Kosovo | Belle Amie - Part 5\n17. 11. 2013 0\nPonovljeno glasanje u severnoj Kosovskoj Mitrovici završeno je večeras u 19.00 časova zatvaranjem izbornih mesta. Na glasačkim mestima u biračkim centrima posle 19.00 časova ostali su glasači koji su...\n“Srpska”: Do 16 časova odziv 18,12 odsto\nNa ponovljene izbore u severnoj Kosovskoj Mitrovici do 16 časova izašlo je 18,12 odsto građana sa pravom glasa, odnosno 4.274 njih, rečeno je Tanjugu u Građanskoj inicijativi “Srpska”. Pr...\nVulin ponosan na građane Kosovske Mitrovice\nMinistar bez portfelja zadužen za Kosovo i Metohiju Aleksandar Vulin izjavio je da je ponosan na građane Kosovske Mitrovice i zadovoljan odzivom na današnjim ponovljenim izborima za lokalne vlasti u ...\nOdziv na izborima u Mitrovici do podneva 10%\nOdziv na ponovljenom lokalnim izborima u tri izborna centra na severu Kosovske Mitrovice premašio je do 12 sati 10 odsto. Prema podacima Građanske inicijative “Srpska”, do 12 sati na bira...\nBačena bomba u severnom delu Mitrovice, nema povređenih\n12. 11. 2013 0\nNepoznate osobe bacile su danas eksplozivnu napravu, najverovatnije ručnu bombu, na jednu razrušenu kuću u severnom delu Kosovske Mitrovice, a u eksploziji nije bilo povređenih. Regionalni šef operat...\nDačić: Građani K. Mitrovice da odluče hoće li na izbore\nPremijer Srbije Ivica Dačić izjavio je da je severna Kosovska Mitrovica od simboličkog značaja za celinu srpskog naroda na KiM, da se ceo koncept Zajednice srpskih opština bazira na sedištu u tom gra...\nBačena eksplozivna naprava na prostoriju Tačijeve stranke\n07. 11. 2013 0\nNepoznate osobe bacile su rano jutros eksplozivnu napravu na prostorije Demokratske partije Kosova (DPK) u naselju Bošnjačka mahala u severnom delu Kosovske Mitrovice, ali povređenih nije bilo. U ovo...\nPonovljeni izbori 17. novembra\nPonovljeni izbori u tri biračka centra u Kosovskoj Mitrovici biće održani 17. novembra, rekao je član Centralne izborne komisije Nenad Rikalo. Centralna izborna komisija Kosova potvrdila je da je usv...\nDanas Odbor za Kosovo, pozvani Vulin, Ðurić i Odalović\nOdbor Skupštine Srbije za Kosovo i Metohiju danas će raspravljati o lokalnim izborima na KIM održanim 3. novembra. Predsednik tog tela Milovan Drecun rekao je da su na sednicu pozvani ministar bez po...\n[VIDEO] Počeo sastanak u Briselu\n06. 11. 2013 0\nU Briselu je danas pre podne počela 17.runda dijaloga o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, koja će, prema najavama, pre svega biti posvećena lokalnim izborima na Kosovu i Metohiji. Predsednik ...


Džej-Ar Smit posle tuèe: Razbio sam belog ku*kinog sina VIDEO - B92\nDžej-Ar Smit, bivši NBA šampiona, pokušao je da objasni incident na ulicama Los Anðelesa.\nMS Izvor: B92 ponedeljak, 1.06.2020. | 09:41\nu globalu crnci su veci rasisti nego belci i sva sreca da nemaju moc u rukama...u americi ima krajeva u koji belci ne smeju da kroce.stop rasizmu!\n(maconii, 3. jun 2020 21:30)\nTo je onaj lik koji je izgubio orientaciju i za1ebao Lebrona u završnici jedne od finalnih utakmica protiv Variora.\n(Alpline, 3. jun 2020 09:21)\nDa je vise crnaca u odnosu na belce, da su crnci bogatiji od belaca bila bi obrnuta situacija, oni bi maltretirali i ugnjetavali belu siromasnu manjinu. Pitanje je samo koliko bi oni bili okrutni u odnosu na belce u sadasnjoj situaciji. Sa druge strane takodje moze da se kaze da vecinu krivicnih dela izvrsava crnacka manjina, jedan od razloga je sto ili nemaju posla ili su manje placeni ili ne zele da rade a mnogima je lakse da na taj nacin dodju do para a ne da uce skole ili zasucu rukave. Ne odobravam postupak policije u ovom slucaju, niti u mnogim slicnim ili istim situacijama ali takodje mnogi policajci bilo belci ili crnci stradaju od kriminalaca opet belaca ili crnaca ako su opusteni ili ih oni uhvate na prepad. Nikad nece biti jednakosti ni u cemu od sitomastva do bogatstva, od boje koze ili inteligencije od zdravlja ili lepote...\n(Dragan, 3. jun 2020 07:18)\nJa mislim da je momak u pravu sto je izubijao od batina tog huligana.Smesno je uopste pominjati sud u ovakvim slucajevima.Sudovi samo cekaju tebe i tvoj razbijen stop i retrovizor.Batina je za ovo humano resenje.\n(Drax, 2. jun 2020 17:58)\nDa nije rekao; "belog kuèkinog sina" niko se nebi ni osvrnuo, jer u Americi imaš pravo da silom zaštitiš svoju bezbednost i imovinu. Ali prvo, to je sportista bez mozga, a kao drugo crnci su najveæi rasisti koje možete da zamislite. U Africi se otvoreno i bez prikrivanja podsmevaju Azijatjma i crncima iz drugih plemena ako imaju svetliju ili tamniju nijansu kože.\n(Kole, 2. jun 2020 16:18)\nSvi vicevi za plavuše važe i za difovce. Ovaj je tipièan.\n(Nenad, 2. jun 2020 06:20)\nKako su mi smesni ovi komentari. U prosloj objavi, svi zivi ga brane, podrzavaju sto je branio imovinu, a sad druga krajnost. Odlucite se ljudi\n(Zizi14, 1. jun 2020 16:50)\nGlavni lovci na robove su bili crni ljudi,koje selo je bilo jaèe ti srede drugo selo,samo u Nigeriji prièaju 20 jezika i meðu sobom se malo razumiju,to mi je prièao taxista iz Nigerije u Torontu,i dan danas se baš ne gotive,tako da je ova tema za nas teška i nepoznata.\n(istina, 1. jun 2020 16:10)\nnije beli nego Euro-Amerikanac\n(A3-5, 1. jun 2020 16:07)\n(trojanski konjusar, 1. jun 2020 12:23)\nZbog ovakvih komentara i razmišljanja, uvek æe da bude opravdanja za sva nedela. Zato i živimo u bedi. Misliš da mi danas nismo robovi nekog drugog sistema? Nekog drugaèijeg "tržišta"? To je sve samo "posao". Žao mi je, ali ovo je zaista užasno sagledavanje stvarnosti.\n(Mizizi, 1. jun 2020 15:41)\nŠta æeš dobiti sa nasiljem? Da prebiješ konja koji uradi ovako nešto? Ne, možda udariš vaspitnu udario jer je zaslužio ali ništa više. I podrazumeva se da ga odereš na sudu koliko je moguæe. Ako je maloletan onda njegove roditelje što su tako lepo odgojili jednog kretena. Nema veæe kazne od one po džepu a nasiljem samo podstièeš nasilje.\n(Smeh, 1. jun 2020 15:36)\nKako se nekoliko desetina ljudi u Srbiji odmah uvredi kada tamo neki košarkaš rasistièki proziva nekoga!\nE sad zamislite kako je to kad ceo sistem postoji koji vekovima smerno ugnjetava ljude zbog njihove boje kože! Sistem koji ih uèe da mrze same sebe zbog toga što imaju boju kože koja nije bela! Ako su od nekog nauèili šta je to rasizam, to je od belaca.\nI vi ste se našli uvreðeni. I to ljudi u regionu u kojem su se ogromni graðanski ratovi dizali i bez razlika u boji kože. Praktièno izmeðu istih ljudi. U regionu koji je generalno diskriminisan od iste te rasistièke i fašistièke SAD.\nTako je, treba sve kazniti za rasizam. Al' hajde idemo redom. Od onih koji su rasizam prvi poèeli da šire!\n(Mizizi, 1. jun 2020 15:14)\nOvaj je toliko naduvan da jedva drži oèi otvorene dok prièa u kameru...\n(sluèajni prlaznik, 1. jun 2020 15:06)\nKoja je ovo ..... (moram da izaberem rec) nevaspitana, prosta, vulgarna, neizivljena i sta sve ne jos osoba.\nJavna licnost, pri tom milioner, sampion NBA lige da sebi dopusti takvu akciju (reakciju) i takav recnik.\nU pravnoj zemlji kao npr. Engleskoj bi bio sudski gonjen cak i da ga istuceni mladic ne prijavi vec da se samo sazna da je to uradio. Verovatno bi dobio opomenu na nekoliko godina a moguce i neku jos jacu sankciju.\nSudilo bi mu se za nasilno ponasnje na javnom mestu, nasosenje telesnih povreda, remecenju javnog reda i mira.\nTrebalo bi da ga je sram svega sto je uradio i rekao. Trebao je da uhvati klinca i preda policiji.\n(Mr X, 1. jun 2020 14:44)\n(Mr X, 1. jun 2020 14:43)\nKažem samo o èinjenicama, da ne ulazim u to ko koga malteretira. Ja nisam iz te prièe, samo kažem da ljudi hoæe da budu opšteprihvaæeni na silu. Ok sve to što pokušavaju da budu, samo meni po senzibilitetu, i fizièki nisu bliski, ali ih poštujem. U prevodu možemo da se i družimo, ali ništa više od toga - ko razume shvatiæe.\n(simboliko, 1. jun 2020 14:29)\nSistem taj je takvom degeneriku kao tebi dao milione. Malo razmisli\n(Nebojsa, 1. jun 2020 14:20)\nRussell Peters, kanadski komièar indijskog porekla, lepo kaže da su tamnoputi i azijate mnogo veæi rasisti od belaca ali se njima to toleriše dok se belcima mnogo manji ispadi uzimaju za zlo. Ovo je samo jedan od mnoštva primera, afro-amerikanac odèigledno može da kaže "jedan od belih ku*kinih sinova" dok bi belca razapeli kad bi rekao "jedan od tamnoputih ku*kinih sinova"...