�u destabilizaciji Crne Gore i SRJ" - naglasio je Vuka�in Petrovi�, aktivista originalnog Narodnog pokreta "Otpor" iz Srbije. "Ako nas u najkra�em vremenskom roku neko iz ove organizacije ne kontaktira i ako se ne utvrdi da su nam programska na�ela ista, mogu biti sigurni da �emo protiv njih podnijeti tu�bu radi povrede autorskih prava, jer je na� logo "pesnica" autorski za�ti�en jo� 1998. godine, odmah po osnivanju organizacije", izjavio je za nedjeljnik "Monitor" Predrag Leki�, takode iz beogradskog "Otpora".\nKo, dakle, stoji iza fantomskog pokreta? Osniva� crnogorske verzije "Otpora" je Srpska pravoslavna omladina sa Cetinja, objavile su podgori�ke "Vijesti". Istu informaciju ponovio je i "Dan", neslu�beno glasilo Socijalisti�ke narodne partije.\nNo, u kancelariji Crkvene op�tine Podgorica ka�u da ne znaju "ni�ta konkretno o ovom pokretu, ali da ce, ako Bog da, za�ivjeti". Sli�ne upute dobili smo i u radiju "Svetigora": "Zasad nemamo preciznih informacija o organizaciji, ali u Mitropoliji sigurno znaju ne�to vi�e", ka�e novinarka tog radija.\nDakle, javno - niko ni�ta ne zna, osim da putevi vode ka Mitropoliji SPC na Cetinju. Rektor Bogoslovije, vladika Joanikije Micovi� izjavljuje da nije upoznat s postojanjem crnogorskog "Otpora", te da bi se za te informacije trebalo obratiti policiji. I mitropolit Amfilohije Radovi�, poglavar SPC u Crnoj Gori, je o�tro demantovao bilo kakvu povezanost crkve sa ovom organizacijom.\n- Srpska pravoslavna crkva ne stoji ni iza koje politi�ke organizacije u Crnoj Gori, pa ni iza crnogorskog "Otpora". Namjera da se ovaj pokret dovede u vezu sa SPC-om, samo je jo� jedan u nizu poku�aja diskreditovanja na�e crkve u Crnoj Gori, ka�e mitropolit Amfilohije.\nMedutim, za mitropolita Crnogorske pravoslavne crkve Mihaila nema sumnje da Srpska pravoslavna crkva iz sjenke vu�e konce. "Siguran sam da iza ove organizacije stoji Srpska mitropolija u Crnoj Gori, koja �eli da opstruira i da zaustavi crnogorski proces - kako crnogorskog naroda, crnogorske istorije, dr�ave, jezika, pro�losti, tako i sada�njosti i buducnosti.", tvrdi mitropolit Mihailo.\nU crnogorskom MUP-u odbijaju da javno govore o crnogorskom "Otporu", samo isti�u da organizacija pod takvim imenom uop�te nije registrovana.\nSude�i prema dosada�njim saop�tenjima, organizacija "Otpor" se prvi put pojavila na Cetinju 30. oktobra, a potom je, navodno, nikla i u drugim crnogorskim gradovima: Nik�i�u, Podgorici, Danilovgradu, Kotoru , Beranama i Herceg Novom. Sve su podru�nice jedinstvene u stavu da "vlast u Crnoj Gori nije ni�ta manje autoritarna od one koja je sru�ena u Beogradu".\nNo, i pored transparentnih ciljeva, od osniva�a i �lanova crnogorskog "Otpora" - ni traga ni glasa. Da li samo zbog straha "od tiranije i represije re�ima", kako je jedan anonimni sagovornik, navodno clan organizacije, rekao novinaru "Ve�ernjih novosti", tek aktivisti su se sakrili na sigurno mjesto - u anonimnost.\nU jednom od saop�tenja govori se da"Otpor" ima i odbor koordinatora, pres slu�bu i portparola, da su u njega uklju�eni i studenti beogradskog Univerziteta ,te su zadovoljni "masovnom podr�kom u svim strukturama dru�tva".Da li je na sceni zaista sna�an pokret, ili je rijec o "beznacajnoj grupici zanesenjaka", kako tvrde u crnogorskom MUP-u?\nZanimljivo je da "ekskluzivno pravo" na prenos saop�tenja "otpora" ima podgoricki "Dan", koji je do posljednjeg daha podr�avao Milo�evicev re�im.Zanimljivo je, tako�e, da otpora�i najavljuju skori prijem kod srpskog patrijarha. Interesantna je i koincidencija izmedu njihovih saop�tenja i �uvenih propovjedi SPC o zavjeri protiv srpstva.\nCrkva negira bilo kakvu vezu. Koliko uvjerljivo i do kada?.\nPetar KOMNENI� i Filip KALEZI� (AIM)


Dodala je da sljedeće godine namjerava da polaže i pravosudni ispit države Luizijane, gdje trenutno živi, tako da bi prije 30. godine mogla da posten licencirani advokat u tri različite nadležnosti i države širom Amerike – javlaljaju Nezavisne.\nBosanci u centru krvavog obračuna u Austriji: Policija traga za pomahnitalim napadačem iz Linza!\nJoš jedno haopšenje nakon svirepog ubistva u Sarajevu, ali ni ovaj put u Bosni i Hercegovini!