\n(èovek si kada bole tuðe rane, 1. jun 2020 14:07)\nNije stvar u tome da li bi ostali ravnodušni, svakako veæina ne bi ostala ravnodušna, veæ je stvar u tome da je situacija kojim sluèajem obrnuta ( da ne bude zabune, govorim pre svega o ovoj izjavi) verovatno bi se to podvelo pod rasizam.\n(Tamo neki, 1. jun 2020 13:43)\nNije rasista a kaze "razbio sam belog kuckinog sina" ....\n(xxx, 1. jun 2020 13:29)\nPa belac,crnac,zut nije vazno ako ti neko razvali auto ne moze se ostati ravnodusni.Bas bih voleo da vidim vas koji ga osudjujete kako bi ste reagovali da vam neko razbije retrovizor,brisac,staklo.Sigurno bi tipa pocastili pivom ili kafom.\n(Pegone, 1. jun 2020 13:23)\nNevezano za temu, u Srbiji je veæ dve decenije nešto slièno. Srbima nije dozvoljeno ništa, drugima sve prolazi. Samo je srpski nacionalizam loš, ostali mogu da vredjaju kako im dune. Najgore je što sve dolazi iznutra, pogledajte ko predaje na filozofskim fakultetima u Novom Sadu i Beogradu.\n(Rotkva strugana, 1. jun 2020 12:54)\nKada èovek proèita veæinu komentara ovde, a naroèito one sa najviše pluseva, shvati da za nas, u stvari, nikada i nije bilo nade. Mi smo postali iskonsko zlo.\n(Futre, 1. jun 2020 12:51)\nOvo nije iz mržnje 100%. Znam jer je 2003. moj brat dovezao novi Audi a3,parkirao ga u centru,na obeleženom mestu,sve po P.S-u...Posle zujanja po gradu,krenemo po auto,kad ono pijani lik èupa vozaèev retrovizor.Tako slatko nikad, niko ,nije bio ugašen. Brat reèe da 250 eura opravke nije skupo za ovoliko uvažavanje. Procenite sami da li je mrznja ili ne...\n(Ceki opinionista del cazzo, 1. jun 2020 12:47)\nBrain Function 2% :D\n(Sale, 1. jun 2020 12:45)\noni su veci racisi od Crnih\n(Benny Hill, 1. jun 2020 12:44)\nU USA je vec duze vreme crni rasizam veci od nekadasnjeg belog. Crnci cine oko 60% svih kriminalnih dela, ali ako ih pomenes, odmah si rasista. Dok oni mrze belce mnogo vise. Potreban je jedan restart u drzavi.\n(Milan Indjija, 1. jun 2020 10:15)\nTipièno srpski naèin razmišljanja... posledica neškolovanosti, samozaljubljenosti i plitke pameti. Prvo, nikako ne može da bude procenat od 60% uèinjenih krivièmih dela na štetu Afroamerikanaca, jer ih je samo 13% u celoj SAD. Latinoamerikanaca je 15%. Belaca je oko 68%. Dakle, loša ti je matematika. Drugo, kako može crnac da bude rasista? To je elementarno nepoznavanje tog pojma. Belci su ti koji su Ameriku krojili po svojoj meri, pa porobljavali, ubijali i pljaèkali vekovima domoroce i robove iz Afrike. Nazvati crnca rasistom, isto je kao nazvati Srbina ustašom. Èista glupost.\n(Futre, 1. jun 2020 12:41)\nSvako ko je bio u Americi može da shvati da tamo nema veæih rasista od samih afroamerikanaca.\n(Milan, 1. jun 2020 12:35)\nNije to bila tuèa, veæ iživljavanje.\n(Nenad, 1. jun 2020 12:34)\nkada oni budu hvatali belce u mreže, stavljali im okove (Maka@)\n1) Koji "oni"? Ko je od *ovih* koga lovio mrezama, stavljao nekom okove? 2) Ah, da... ti govoris o trzistu robova od pre >150 godina. Obrati paznju - o *trzistu*! U stvarnosti, a ne u avanturistickim romanima, filmovima i drugoj propagandi, nisu Evropljani lovili "crnce" mrezama po Africi (sto ne znaci da mije moglo biti i takvih dogadjaja, ali, to su bili incidenti, nije to bio sistem); oni su se, kad su osetili potrebu za robovskom radnom snagom, okrenuli *trzistu*. A glavno sveteko trziste robova od uvek je bilo u Africi! Dok nisu dosli oni, kupci su bili neki drugi. Upravo stav poput tvog je vrhunac rasizma koji podraziumeva "belu", tj. evropsku superiornost, a "crnce" dozivljava kao plemenite, ali bespomocne, divljake, kojima su dosli zli "belci" i pohvatali ih u mreze. U Africi je, sve do imperijalisticke faze kolonijalizma, postojalo mnogo razvijenih drzava, ukljucujuci i imperije i smenile su se mnoge civilizacije. Medjutim, skoro sve one su bile robovlasnicke, to je tamo bilo normalno, tako su ta drustva funkcionisala. Jeste, i u Evropi je postojalo ropstvo, sve do sredine 19. stoljeca, ali, daleko od toga da je, jos od rimskih vremena, bilo dominantno. Bilo je sporadicna pojava, uglavnom smatrana sramotnom. Ropstvo u Americi bilo je izdaja evropskih vrednosti, pre nego greh prema "crncima". Ali, lakse je busati se u "africke korene" i za sve kriviti "belce", nego pogledati tim korenima u oci.\nNeko je tvoje pretke okovane u lancima kao zivotinje dovodio u USA prisilno. Vreme je da Afroamerikanci dobiju svoju drzavu u okviru Amerike ili bar autonomiju da bi se ispravila istorijska nepravda.\n(Petar, 01. jun 2020 12:06)\n....i za 20 god ta drzava bi bila na nivou sudana ili nigerije.\n(belgrado, 1. jun 2020 12:23)\nPa naravno da su kod crnaca izazvali desetljetni i stoljetni crnaèki rasizam, pa šta su im sve radili.\nEvo na primjer Francuzi koji važe za teške ksenofobe su 1931. imali crnca u vladi, tada u SAD-u crnci nisu imali nikakva prava,nisu smjeli sjesti na klupu u parku koja je bila rezervirana za bijelce, to šta je Obama bio predsjednik to je samo kozmetièki privid poboljšanja.\n(Bruder Jakob, 1. jun 2020 12:18)\n@Jr, 1. jun 2020 11:00\n"Šta je "antisemitizam"?" Kao što, pretpostavljam, vrlo dobro znate, kada se kaže "antisemitizam", misli se na mržnju i netrpeljivost prema Jevrejima. Arapi jesu Semiti, taèno, ali tipièan antisemit ne mrzi Arape. Jevreje s druge strane... I možete pronaæi gomilu èlanka i izveštaja online, na temu toga kako, say, ANTIFA u US of A na protestima koje organizuje, poziva na uništenje Izraela, kako šire mržnju prema Jevrejima. I na temu sve uèestalijih napada na Jevreje na kampusima amerièkih univerziteta. Najèešæe od strane afroamerièkih studenata, i studenata arapskog porekla. Just saying. Reè je o stvarima koje i te kako treba adresirati. Kao i èinjenicu da postoje dvostruki aršini, da se rasizam nekih drugih ignoriše, ili da se na njega èak gleda blagonaklono, dok se zgražavamo nad belim rasizmom. Ili èinjenicu da se, say, kršæani otpuštaju ako kažu nešto protiv pripadnika LGBT zajednice, dok se muslimanima apsolutno gleda kroz prste za isto (svedoèio sam neèemu sliènom u kompaniji u kojoj sma radio pre par godina). Pravila, standardi i slièno moraju biti ista - i važiti - za svakoga. Ako se primenjuju na jednu društvenu grupu, rasu ili etnièku zajednicu, ali ne i na ostale, koja je svrha njihovog postojanja? "Say NO to racism" kampanja, se nikada nije dotakla rasizma protiv belaca. Zanimljivo, zar ne?\n(Low Key Lyesmith, 1. jun 2020 12:14)\nNeke èinjenice o rasnoj politici u USA. Crna rasa kao i ostale rase u Americi imaju ekskluzivno pravo da se organizuje u interesu svoje rase, što je prirodno i logièno. Postoji preko 300 takvih organizacija:, Društvo crnih novinara, Društvo crnih izdavaèa, Društvo crnih pisaca, Nacionalna organizacija Crnih trgovinskih komora, N.org.crnih službenika, N.org. crnih veterana, N.org Afroamerièkih stud.prava, Fond za Crno preživljavanje, Ujed.Crni fond, Društvo istorièara Crnih žena, Nac.konf.crnih gradonaèelnika, Savjet za crni ekonomski razvoj, crna mis Amerike ... Pokušajte rijeè crnih, zamjeniti sa bijelih. Dok su rasni interesi crnaca na nivou razvijenih organizacija, ekskluzivni interes bijele rase se spreèava još na nivou verbalnog delikta, tzv, "govor mržnje".\n(Milne, 1. jun 2020 12:11)\nE i neka ga je zgazio. Ne može se tek tako uništavati tuða imovina.\n(Del Piero#10, 1. jun 2020 12:11)\nSetite se izjave Lijama Nisona od prosle godine, koristio je frazu "crni ku***n sin" i uporedite reakciju na to sa ovom izjavom, u pitanju je licemerje i dvostruki arsini.\nOvdasnji liberali moraju da shvate da Srbi nemaju ama bas nikakve veze sa americkom rasnom mrznjom, i da nismo duzni ni jedne jedine sekunde da imamo razumevanja za ta njihova s****a, a jos manje da se utrkujemo u empatiji prema njima, boli me bas uvo sto ce se pobiti tamo medjusobno, nesto se ne secam da su njihovi crnci i belci bili puni razumevanja za nas dok su nam bombe letele iznad glava.\nA ako budem bio ikada prinudjen da biram izmedju rasnih strana u nekom suludom scenariju, svakako cu izabrati stranu belaca, nadam se da do toga nece doci.