NOGOMET 13.08.2020 | 18:02 | Objavio: AzraS\nBrazilski fudbaler Arthur Melo vratio se u Barcelonu prije nekoliko dana nakon burnih dešavanja iz proteklih sedmica.\nArthur nije igrao za Barcu od objave transfera u Juventus, te je čak odbijao da se vrati s odmora na početak priprema za Ligu prvaka. Brazilac ne želi da igra više za Katalonce, te čeka kraj sezone kako bi otišao u Juventus.\nMeđutim, nakon prijetnji da će ga klub tužiti on se vratio u Barcelonu, a čini se da su iz katalonskog kluba to jedva čekali kako bi ga osramotili. Naime, prvo prošle sedmice nije mogao gledati meč Barcelona - Napoli jer mu je zabranjen ulaz na stadion, a jučer je doživio još veći udarac.\nŠpanski mediji pišu da je Arthur jučer želio da dođe na trening Barcelone kako bi poželio sreću saigračima koji danas putuju za Lisabon, ali također kako bi se oprostio od njih.\nMeđutim, doživio je šok kada je stigao u trening centar jer mu članovi osiguranja nisu dozvolili da uđe na teren. Njima je rečeno da je Arthuru zabranjeno da bude blizu ekipe, ali i da ulazi u klupske prostorije, te su ga praktično otjerali kući.\nOvo je još jedan pokazatelj koliko su loši odnosi Barcelone i Arthura, te da obje strane jedva čekaju da on ode u Juventus.


Lideri Pokreta za Promjene i Nove srpske demokratije Nebojsa Medojević i Andrija Mandić.\nPred moguće skoro raspisivanje parlamentarnih izbora, u Crnoj Gori su u toku politička pregrupisavanja i napori opozicionih političkih subjekata da stvore snažniji politički savez koji bi parirao vladajućim partijama.\nPolitičku grupacijau pod radnim nazivom Demokratski front u ovom trenutku čine opozicione stranke Nova srpska demokratija i Pokret za promjene koje su za glavnog koordinatora izabrale bišeg diplomatu Miodraga Lekića.\nPrethodnih dana je iz ove grupacije upućen poziv drugim političkim subjektima koji žele političke promjene u Crnoj Gori, da se pridruže ovoj grupaciji, a istovremeno je saopšteno da je koalicija otvorena i za političke stranke koje okupljaju manjinske narode.\nOdgovarajući na pitanje da li vide prostor za ulazak u širi opozicioni savez ili razgovore o eventualnom prostoru za zajedničko djelovanje, predstavnici manjinskih političkih partija ocjenjuju da za razgovore ima mjesta, ali da su dosadašnja iskustva sa partijama vladajuće koalicije i opozicije vrlo negativna.\nPredsjednik Demokratskog saveza Albanaca Mehmed Bardhi kaže da su negativna iskustva vezana za usvajanje Ustava i izbornog zakona koji su išli na štetu Albanaca, a podržani su i od vlasti i dijela opozicije, ali to nije prepreka razgovorima:\n„Mi imamo neka iskustva koja su dosta negativna, što se tiče politike u Crnoj Gori i što se tiče pozicije i opozcije koji ne poštuju dogovoreno. Dakle ne poštuju ni ono što je dogovoreno čan ni ono što je potpisano. Mora se jednom ići sa jasnom platformom o tome šta mogu da ostvare na primjer albanske stranke u jednom eventualnom takvom bloku. Najbitnije je, da li je moguće u današnjim uslovima u Crnoj Gori imati jednu demokratsku izbornu infrastrukturu da bi imali fer i poštene izbore. Dakle, bez obzira na sve ovo ja ne bježim od razgovora da vidimo kako će se sve to postaviti“, kaže Bardhi.\nTri negativna odgovora\nAlbanskim partijama u Crnoj Gori predstoji konsolidovanje političke scene i ambijenta, jer postoji veći broj albanskih nacionalnih partija i udruženja građana, kaže Genci Nimanbegu iz partije Forca. On ocjenjuje da je ta partija otvorena za razgovore sa svim subjektima, ali konkretna saradnja sa novoosnovanim Demokratskim frontom nije moguća iz više razloga:\n„Što se tiče samog demokratskog fronta, naslućujem da je ipak to jedna grupacija sastavljena za pridobijanje glasova većinskog pravoslavnog stanovništva u Crnoj Gori. Odabir gospodina Lekića za lidera te grupacije, iako ne osjećamo direktan poziv za učešće u tome, podsjećamo da je gospodin Lekić bio ambasador 1999 godine kada se desilo bombardovanje, iseljavanje ljudi sa Kosova. Tako da ne ocjenjujemo da možemo sarađivati. Apsolutno da smo otvoreni za razgovore sa svakom grupacijom jer na kraju krajeva u Crnoj Gori se dijalogom trebaju rješavati stvari“, kaže Nimanbegu.