\n(da li je moguce..., 1. jun 2020 12:10)\npa ovaj belac je belkinja koliko ja vidim\n(Sumadin, 1. jun 2020 12:10)\nLow Key Lyesmith,\nDa li si negde u tekstu proèitao da se pominje levica? O èemu bulazniš?\nCrnac je pretukao belca, hvali se rasistièkim i prostaèkim reènikom, a ti pominješ neke levièare?!?!?\nNeki komentari ovde su za psihijatre\n(Nadležni, 1. jun 2020 12:09)\nNije rasista ali morao je da naglasi da je beli kuc..in sin... Zasto nije rekao samo da je samo ku..in sin.?\n(Zinjak, 1. jun 2020 12:08)\n(Petar, 1. jun 2020 12:06)\nDa je belac rekao: razbio sam crnog ku**inog sina odmah bi ceo svet pozivao na rasizam. Dvostruki arsini.\n(Трооки Гавран, 1. jun 2020 12:04)\nPa da. I posle se bune kad se njima tako nešto desi...\n(Petar, 1. jun 2020 12:03)\nPa ljudi, ne mozete u isto kos stavljati odnose belaca prema crncima i crnaca prema belcima. Preduslov u tavim diskusijama mora biti dobro pozvavanje istorije u relacijama i ko je koga vekovima tlacio. Ako na primer uzmete da recimo covek sa invaliditetom (ili na bilo koji drugi nacin coveka sa oduzetim pravom da bude jednak sa drugima) ne moze na isti nacin da uvredi ili povredi vas govoreci vam da imate obe noge, kao vi njega govoreci mu da nema. Ako nije u pitanju samo verbalna povreda, nego recimo da cak i na njega izvrsavate pritisak da radi nesto sto nije u mogucnosti, onda mozemo razumeti za sta se ti ljudi vekovima bore. A JR Smit, on je samo jedna budala..\n(glup sam, 01. jun 2020 11:26)\nZnamo istoriju odlièno. Ali ovo nije u redu nikako. Ako æemo pravo, crnci odavno nisu robovi, hvala bogu. Ovaj je pljunuo na žrtvu, na sve ljude koji su izašli na ulice...I ovo nije apsolutno u redu. Pritom je javna liènost. Sutra kad ga neki belac nalupa, biæe, jao rasizam. Više i je pun kufer ovakvih. Veruj mi.\n(qwerttttttyyyy, 1. jun 2020 12:03)\nJel ima mesta na ovom svetu za nas decu iz mesanih brakova ? Svi se delite a sta da radimo mi ?! Mislim da najmanje prava imaju da govore o bilo cemu narodi koji su sami svoje poklali u ratovima, u SFRJ je sklopljeno preko 700.000 mesanih brakova razmislite o toj cifri i sta smo uradili sebi. Kada crnci kazu white boy pogrdno oni su na takav recnik naucili od nekog i da se nekom tako obracaju verovatno ih je neko stavljao u lance pa onda naravno da iz toga i proistice takvo ponasanje.To je samo dokaz da su crnci i belci isto s samo drugo pakovanje kako oblikujes drustvo to ces i da dobijes.Ovi ce na tribinama da oponasaju majmune dok crnac igra fudbal ali crnac je covek i ima razvijenu svest coveka a majmun je zivotinja i ne deli nikog na bele i crne.\n(gašpar.., 1. jun 2020 12:01)\nŽivim u Americi i odgovorno vam tvrdim da su crnci najveæi rasisti tamo.\n(Nenad, 1. jun 2020 11:58)\nTo onaj što nije znao na koji koš napada, hahahaha....\n(Nenad, 1. jun 2020 11:55)\nSad kad zbog toga ubiju nekog...druge rase...\n(glikol 33, 1. jun 2020 11:52)\nSvet nam je u totalnom haosu. Ima primera za ovakve stvari u mnogim bransama. Crnci su vekovima trpeli nepravdu od belaca i sada su gori rasisti od njih. Jevreji su doziveli tragediju i sada se izivljavaju nad Palestincima gore nego Hitler nad njima. Zene su vekovima niza bica od muskaraca i dan danas trpe nepravdu i nejednakost. Posledica toga je feminizam, koji nije za jednakost vec za diskriminaciju ali muskaraca. Razum retko ko slusa i u takvoj sredini uvek ce biti onih koji misle da su potcinjeni. Onda iz toga se izrodi mrznja i haos. Pravu ravnopravnost i postenje do sada niko nije okusio. Niti ce. Situaciju je jedino moguce drzati pod kontrolom pravicnim sudstvom. Ovog pandura u zatvor, ali i ovog kosarkasa. Naravno, ne na istu kaznu.\n(John Terry, 1. jun 2020 11:51)\nТрампе брате, враћај то у Африку!\n(Црна стрела, 1. jun 2020 11:50)\nLeka@ evo reæiæu ti zašto, kada oni budu hvatali belce u mreže, stavljali im okove, prevozili brodovima, terali da rade na plantažama, silovali žene e tada bi bilo pristojno spominjati i njihov rasizam. U ovoj situaciji nije.\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Maka@, 1. jun 2020 10:59)\nPrvo i osnovno, nisu svi belci nego zapadno Evropljani.\nOd svega navedenog šta to "belci" DANAS još rade "crncima" da bi ih današnji "crnci" mrzeli i danas pravili probleme?\n(Vladimir, 1. jun 2020 11:48)\n@simboliko kako mozete da kazete ista slicno? U Americi ima ljudi cije su dede bili robovi! Do pre 60 godina su postojale cesme za belce na jednoj i za crnce i pse na drugoj strani! Pa da su nas tako ugnjetavali, bili bismo jos gori! Meni poslovni partner kaze kako u Kaliforniji mozes pijan da vozis zato sto policija ne zaustavlja belce?? Problem rasizma se u celom svetu gura pod tepih. Pitanje je trenutka kada ce eskalirati. Slicno kao mi i korupcija.\n(NeRazumem, 1. jun 2020 11:46)\ndobro je pros'o, razbij nekom na balkanu prozor na autu pa da vidis derneka;)\n(garant, 1. jun 2020 11:45)\nVelika hrabrost coveka koji je u poslednjima sekundama zaboravio rezultat finalne utakmice.\n(Rile Pas, 1. jun 2020 11:44)\nBela rasa, tj evropska civilizacija je u problemu. Kako u evropi tako i u americi.\n(Utin, 1. jun 2020 11:44)\nDok èovek ne provede malo vremena tamo, nije ni svestan koliko je stvarnost drugaèija od onog što vidimo na TV i filmovima. Crnci iskonski mrze belce, Latinosi i Azijati mrze crnce, ovi drugi pogotovo. Svaki put kad se ovako nešto desi u SAD stvari isplivaju na videlo. Duboko trula i podeljena zemlja po pitanju rase i tako æe biti zauvek.\n(Mojo, 1. jun 2020 11:38)\n"BELI" kuèkin sin nije iz rasne mržnje?\nU Americi je odavno dominantan crni/obojeni/afroamerikanski rasizam. Nije da anglosaksonci nisu zaslužili da popiju malo svog leka.\n(Vladimir, 1. jun 2020 11:36)\nOvaj je isti samo ne nosi uniformu nego dres!\n(Maksa, 1. jun 2020 11:36)\na sto da im ne kupe stanove potomci robovlasnika kojih su ih dovukli u SAD?Da li znas da UK jos uvek odplacuje odstetu potomcimca robovlasnika koji su morali biti obesteceni kada je UK odlucilo da ukine robovlasnistvo. David Cameron je jedan od njih.\nSrbi crncima ne duguju nista.\n(hmbert, 1. jun 2020 11:35)\nTo je onaj sa one utakmice.... Sve mi je jasno....\n(zliZo, 1. jun 2020 11:32)\nto majstore, to se trazi, sad kad bela murija polomi neke druge sinove onda opet slede lom i pljacka tudje imovine?\n(ludilu nigde kraja, 1. jun 2020 11:31)\nI onaj pandur je isto JRSmit. I sve dok bude Smitova u belom, crnom, zutom odelu, ljudi ce da stradaju.\n(banac, 1. jun 2020 11:30)\nZamisli npr Kevinu Lavu crnac razbije prozor, ovaj ga prebije, i onda kaze ovo sto je JR, samo umesto belac stavi crnac? Dobio bi dozivotni ban iz lige bukvalno\n(Srdjan, 1. jun 2020 11:29)\n@Leka... Bukvalno bi lovili I izivljavali nad belcima...Za primer pogledati J.Afriku... Majstore, Elaboriraj... Uh kakva "Stativa" a tek glupost...Ne bih o "Imenima iz senke" koji upravljaju istom... Odnos 20/1 za... Pogodi za koga...\n(g.m., 1. jun 2020 11:28)\n(glup sam, 1. jun 2020 11:26)\nRasizam protiv belaca nije moguæ, može se govoriti o mržnji prema belcima, ali da neko ko je crnac ili braonac stavlja sebe iznad bele rase je smešno, to bi bilo isto kao kada bi se tvor podrugivao kraljevskom tigru.\n(Beli Tigar, 1. jun 2020 11:24)\nPre neki dan sedim u kaficu a sto pored sedi jedan nas domaci vracarski rom i prica sa ortakom i zali se: "Tamo u Francuskoj je potpuni haos, kaze, nemas belog coveka da vidis". E to je poenta!\n(blaster, 1. jun 2020 11:18)\nKaze jedan evropski filozof, ženu je emancipovao covek u 20. veku. (beli covek, zapadnjak)\nTurcima je dolazak i opstanak na teritorije Romejskog carstva omogucio isti taj covek.\nMigrante je obrovoljno naselio zapadni covek.\nCrnca je rasizmu naucio... beli covek.\nKoja je svrha toga, samounistenja evropske kulture i civilizacije? To se pitam.\nDakle, nebitan je ovaj lik, rasizam i slicne nvo mantre. Zasto i s kojim ciljem nam se ovo desava?\n(sima strahota, 1. jun 2020 11:17)\n(Ive, 1. jun 2020 11:17)\nPa, generalno o rasizmu obe "rase" je pevao Body Count (Ice-T) jos 90-tih godina proslog veka: I hate you, you hate me, what is that equal. It equals nothing. Racism is number one enemy of planet Earth. If we don't get together soon, than this song is true. We are living in the last days...\nNaravno, uvek se moze postaviti pitanje njegove iskrenosti. Ja to ne znam. Ali, cinjenica je da su pesme ostale....\n(R.P.F., 1. jun 2020 11:16)\nCrnci su veæi rasisti od belaca...cinjenica\n(Stanovnik eu, 1. jun 2020 11:07)\nNisu ovi sportisti neki intelektualci.\n(mo, 1. jun 2020 11:06)\n@Low Key Lyesmith Šta je "antisemitizam"? Što reèe neko:"Nisam antisemita - veæina mojih prijatelja su Arapi" :)\n(Jr, 1. jun 2020 11:00)\nZa ovo - samo zatvor.\n(ja, 1. jun 2020 11:00)\nI crnci imaju svoje kvalitete, tako da rasizmu nema mesta. Ovo nije samo rasizam ovo je divljanje.\n(NikolaBg, 1. jun 2020 11:00)\nA domaci nacisti na aparatima :-) Po komentarima pene li pene.\n(komunista, 1. jun 2020 11:00)\n(Maka@, 1. jun 2020 10:59)\n@Leka Šta su to belci pravili po Južnoj Africi? Dokazi za to komunistièko podmetanje?\n(Jr, 1. jun 2020 10:56)\na da kažeš crncuga ideš u zatvor. ko ne živi na zapadu ne shvata da su crnci najveæi rasisti. mrze sve belce. èak i one što rade, placaju porez i sve ostalo da bi oni dobijali socijalnu pomoc. pozitivna diskriminacija je, ako hoce iole mogu da napreduju brze od ostalih u bilo kojem poslu. Ne možemo da dišemo od Njih.\n(saša, 1. jun 2020 10:55)\nE ovo je rasista,ovog treba u zatvor!\n(Dušan, 1. jun 2020 10:51)\nDa se razumemo, crnci su u vecem procentu i ekstremniji rasisti nego belci, samo sto ih nema dovoljno da bi oni mogli da vladaju. Da su kojim slucajem oni vecina, bukvalno bi lovili i izivljavali se nad belcima. Za primer pogledati Juznu Afriku, i da, razumem da su tamo belci cuda pravili pa ima i tog osvetnicnog u postupcima crnaca. To neka bude jasno i tim tzv belim liberalima koji su doveli do toga da maltene izopste svakog ko i neku salu na racun crnca napravi. Protiv sam rasizma prema ljudima druge boje koze, samo mi nije jasno zasto niko ne govori o njihovom rasizmu.\n(Leka, 1. jun 2020 10:47)\nE pa sad ti "black boy" ides na sud, jer si divljak.\n(dexter, 1. jun 2020 10:46)\n(Caw, 1. jun 2020 10:04)\nPošto su beli ljudi stvorili svet i dali svima sve, u Americi su im nezahvalni Indijanci naselili zemlju pa su morali da ih poubijaju da vrate to što su im dedovi ostavili.\nTim Arapima smo dali brojeve, da nismo ne bi znali da raèunaju jer su zaostali.\n(real paspalj chandler, 1. jun 2020 10:44)\nNajveci rasista medju njima (kosarkasima) je lebron\n(joca, 1. jun 2020 10:43)\nCrnci su inskompleksirani bojom, kosom, pa je nešto peglaju, žene im se farbaju u crveno, plavo, vape da budu ono što nisu. O stajlingu, mimici, humoru, gestikulacijama isto možemo da polemišemo. To su èinjenice kojih su i oni svesni i zbog toga mrze belce i na tome se zasniva njihov kopleksaški rasizam. Ja ih lièno ne mrzim da me pogrešno ne shvatite, ali da smo isti nismo.\n(simboliko, 1. jun 2020 10:42)\nDa li je snimljeno kako ovaj razbija retrovizor? Nije.\n(DrMr, 1. jun 2020 10:41)\nNe opravdavam Smita, ali setite se kakvo je ponasanje bilo belaca do 60-ih godina... Cinjenica da mrze belce i da su isti rasisiti postali kao oni... Mnogo vise se oni mrze , nego mi sa Hrvatima a nama hoce SAD da pokaze sta je demokratija i jednakost...\n(Kemp, 1. jun 2020 10:41)\nKako malo komentara ovde a da je neki belac rekao razbio sam crnog kuèkinog sina ovde bi bilo najmanje hiljadu komentara protivnika rasizma\n(Koja, 1. jun 2020 10:41)\nNazalost nista mu se nece dogoditi jer su mediji u SAD-u u rukama liberala koji ce ovu vest jednostavno da ignorisu. A kada belac nazove crnca 'n' recju, to se ne skida sa naslovnih strana svih vesti. Covek u sekundi izgubi posao i naprosto mu liberali upropaste zivot. Crnci to maksimalno koriste i koristice sve dok im se ne stane u kraj.\n(Petar, 1. jun 2020 10:40)\nKako se smišljeno sprovodi sve ovo uvezi rasa i nacija itd, kao što je bio sluèaj na Kosovu, gde su Albanci navodno bili ugroženi, a Srbi koji su bili zloostavljeni nisu smeli da prijave zbog ugrožavanja bratstva i jedinstva. Sve po šablonu.....\n(Berberbre, 1. jun 2020 10:40)\nKlasièan crnac - rasista. Ah, da, takvi ne postoje.\n(realno, 1. jun 2020 10:36)\nCrnci su 10 puta veci rasisti od belaca.\nEto hoce da zive u slobodnoj, demokratskoj Americi. To povlaci neko nemanje prava zbog boje koze.\n(Nikola, 1. jun 2020 10:35)\nKakav ološ, èuj mu naglaska ulièarskog majke ti, titraè lopte multimilioner a doktor npr. u USA ima platu nekih 5 - 7 hiljada dolara!\n(Arch Enemy, 1. jun 2020 10:28)\nSvi ti problemi se tvrdoglavo importuju u Evropu.\n(Dejan, 1. jun 2020 10:28)\nKo jedan sto ga znam rece mama Afrika Tata azija, nisam mogao uzdrzati da ga ne pitam pa sto ne ides kod mame ili tate, samo me gledao\n(thor, 1. jun 2020 10:28)\nOvim crncima se baš ne piše dobro u USA!\n(Arch Enemy, 1. jun 2020 10:26)\nPo komentarima, niko od vas nije ništa bolji od ovog lika i isto bi se ponašao a ovde drvite o rasizmu. Takvi kakvi ste samo ste deo problema, kao i ovaj košarkaš, kao i pandur što je ubio Flojda...\n(bro, 1. jun 2020 10:26)\nEto... i sada mene nazivaju lošim èovekom ako volim jednu odliènu rep pesmu "I'm Not White, I'm Jewish" :)\n(Jr, 1. jun 2020 10:25)\nOdlican primjer raciste nad bijelcima. Zvizdati mu tokom utakmice!\n(vedran, 1. jun 2020 10:25)\nOvo nije rasizam!?\nAli naravno - savremena levièarska ideologija ne poznaje rasizam uperen protiv belaca. Takvo nešto za njih ne postoji. A i te kako postoji, samo što moderni levièari, SJWs, virtue signalers i ostali, ignorišu tu èinjenicu, jer se ne uklapa u njihovu agendu. Oh, well. Valjalo bi se dotaæi i toga koliko je meðu afromaerièkom populacijom èest rasizam uperen protiv ljudi Azijskog porekla. Ili toga koliko je meðu La Raza idiotima izražen rasizam prema svima koji nisu mezoamerièkog porekla. Ili toga da su moderni levièari - naroèito ANTIFA u US - i te kako skloni antisemitizmu. Just saying.\n(Low Key Lyesmith, 1. jun 2020 10:23)\nSva mrznja koja postoji izmedju crnog i belog sveta je upravo zvog amerike i britanije. Pre njih nije postojao rasizam.\n(Aca, 1. jun 2020 10:16)\nVeciti kompleks crnog coveka , to sto je crn\n(MM, 1. jun 2020 10:16)\nEvo dobre prilike da se odmah u komentarima javi par (barem) pritajenih rasista, koji æe ovim drugim rasistièkim ponašanjem opravdati svoje. Sem što je rasistièko, ovo ponašanje i objava odslikava i izrazito glupog èoveka, rekao bih.\n(Kjus, 1. jun 2020 10:15)\nRealno ,od crni su najveci rasisti.\n(realno, 1. jun 2020 10:14)\nIma problem sa sistemom, koji ga je nacinio milionerom.\nNije rasista, ali je "razbio belog k... sina".\n(Srki, 1. jun 2020 10:14)\nSad ce advokati sami da traze tog nesrecnika da ga zastupaju. Ciste pare, samo ce pricekati da slegne situacija.\n(Revenant, RS 2020, 1. jun 2020 10:10)\nRazbio je on svoju krijeru i buducnost.\n(Bg, 1. jun 2020 10:09)\nJa nikad nisam cuo za rasizam u vezi bele rase, zute, crvene.. jel to samo vazi za crnu rasu ne razumem!???\nCeo taj zapad i Amerika poremecen sistem vrednosti...\n(Marko, 1. jun 2020 10:08)\nE vidite to vam je sasvim normalno kod crnaca, arapa, indijaca itd.\nOni jednostavno mrze belce i iskreno govoreæi sve bi nas istrebili a mi treba da ih mazimo, pazimo, dajemo sva moguæa prava, školujemo decu, kupujemo stanove, dajemo socijalne pomoæi a oni æe i dalje da nas mrze i sanjaju dan kad æe da nas se reše\nRazbice tebe advokat, i tvoj i njegov.\n(kakone, 1. jun 2020 10:04)\nUzasna je nepravda u tom sistemu - jadnik tapka loptu i multimilioner je... sto je jos gore, 95% drugih tapkaca lopte su isto crnci, koji trpe iste nepravde.\n(Marko Okram, 1. jun 2020 09:58)\n(Dušan Miami, 1. jun 2020 09:54)\nTamnoputi ljudi nikako ne mogu biti rasisti, to mogu samo beli ku*kini sinovi.\n(SDK, 1. jun 2020 09:53)\nOn kaze beli k***in sin... A to nije rasizam prema belcima? Kakvi dvostruki arsini pojedinih ljudi...\n(Bezimenko, 1. jun 2020 09:53)\nBeli kuèkin sin, ma nisi rasista uopšte.\n(Djubre, 1. jun 2020 09:53)\nNapadnu-crnca rasizam. Napadnu belca-snima kako se hvali\n(veljko, 1. jun 2020 09:52)