\nDemokratski front je uputio javne pozive za priključenje drugim društvenim grupama, počevši od sindikata preko nevladinih organizacija i pojedinaca. Konkretni razgovori još nisu počeli, a dva novoosnovana politička subjekta, partija Pozitivna Crna Gora i pokret Pravedna Crna Gora, za sada su odbacili mogućnost saradnje sa partijama iz vlasti i opozicije.\nDritan Abazović, član predsjedništva Pozitivne Crne Gore je ponovio za naš radio da će ta stranka samostalno izaći na izbore, a da će se organi stranke odrediti prema svakoj potencijalnoj inicijativi:\n„Pozitivna ostaje pri svom ranijem stavu koji je poznat javnosti, s tim što moram da konstatujem da mi nismo dobili nikakav zvaničan poziv. A ukoliko bi se to desilo kao u svakoj ozbiljnoj partiji o tome bi se izjasnili organi stranke i samim tim bi upoznali javnost sa tim pozivom. Ali u svakom slučaju do sada toga nije bilo:“\nDo sada nisu ni potvrđene ni demantovane objavljene informacije, da bi parlamentrni izbori mogli biti održani krajem septembra ili početkom oktobra ove godine, što znači da bi uskoro trebalo da bude raspušten parlament te da bude objavljen konkretan datum izbora.


mar 10, 2017 - 520 Views\nMladi lako dižu ruke od braka Featured\n"Kada se prilikom pokretanja postupka razvoda procijeni da bi barem jedan od partnera radio na poboljšanju partnerskih ili roditeljskih odnosa, upućuju se u porodično savjetovalište. Najčešći problemi su problemi komunikacije, zatim miješanje porodice, jer mladi par ne zna napraviti granice s porodicama pri odvajanju, posebno kada ekonomski zavise od njih", objašnjava Dorontićeva.\n"Mladi često ulaze u brak, a da se nedovoljno poznaju. Čak i kada se poznaju, razlika je između življenja u braku i zabavljanja. Problem je kada se iz faze zaljubljenosti ulazi u brak, tada ne bi trebalo ulaziti u brak jer to nije realna slika i partner se idealizuje. Važno je znati da nijedan brak ne prolazi bez krize. On ima svoje razvojne cikluse i svaki taj ciklus nosi određene poteškoće", priča Dorontićeva.\n"Veoma je važno iznijeti mišljenje i tužna sam kad dođu ljudi koji su dugo u problemu emocionalno se udaljili. Teško je tada naći način kako da se motivišu", navodi ona.\n"Oni koji rade na postupku mirenja znaju prepoznati kada je odluka o razvodu bila ishitrena. Kod nekih proces ide brzo jer su motivisani i to žele, a ima i onih koji dolaze više puta barem da profunkcionišu kao roditelji nakon razvoda. U malom procentu se parovi uspiju izmiriti, svega deset odsto, pa čak i manje, upravo zato jer dođu kasno", kaže terapeut.\n"Bili smo skoro u situaciji kada baka kaže da joj je unuče kao treće dijete, ali to nije dobro. To nije njeno dijete jer se samim tim ono udaljava od oca. Drugi problem je što je žena od muža otišla u trećem mjesecu trudnoće, dakle na startu problema, što je pogrešno. Roditelji ne bi trebalo da se miješaju u odnose mladih, osim ako ima nasilja u porodici", navodi terapeut.\nMuškarci pokazuju svoju ljubav kroz DJELA, a mar 10, 2017 - 520 Views\nKoliko puta sedmično žene zaista žele seks mar 10, 2017 - 520 Views\nImate li ih vi? Sedam (ključnih) navika mar 10, 2017 - 520 Views\nMore in this category: « Brak ženama skraćuje život Evo zašto muškarci kleknu na koljeno kada prose ženu! »