Kompanija Coca-Cola HBC Srbija potvrdila posvećenost tržištu Srbije\nNaslovna/Grad/Beograd/Kompanija Coca-Cola HBC Srbija potvrdila posvećenost tržištu Srbije\nCoca-Cola HBC Srbija objavila je sedmi po redu Izveštaj o održivom poslovanju za 2019. godinu.\nZa ovu kompaniju prethodna godina bila je godina sjajnih poslovnih odluka i odličnih rezultata u domenu ulaganja u zajednicu, angažovanja zaposlenih, zaštite životne sredine i dostignuća na tržištu.\nSamo u 2019. godini, u projekte koji podstiču razvoj zajednice Coca-Cola HBC Srbija je uložila preko 36 miliona dinara.\nImajući u vidu značaj zaštite životne sredine, sto je jedan od postulata poslovanja, i u 2019. godini kompanija je nastavila da radi na različitim inicijativama kojima je umanjen uticaj na životnu sredinu. Tako je potrošnja vode po litru proizvedenog pića smanjena za 53,8 odsto, dok je ukupna potrošnja energije po litru proizvedenog pića do 2019. godine smanjena za 52 procenta.\nIstovremeno, Coca-Cola HBC Srbija nastoji da smanji i uticaj svoje ambalaže na životnu sredinu i to povećanjem sadržaja recikliranog materijala u ambalaži i razvijanjem pakovanja manje težine. Upravo zahvaljujući toj posvećenosti, samo u 2019. godini, ostvarena je ušteda od 295 tona PET materijala. Na taj način, kompanija želi da ostvari cilj da do 2025. godine 35 odsto PET ambalaže sadrži reciklirani material, kao i da prikupi 75 odsto primarne ambalaže svojih proizvoda.\nPoslovni poduhvat koji je obeležio 2019. godinu svakako je i akvizicija kompanije Bambi od strane kompanije Coca-Cola HBC AG zahvaljujući kojoj je širok portfolio, dodatno osnažen nekim od najomiljenijih konditorskih brendova. Poslovanje Bambija ima dugu tradiciju uspeha. Posvećen potrošačima, inovativnosti, raznovrsnom portfoliju brendova, Bambi je više od 50 godina sinonim kvaliteta i uspeha. Akvizicija koja je finalizovana prošle godine za Bambi je označila nove razvojne mogućnosti i proširenje, a za Coca-Cola HBC priliku da se stvore dodatne vrednosti za kompaniju, kupce i akcionare.\nU želji da bude prvi izbor potrošača u svakoj prilici, 24 sata, sedam dana u nedelji, Coca-Cola HBC kontinuirano obogaćuje ponudu proizvoda, prateći želje i potrebe potrošača i partnera. Takođe, u Srbiji ima više od 37.000 kupaca, koji je na osnovu zadovoljstva u saradnji, već devetu godinu za redom svrstavaju u Ligu šampiona, a istovremeno, kompanija je ponovo ocenjena kao najbolji dobavljač.\nCoca-Cola HBC Srbija je već godinama unazad prepoznata kao najpoželjniji poslodavac koji zaposlenima nudi podsticajno radno okruženje, ravnopravan pristup i podjednaku šansu za profesionalni razvoj. Tome u prilog svedoči i indeks privrženosti zaposlenih koji iznosi 90 odsto.\n“Nova realnost i sve ozbiljniji izazovi pokazali su da je održivo poslovanje važnije nego ikada pre. Svake godine predano radimo na ispunjenju naše misije održivosti o čemu govore i sjajni rezultati i ciljevi koje postižemo. Međutim, dokazali smo da umemo da se nosimo i sa ogromnim izazovima, krizom i teškoćama koje su pogodile čitav svet, u isto vreme ne zaboravljajući ono što je najvažnije, a to je dobrobit naših zaposlenih, ali i zajednice i ljudi. Nesebična pomoć koju smo pružili onima na prvoj liniji borbe protiv korona virusa: medicinskim radnicima, vojsci, policiji, volonterima, Crvenom krstu, kao i podrška koju trenutno pružamo ugostiteljskom sektoru kroz promovisanje pozitivnog stave kroz kampanju ,,Otvoreni kao nikada pre’’ , još jednom je potvrdila da smo stabilan partner i oslonac društva kako u dobrim, tako i u ne tako lakim vremenima, već više od pola veka ”, ističe Svetoslav Atanasov, generalni direktor kompanije Coca-Cola HBC Srbija.\nKao i svi ostali, i sedmi po redu Izveštaj o održivom poslovanju, je pripremljen prema međunarodno priznatom GRI standardu i ispunjava visoke zahteve Globalnog dogovora Ujedinjenih nacija koji se odnose na Izveštaj o napretku. Dow Jones World and Europe Sustainability indeks prepoznali su Coca-Cola HBC Grupu kao jednu od tri vodeće kompanije u sektoru napitaka, kako u Evropi tako i globalno.\nPredhodno Nagrade za najbolje na Neoplanta “Široooko” muzičkom konkursu\nSledeće Ball korporacija objavila Izveštaj o održivom poslovanju za 2020: Napredak u razvoju cirkularne ekonomije\nIako su ljubav i romantika dve stvari bez kojih ne možemo i koje su, baš …\nBilbao u sudijskoj nadoknadi do pobede nad Granadom\nNovak "311" Đoković!\nPreminuo legendarni kapiten Bolonje


Svet Autor:Anđela Krstovic21. jul. 202119:32\nFoto: EPA-EFE/FEATURE, Zhu Xiang/Xinhua via AP\nKina je još jedna zemlja sveta koja je žestoko pogođena nevremenom, koje je izazvalo poplave u nekoliko kineskih oblasti. Prethodnih dana zabeleženi su zapanjujuži snimci bujice, koja je nosila ljude u nepoznatom pravcu i zaustavila metro.\nSve više poginulih u Kini: Broj žrtava poplava se popeo na 25\nU kineskoj provinciji Henan čitava naselja pod vodom\nDrama u Kini: Minirana brana, 12 mrtvih u poplavama, oštećen Šaolin\nPoplavama je pogođeno oko 10 gradova u provinciji Henan, uključujući i glavni grad provincije Džangdžou. Najmanje 26 ljudi je izgubilo život u žestokim bujicama, dok lokalne vlasti pretpostavljaju da je broj žrtava mnogo veći, jer se mnogi ljudi vode kao nestali.\nVoda je danas uspela da probije sve barijere i zarobi ljude u vagonu metroa. Ubrzo je među narodom počela da vlada panika, jer je nivo vode nastavio da raste, a oni nisu imali izlaz iz teške situacije. Na videu koji je objavljen na društvenim mrežama video se ne napor svih prisutnih da održe ravnotežu i ostanu iznad vode, dok valovi jure ka njima.\nPrema prvim podacima, na provinciju Henan sručila se količina kiše koja u normalnim uslovima pada tokom cele godine. Preživeli su opisali scene u kojima voda probija vrata i velikom brzinom raste od nivoa članka do vrata.\n„Svi smo stajali na stolicama voza. Nažalost, nije bilo mesta da se svi popnemo. Ali, ni to nije bilo dovoljno da ostanemo iznad vode, sve je bilo toliko strašno“, ispričala je žena koja je uspela da se izvuče iz poplavljenog voza.\nRoditelji su decu nosili na leđima, dok su ostali bacili u vodu sve što im je otežavalo kretanje. Prema rečima jedne putnice voza, nakon pola sata postalo je teško disati. Vatrogasci i ostale spasilačke službe su velikim naporima uspeli da otvore vrata voza i izvuku zarobljene putnike na bezbedno.\nNadležni su kasnije saopštili da je preko 500 ljudi spašeno iz tunela u provinciji Henan, dok su poplave izazvale ogromnu materijalnu štetu i dovele do evakuacije preko 200.000 ljudi.\nDok se drama odvijala u tunelu metroa, iznad zemlje situacija nije bila mnogo drugačija\nUlice su pretvorene u reke, na kojima su plutali automobili, ali i svi objekti koji su se našli na putu vodenoj bujici. Nestvarne fotografije koje su zabeležene prikazuju stanovnike Henana koji se bore sa vodom, dok ih snažan pritisak nosi u nepoznatom pravcu.\nSpasilačke službe su alarmirane i ubrzo je počela akcija spasavanja onih koje je bujica zahvatila. Predsednik Narodne republike Kine Si Đinping istakao je „da su poplave dovele do značajnih gubitaka – života i imovine“.\nNekoliko brana je probijeno, dok je vojska mobilisana, kako bi napravila preprkeke koje će skrenuti tok vode od naseljenih područja. Zbog akutuelne situacije, saobraćaj je potpuno stopiran.\nPotopljen je i centar provincije, gde su vatrogasci morali da izvlače decu iz vrtića i škola. Ukupno 150 dece je spašeno iz vrtića u Džangdžou.\nKako je došlo do katastrofalnih poplava\nKineska meteorološka stanica saopštila je da ostatak Kine ne treba da brine, jer je situacija u Henanu „retka i neočekivana“. Na ovu kinesku provinciju sručila se „istorijska količina padavina“, što niko nije mogao da predvidi, naveli su meteorolozi. Zbog opšte nepripremljenosti, tragičan scenario nije mogao biti izbegnut.\nKao glavni uzrok padavina smatraju se klimatske promene, zbog kojih „postoji velika verovatnoća da svako godišnje doba ode u ekstrem“.\nWow… People are literally being swept away by the flood in Hebei province. pic.twitter.com/Acjx5OxX4w\n— Eddie Du (@EddieDu5) July 11, 2021\nDeo sliva Žute reke u Henanu ima nekoliko glavnih rečnih sistema, koji prolaze kroz provinciju i skloni su poplavama. Glavni grad Džangdžou ima 12 miliona stanovnika i nalazi se na samoj obali Žute reke.\nNaučnici su upozorili da je izgradnja brana pogoršala situaciju, jer su veze između reka i jezera presečene.


NBA SPEKTAKL Moćni Vestbruk piše istoriju tripl-dabla, Durant kao Čemberlen, Sparsi melju /VIDEO/\nAko se po jutru dan poznaje, onda nema sumnje da će ovo biti sezona Rasela Vestbruka. As Oklahome je još jednim tripl-dablom vodio tim do pobede nad Los Anđeles Lejkersima. Do trijumfa su došli i San Antonio, i Golden Stejt.\nNezaustavljiva tripl-dabl mašina: Rasel Vestbruk\nVestbruk je na dve od tri ovosezonske utakmice imao tripl-dabl, čime se izjednačio sa Medžikom Džonsonom, Džerijem Lukasom i Oskarom Robertsonom.\nProtiv Lejkersa je blistao sa 33 poena (šut iz igre 11/21, trojke 5/6), čak 16 asistencija i 12 skokova za 34 minuta.\nTako je postao prvi košarkaš u NBA istoriji koji je došao od učinka od minimun 100 poena, te 30 skokova i 30 asistencija na prva tri meča sezone. Brojke za anale od kojih strahuje svaki protivnik Oklahome...\nPored prve zvezde Tandera, koji je glavni favorit za MVP-ja sezone iako je možda rano o tome pričati, 20 poena ubacio je Viktor Oladipo, Enes Kanter je stao na 16, a Stiven Adams na 14, uz 12 skokova.\nKod Lejkersa su se istakli Džulijus Rendl i D'Anđelo Rasel sa po 20 poena, dok je Nik Jang imao 16.\nGolden Stejt je očekivano dobio Finiks sa 106:100, a susret je obeležio Kevin Durant sa 37 poena.\nTako je postao najbolji igrač u istoriji "ratnika" na prve tri utakmice sezone sa više od 100 poena, što je pre njega uspeo samo legendarni Vilt Čemberlen u sezoni 1959/1960.\nDurantu uz rame protiv Sansa bio je Stef Kari sa 28, Klej Tompson je dodao 14 poena, a Drejmond Grin pet i 13 skokova.\nU poraženom timu bolji od ostalih bili su Voren sa 26 i Bledso sa 21 poenom.\nIako je Tim Dankan u penziji, Sparsi igraju kao u njegovim najboljim danima. Za maksimalan učinak i četvrtu pobedu od početka sezone stradao je Majami na Floridi sa 106:99.\nOpet je u ekipi Grega Popovića blistao sjajni Kavai Lenard sa 27 poena (6 asistencija), 18 je dodao Peti Mils, a Pau Gasol se polako ukpala u tim i zabeležio je dabl-dabl sa 20 poena i 11 skokova.\nU Majamiju su odskočili Hasan Vajtsajd sa 27 poena i 15 uhvaćenih lopti, kao i slovenački plejmejker Goran Dragić sa 25 poena.


Ekskurzija OŠ “Srbija” | Palelive.com\nPočetna Uncategorized Diskusije Ekskurzija OŠ “Srbija”\nEkskurzija OŠ “Srbija”\nMoramo da kažemo,\nJako smo se obradovali kada su nam prije nekoliko godina izgradili i pokrenuli novu Osnovnu školu “Srbija” na Palama jer je postojeća bila preopterećena.\nUprave škola i vjerovatno lokalne zajednice su napravile raspored koja naselja i ulice idu u koju školu. Sve je bilo u redu dok pojedini roditelji i uprave škola nisu počele, da iz samo sebi poznatih razloga prebacuju djecu iz škole OŠ Srbija u OŠ Pale. Iako je OŠ Pale i meni bliža smatrao sam da nije u redu da treba prebacivati djecu. Pa i poslije kolektivnog prebacivanja većine djece iz naselja ostao sam principijelan misleći da je to u redu.\nLjutnju i stalno nagovaranje od strane mog djeteta sam suzbijao uz obrazloženje da će to brzo proći i da će se sa drugarima sresti u srednjoj školi.\nA onda je došlo dodatno razočarenje. Ekskurzija na početku 9 rareda i konačna odluka da djeca iz OŠ Srbija neće ići na ekskurziju.\nRazlog je nedovoljan broj prijavljenih učenika, (ispod 80% što je uslov ministarstva)dok u školi Pale skoro sva djeca su prijavljena i idu na ekskurziju.\nPošto znam 15-oro djece koja su sada 9 razred a prebačena su iz OŠ Srbija u OŠ Pale ogorčenje je još veće. Da je samo pomenutih 15 učenika ostalo u školi Srbija obadvije škole bi imale uslov za odlazak na ekskurziju jer sva ta djeca su se prijavila za ekskurziju.\nDa se na vrijeme vodilo računa o tome i sagledale moguće posljedice (radi se uglavnom o djeci imućnijih roditelja) problem se nebi ni pojavio. Ovako ostaje mi ili nama da tješimo sopstvenu djecu.\nSve ovo sam napisao da se bar ubuduće vodi računa o prebacivanju iz škole u školu pošto posljedice mogu biti vrlo ozbiljne. Djeca su jako osjetljiva u ovim godinama.\nDiskusiju osnovao: Razočarani roditelj\nPrethodni članakForum-teatar obradovao osnovce\nNaredni članakNeobičan krompir u dvorištu porodice Jovanović


Policija traži izmjene zakona: U zatvor zbog divljanja na putevima | Aktuelno\nPolicija traži izmjene zakona: U zatvor zbog divljanja na putevima\nKako su Prvoj kazali, u zatvor od 50 do 60 dana ići će vozači koji u naseljenom mjestu prekorače brzinu za 70, a van naseljenog za 90 kilometara na sat.\nPolicija je inicirala izmjene i dopune zakona o sabraćaju kojim traži isključivo zatvorske kazne za vozače koji divljaju na putevima. Kako su Prvoj kazali, u zatvor od 50 do 60 dana ići će vozači koji u naseljenom mjestu prekorače brzinu za 70, a van naseljenog za 90 kilometara na sat. Kažu da su se na taj korak odlučili jer smatraju da novčane kazne ne utiču na vozače. Od početka godine na našim putevima dogodilo se ok 1 700 sabraćajnih nesreća.\nSlike saobraćajnih nezgoda i nesreća koje svakodnevno gledamo na našim putevima, izglada da ne opominju dovoljno vozače da poštuju pravila. Podaci Uprave policije pokazuju da se na našim putevima za četiri mjeseca dogodilo oko 1.700 udesa u kojima je stradalo deset osoba.\n“Imamo trend smanjenja broja saobraćajnih nezgoda I smrtnostradalih, odnosno lakše I teže povrijeđenih. Ali ono sto nas zabrinjava je sto je broj prekrsaja na vecem nivou, što znači da naši učesnici u saobraćaju još nisu shvatili značaj poštovanja saobraćajnih propisa”, kaže za Prvu Viši inspektor I klase u Odsjeku za bezbjednost drumskog saobraćaja Ilija Janjušević.\nPolicija je u tom periodu oduzela 4.515 dozvola, zbog vožnje pod dejstvom alkohola i prekoračenje brzine od 30 kilometra na sat u naseljenom, odnosno 50 van naseljenog. Oko 1.300 vozača uhapšeno je zbog vožnje u pijanom stanju, odbijanja alkotesta, kao i zbog nezaustavljanja na znak policije.\n“Naravno da imamo učenike u saobraćaju maloljetna lica, koja samim tim upravljaju vozilom bez odgovarajuće kategorije. Nemamo zasebne podatke za maloljetna lica, ali cu vam dati podatak da smo za prva četiri mjeseca ove godine ukupno sankcionisali 1932 vozača koji su upravljali vozilom, a nisu imali odgovarajuću vozačku dozvolu. Naravno da je ti I ogroman broju ovdje radi o maloljetnim licima”, kaže Janjušević.\nIako je na našim putevima maksimalna dozvoljena brzina do 100 kilometara na sat, česte su sitauacije da policijski radari zabilježe brzine čak duplo veće od propisanih. Kako bi suzbili ovakve vožnje, u policiji su inicirali izmjene Ii dopune zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima.\n“Izmjenama I dopunama smo predvidjeli da ukoliko vozač prekorači brzinu za 90km/h više nego što je to dozvoljeni van naselja, odnosno 70 km/h više nego što je dozvoljeno u naselju da će takav vozač biti kaženejen zatvorskom kaznom u trajanju od 50 do 60 dana, jer smatramo da bilo kakva novčana kazna na takvog učesnika ne može dati adekvatan efekatm odnosno uticati na na njega da ubuduće ne čini takve prekršaje”, poručuje Janjušević.\nU policiji vjeruju da će postavljanje radara na 72 lokacije uticati na poboljšanje bezbjednosti u saobraćaju. Vlada je podsjeća Janjušević, već dala saglasnost za taj projekat, a na putevima ćemo ih vidjeti čim se obezbijedi novac.\nJak zemljotres pogodio tursku provinciju Antalija\nAktuelno - 05.12.2020-15:15\nZemljotres jačine 5,3 stepeni pogodio je danas tursku priobalnu provinciju Antalija, saopštila je Opservatorija Kanadili. Epicentar zemljotresa bio je na dubini od 93,3 kilometra, Turski mediji...\nBursać: Braćo Crnogorci, srećna vam srBska Vlada!\nAktuelno - 05.12.2020-15:07\nZa Antenu M piše: Dragan Bursać Možda bih dodao na sve ovo, ne ponovila se! Biće ovo jedna od onih povijesnih situacija kad se cijeli...\nUprava policije: Podgoričanin priveden jer je ispalio vatromet ispred Skupštine\nAktuelno - 05.12.2020-15:00\nPodgorička policija uhapsila je danas D.R .(30) jer je sinoć ispred zgrade Skupštine Crne Gore ispalio vatromet. -On će biti uz prekršajnu prijavu priveden u skraćenom...\nAktuelno - 05.12.2020-14:53\nČega se plašimo? Neće Crna Gora postati druga srpska država-, reče novi premijer Zdravko Krivokapić na početku svog mandata. Ove riječi su grubo demantovane samo...\nCrnogorac: Stari režim neće imati milosti ako se vrati\nAktuelno - 05.12.2020-14:32\nBivši savjetnik novoizabranog premijera Zdravka Krivokapića, Srećko Crnogorac, na Facebook-u je napisao da je 4. decembra 2020, Crna Gora dobila prvu demokratsku Vladu u svojoj istoriji,...\nSAMO U CRNOJ GORI “Ekspertu” Raduloviću vlada za koju je radio godinama “nedemokratska”!\nNVO Ne damo Crnu Goru: Bratić i Mitrović će dati nemjerljiv doprinos poboljšanju uslova života\nCRNA GORA Aktuelno - 05.12.2020-15:00\nUprava policije: U CG djeluje 11 klanova, opasnost prijeti i od vjerskog radikalizma i sajber kriminala\nCRNA GORA Aktuelno - 05.12.2020-13:06\nEvidentno je da se broj organizovanih kriminalnih grupa u Crnoj Gori u kontinuitetu smanjuje, saopšteno je za portal Standard iz Uprave policije na čijem...\nPolicija: Čeka se izjašnjenje tužioca o okupljanju građana u Nikšiću\nCRNA GORA Aktuelno - 05.12.2020-11:57\nPolicijski službenici Centra bezbjednosti Nikšić su juče oko 18 sati, obavljajući redovne poslove iz svoje nadležnosti, uočili da je došlo do okupljanja grupe oko...\nPolicija Vučuroviću: Razlog tuče u Beranama nijesu litije, već sječa šume\nCRNA GORA Aktuelno - 04.12.2020-14:07\nPredstavnici Uprave policije saopštili su, povodom današnje izjave poslanika DF-a Jovana Vučurovića, da povod tuče u ugostiteljskom objektu u Beranama nijesu nacionalna pripadnost, niti...


Akustična bašta večeras u KC Grad: Ana Ćurčin & Dukat - Rock SvirkeRock Svirke\nAkustična bašta večeras u KC Grad: Ana Ćurčin & Dukat\nU vanrednom izdanju Akustične bašte večeras, 7. septembra Kulturni centar Grad predstaviće vam najzanimljivije aktere domaće kantautorske scene, najreprezentativnije predstavnike takozvane amerikana muzike.\nAna Ćurčin i Dukat (frontmen grupe Stray Dogg), ukrstiće svoje akustične gitare i njihove predivne glasove, sa specijalno pripremljenim nastupom koji će biti sofisticirano začinjen pridruživanjem njihovih prijatelja.\nCena karte je 300 dinara dok je početak svirke najavljen za 22 časa.\nAnti-Flag objavljuju akustični album\nGreat Lake Swimmers objavili novi album


GS1 SRBIJA - EDI implementacija\nDeset koraka ka implementaciji EDI poruka\nOva strana je značajna za kompanije koje razmišljaju o početku primene GS1 EDI standarda. Pomoći će vam da saznate šta treba uraditi da bi se GS1 EDI uspešno primenio u vašoj kompaniji i da postignete određene rezultate\n1. Identifikujte poslovni proces u koji želite da ugradite GS1 EDI standarde\nGS1 EDI standardi podržavaju različite poslovne procese u lancu snabdevanja: od naručivanja, preko isporuke, do plaćanja. Za svaki od ovih procesa, potrebna je različita grupa poruka. Zbog toga, pre nego krenete u primenu GS1 EDI standarda, potrebno je da date odgovore na sledeća pitanja:\nKoje poslovne procese će podržati GS1 EDI standardi?\nKoji podaci se razmenjuju u tim procesima?\nKoji poslovni partneri će slati odnosno primati te podatke?\nGS1 EDI standardi pružaju rešenja za različite oblasti korišćenjem GS1 EDI poruka. Ovo se postiže pomoću šema koje se primenjuju na opšte GS1 EDI poruke, na primer u prehrambenoj industriji, industriji zabave, kod kancelarijskog snabdevanja ili tekstilnoj industriji. Zbog toga treba uzeti u obzir specifičnosti unutar određenih oblasti kod sprovođenja analize poslovnog procesa. U nekim zemljama korisničke grupe kreiraju šeme poruka koje se oslanjaju na regionalnu praksu u primeni GS1 EDI u pojedinim oblastima i poslovnim procesima.\n( Pogledaj korak 7 ).\n2. Budite sigurni da će se u sprovođenju primene GS1 EDI standarda angažovati menadžment vaše kompanije\nOvo je presudno za sprovođenje uspešne pripreme, jer neophodno je da menadžment obezbedi potrebne ljudske i finansijske resurse. Mendžment treba da razume osnovne princip i koristi koje donosi primena GS1 EDI standarda. Treba da budu svesni da primena GS1 EDI standarda može da poboljša usluge prema partnerima koji će biti zadovoljniji, kao i efikasnost u lancu snabdevanja, da smanji troškove i da optimizira sredstva.\n3. Kontaktirajte vašu GS1 organizaciju\nStupite u kontakt sa vašom nacionalnom GS1 organizacijom . Većina njih ima eksperte za određenje tehničke oblasti, a takođe i za GS1 EDI. Proverite ko će biti vaš kontakt za GS1 EDI. Kontakt za korisničku kompaniju koja traži podršku u primeni standarda je uvek nacionalna GS1 organizacija. Ukoliko njeni eksperti nisu u mogućnosti da pomognu direktno, oni imaju pristup globalnoj mreži eksperata za GS1 EDI iz ostalih nacionalnih GS1 organizacija i kompanija korisnika. GS1 ima preko 100 nacionalnih organizacija članica i opslužuje preko milion kompanija u preko 150 zemalja. Kompanije koje se nalaze u zemljama koje nemaju svoju GS1 nacionalnu organizaciju mogu direktno kontaktirati GS1 Global office.\n4. Proverite da li je vaša kompanija članica GS1 i da li ima kompanijski prefiks\nGS1 identifikacioni ključevi se koriste u svim GS1 standardima, u fizičkom protoku robe, na primer, kodirani u bar kodove i u protoku informacija odnosno poslovnih podataka. Bez njih, nemoguće je koristiti GS1 EDI standarde. GS1 identifikacioni ključevi se koriste upotrebom GS1 kompanijskog prefiksa koji se može dobiti od GS1 nacionalne organizacije u vašoj zemlji. GS1 identifikacioni ključevi koji se kreiraju upotrebom istog GS1 kompanijskog prefiksa su:\nGLN – Globalni lokacijski broj , koji identifikuju strane i lokacije i koristi se u svim GS1 EDI porukama\nGTIN – Globalni broj trgovinske jedinice , koji identifikuje artikle i usluge i koristi se u svim GS1 EDI porukama.\nOstali brojevi za posebne aplikacije, na primer za identifikaciju logističkih jedinica ili sredstava.\nUkoliko niste sigurni da li je vaša kompanija članica GS1 i da li već imate kompanijski prefiks, kontaktirajte vašu nacionalnu GS1 organizaciju da bi ste saznali ko je osoba za kontakt sa GS1 u vašoj kompaniji.\n5. Informišite se o GS1 EDI standardima\nGS1 obezbeđuje raznovrstan edukativni materijal u vezi sa GS1 eCom standardima. Većina od njih, uključujući i on-line kurseve za obuku, raspoloživi su vam preko vaše nacionalne GS1 organizacije koja takođe organizuje i klasične obuku na lokalnom jeziku.\n6. Proverite koji vam je standard potreban\nGS1 obezbeđuje dve grupe GS1 eCom standarda:\nGS1 EANCOM® – je GS1 standard za "klasičan" EDI, jednostavan podskup UN/EDIFACT\nGS1 XML – koristi XML za razmenu poslovnih dokumenata preko interneta\nNovim korisnicima GS1 EDI, GS1 preporučuje upotrebu GS1 XML, ali ukoliko su vaši partneri već korisnici GS1 EANCOM® , možda će vas zamoliti da sledite njihov izbor. GS1 EANCOM® ima ogromnu korisničku bazu širom sveta što treba uzeti u obzir prilikom izbora grupe GS1 eCom standarda. Treba imati na umu da GS1 neće podržavati GS1 EANCOM® tako dugo u budućnosti.\n7. Proverite sa vašom GS1 nacionalnom organizacijom da li postoje šeme poruka za vašu zemlju odnosno sektor\nBrojne GS1 nacionalne organizacije rade sa svojim kompanijama korisnicima na stvaranju šema GS1 eCom standardnih poruka za određene oblasti u svojim zemljama kao što je, na primer, u oblasti "Uradi sam" u Holandiji.\nŠeme su podgrupe poruka u potpunosti kompatibilne sa "glavnim" standardom. One su usvojene za potrebe ciljnih korisničkih grupa, na primer, biraju se samo određene opcione komponente poruke. Dokumentacija ovih šema često sadrži preporuke za primenu u određenim oblastima ili korisničkim grupama i poziva se na Uputstva za primenu poruka.\nKorisničke grupe mogu da kreiraju šeme na internacionalnom nivou za svoju oblast, na primer, "Upstream" grupa razvija GS1 standard za integraciju u lancu snabdevanja između proizvođača i njihovih dobavljača sirovina. Takođe postoji Uputstvo za primenu opštih GS1 EDI poruka.\nNajbolji način da proverite koja vrsta dokumentacije već postoji za vašu oblast/zemlju/izabranu tehnologiju, jeste da kontaktirate vaše GS1 poslovno udruženje .\n8. Napravite poređenje između podataka koji su vam potrebniu elektronskoj razmeni i sadržaja standardne poruke ili šeme\nGS1 eCom standardi razvijeni su na osnovu realnih zahteva korisnika i analizirani od strane korisničkih kompanija, tako da oni pokrivaju sve ili većinu informacija koje se razmenjuju između partnera. Ukoliko postoje neke razlike između zahteva korisnika i podataka koji su pokriveni određenim porukama, shodno tome, standard treba izmeniti.\nVažno je naglasiti da poslovni termini koji se koriste u vašoj kompaniji i GS1 mogu biti drugačiji, dok je, sa semantičkog aspekta, sadržaj elemenata podataka identičan. Zbog toga treba napraviti poređenje između definicija podataka, pre nego i samo između poslovnih termina.\nDefinicije podataka mogu se pronaći u Globalnom rečniku podataka (GDD).\nUkoliko identifikujete razlike između podataka koji su vam potrebni i onih koji su pokriveni GS1 porukama, potrebno je da uputite Zahtev za izmenom (CR) na GS1, deo za usluge koji se zove Proces upravljanja globalnim standardima (GSMP), radi izmene poruke ili zahtev za kreiranje nove poruku. Zahtev za izmenom može se uputiti direktno na sajt GSMP, ali savetujemo da kontaktirate vašu nacionalnu GS1 organizaciju da vam pomogne oko sastavljanja i upućivanja Zahteva za izmenom.\nUkoliko izmene treba primeniti na lokalnom nivou, tada Zahtev za izmenom treba poslati na adresu nacionalne GS1 organizacije koja će identifikovati korisničku radnu grupu za rad na tom zahtevu.\n9. Usaglasite osnovne podatke sa vašim partnerima\nUsaglašavanje osnovnih podataka je neophodan korak u primeni eCom, jer se osnovni podaci ne ponavljaju u transakcionim porukama. Na njih jednostavno upućuju standardni identifikacioni ključevi. Na primer, naziv i adresa kupca ili prodavca se ne pominju u dokumentu Otpremnica, ali na njih upućuju globalni lokacioni brojevi (GLN).\nOvaj pristup omogućava da se uklone suvišni podaci iz transakcionih poruka i na taj način osigura efikasan protok informacija i značajne uštede, kao i integracija elektronskog prenosa podataka sa fizičkim tokom robe. GS1 obezbeđuje standarde za razmenu osnovnih podataka\nPostoje tri osnovna načina da se razmene osnovni podaci:\nU najjednostavnijem obliku, osnovni podaci se mogu slati putem emaila ili faksom. Ovo rešenje može odgovarati kompanijama koje nemaju iskustva u korišćenju eCom standarda. U kasnijoj fazi primene, kada kompanija već ima postavljenu infrastrukturu za eCom, treba koristiti standarde za osnovne podatke.\nRazmenjivanje poruka sa osnovnim podacima na bilateralnom nivou, između partnera koji su učesnici u eCom razmeni. Kada se razmenjuju pojedini podaci, treba ponovo poslati odgovarajuću poruku, uključujući i izmene.\nBilateralna razmena funkcioniše vrlo dobro za ograničen broj partnera, ali kada se broj partnera uveća, postaje teže. GS1 nudi rešenje u vidu Globalne mreže za sinhronizaciju podataka, gde partneri mogu objaviti svoje podatke. Njihovi partneri biće automatski obavešteni o nastalim izmenama\n10. Počnite sa razmenom podataka koristeći GS1 EDI standarde\nPre nego započne razmena GS1 EDI poruka, treba napraviti određene tehničke pripreme.\nPrvo, vaša kompanija treba da nabavi softver ili da obezbedi uslugu koja podržava GS1 EDI standarde i koja može odgovoriti vašim potrebama. GS1 ne preporučuje tačno određeni proizvod, jer tržišna neutralnost je jedan od njenih osnovnih principa, ali vaša nacionalna GS1 organizacija može da obezbedi listu kompanija koje nude ove proizvode i usluge.\nKada instalirate softver, treba uneti podatke u vaše interne baze, na primer u ERP (Enterprise Resource Planning)\nVaši poslovni partneri treba da znaju koji su to tehnički zahtevi potrebni kod razmene podataka sa vašom kompanijom. Ova informacija se može razmeniti u formi Sporazuma o razmeni. Ovo je vrlo važan korak, različite organizacije za standarde obezbeđuju posebne instrukcije za takvu razmenu i obrasce za Sporazum o razmeni.\nJednom kad se postigne sporazum između partnera, potrebno je testirati vašu infrastrukturu. Treba testirati i sadržaj poruka i stvarnu komunikaciju.\nMnoge GS1 nacionalne organizacije nude različite usluge u vezi sa GS1 EDI primenom, na primer testiranje poruka, sertifikacija, GS1 EDI infrastrukturu za prenos malog broja poruka, itd. Upoznavanje sa ovim uslugama pomoći će vam u sprovođenju primene. Kada su rezultati svih testova pozitivni, spremni ste da započnete razmenu poruka i da uživate u benfitima koje donosi GS1 EDI.


Smrtonosna kombinacija: Ako pušite i radite ovo – možete da se oprostite od života! – Eklinika.rs\nKonzumiranje oralne kontracepcije reguliše sami sistem u organizmu, ali isto tako one znaju da budu i negativne ako dođu u kontakt sa nečim što im ne prija, a mogu imati čak i smrtonosne posledice.\nPored toga što kontraceptivna sredstva sa velikom dozom hormona mogu dovesti do problema sa srcem i krvnim sudovima, konzumiranje nikotina takođe povećava rizik za nastanak komplikacija.\nUkoliko pušаč istоvrеmеnо koristi оrаlnа kоntrаcеptivnа srеdstvа, rizik zа pојаvu infаrktа sе pоvеćаvа?\n„To najčešće pogađa žene, zato što nikotin usporava metabolizam holesterola, uvećava ga i remeti mu ‘fine’ odnose, one koji štite organizam od stvaranja ugruška. Time što uvećava te odnose, oni se automatski uvećavaju i oni koji se nazivaju ‘štetnim’ podižu nivo tromboksana, a samim tim i smanjuju zaštitni nivo“, rekao je za „24 sata“ prim. dr Petar Borović.\n„Kada se svi ti faktori sumiraju, žene koje duže vreme koriste kontraceptivne pilule u spoju sa nikotinom imaju veći rizik od pojave infarkta, i to za jedno 20 – 30 odsto“, istakao je doktor Borović.\nKako bi sprečili da dođe do nekih nepoželjnih komplikacija potrebno je prvenstveno prestati sa konzumiranjem cigareta.\n„Najbolje je da prestanete sa pušenjem, potrebno je takođe uzimati dovoljno tečnosti, kretati se, obavezna fizička aktivnost, 400 – 600 grama voća dnevno, oko 300 grama povrća dnevno, bez konzumacije veštačkih kiselina, tačnije sirćeta, već salate začiniti sa limunom, e onda će se stanje u organizumu definitivno promeniti i krenuće na bolje“, dodao je doktor Borović.


Zvezdinim omladincima ''večiti derbi''! - Sportske.net\nZvezdinim omladincima ''večiti derbi''!\nFudbaleri Crvene zvezde uspeli su danas da savladaju ekipu Partizana u četvrtom kolu Omladinske lige Srbije i tako prekinu seriju pobeda crno-belih. Meč odigran bez prisustva publike.\nZbog nedavnih incidenata u duelu Crvene zvezde i Vojvodine i kazne koja je izrečena beogradskim crveno-belima, današnji omladinski ''večiti derbi'' odigran je pred praznim tribinama, ali to nije smetalo ekipi Crvene zvezde da dođe do prvog trijumfa od starta sezone.\nU zanimljivoj utakmici crveno-beli su savladali Partizan sa 3:2, golovima Stevana Čikića (2) i Veljka Simića, dok su golove za Partizan postigli Ilić i Jakšić (autogol).\nCrvena zvezda tako, posle četiri odigrana kola ima učinak od po jedne pobede i remija, uz dva poraza, dok je crno-belima ovo prvi poraz posle tri vezana trijumfa.


Ugradnja pisoara | Ugradnja sanitarija | Vodoinstalater\nNaslovna » Ugradnja sanitarija » Ugradnja pisoara\nUgradnja pisoara - Ugradnja sanitarija\nUgradnja pisoara se radi na celoj teritoriji Beograda, sedam dana u nedelji. Ugradnja pisoara, montaža wc šolje kao i ugradnja bidea, dostupna je 24h dnevno, tokom cele godine i praznika. Ugradnja pisoara se radi za pisoare svih modela i veličina. Ukoliko vam je potrebna ugradnja pisoara u većem broju, stojimo vam na raspolaganju. Imamo dovoljan broj vodoinstalatera za bilo koji obimniji vodoinstalaterski posao.\nPisoari su praktični u javnim toaletima, benzinskim pumpama, tržnim centrima, ugostiteljskim objektima… Zbog svoje praktične primene, pisoari se sve više ugrađuju u poslovne zgrade, firme…\nUgradnja pisoara obuhvata:\nBušenje tiplova, njegova montaža i učvršćivanje, povezivanje na odvod, povezivanje sa dovodom vode, i u zavisnosti od modela vodokotlića, ručna slavina za puštanje vode ili pomoću senzora.\nDa bi ugradnja pisoara bila kvalitetno urađena, potrebni su profesionalni vodoinstalateri. Naši vodoinstalateri su tokom godina stekli veliko praktično iskustvo na svim vodoinstalaterskim uslugama, počev od odgušenje kanalizacije, ugradnje sanitarija, zamene vodovodnih cevi, zamena ventila… Specijalizovani smo za hitne intervencije, bilo da je u pitanju kvar na ventilu, pucanje cevi ili nešto drugo. Brzo dolazimo na vašu adresu i dijagnostifikujemo kvar. Koristimo kvalitetne rezervne delove i repromaterijal koji ugrađujemo po potrebi kao i na zahtev klijenta. Takođe dajemo i pisanu garanciju na svaku urađenu uslugu, koja vam je garant da, ukoliko se ponovo problem navrati, ćemo doći i potpuno besplatno popraviti problem.\nZadovoljstvo klijenta nam je na prvom mestu. Uvek se trudimo da posao završimo u što kraćem roku, da bi se klijenti vratili svojoj svakodnevici. To svakako ne umanjuje kvalitet urađenog. Stojimo vam na raspolaganju za sva vaša pitanja i nedoumice. Možete nas pozvati u bilo koje doba dana za ugradnju pisoara ili bilo koje druge vodoinstalaterske usluge. Ukoliko vam je potrebna ugradnja većeg broja pisoara, za veće radove nas takođe možete kontaktirati. Nadamo se da ćete nam ukazati poverenje, a mi ćemo ga sigurno opravdati.\nUslugu ugradnje pisoara pružamo sedam dana u nedelji i za vreme praznika sa računom i garancijom za kvalitet izvršenih usluga. Vodoinstalaterske usluge vršimo kako za fizička tako i za pravna lica.


Разговори о Закону о раду | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » SLOGA U JAVNOSTI » Razgovori o Zakonu o radu\nB92.net– Beograd — Predstavnici Vlade Srbije i Saveza samostalnih sindikata (SSSS) o izmenama i dopunama Zakona o radu.\nPredstavnici Vlade i SSSS-a saglasili su se da narednih nedelja treba formirati komisije čiji bi članovi bili uključeni u donošenje izmena i dopunama Zakona o radu, izjavio je Tanjugu potpredsednik SSSS-a Zoran Mihajlović.\nOn je rekao da su u razgovoru sa predsednikom SSSS-a Ljubisavom Orbovićem učestvovali prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić, kao i ministri finansija i privrede Lazar Krstić i Saša Radulović.\nMihajlović je rekao da je na sastanku bilo reči o tome da se u narednom periodu formiraju dve komisije – jednu bi činili predstavnici sindikata, a drugu predstavnici vlade.\n„Očekujemo da ćemo u naredne dve nedelje imati širu sliku o tome kako će se posao obaviti, budući da je reč o veoma obimnom poslu i važnom zakonu“, kazao je Mihajlović i dodao da se konkretan tekst sa izmenama ne može očekivati pre marta iduće godine.\nMihajlović je rekao da očekuje da će se od oktobra početi sa konkretnim radom na izmenama zakona, a da će ceo posao trajati nešto duže.\nUdruženi sindikati Srbije „Sloga“ saopštili su ranije danas da je Zakon o radu vitalni nacionalni interes, i da kao takav „ne može biti predmet pojedinačnih razmatranja sindikata i političkih autoriteta, niti se on može razmatrati na Socijalno ekonomskom savetu (SES)“.\n„SES treba hitno rasformirati, jer je kao vladino telo odavno svojim (ne)radom izgubilo kredibilitet, a načinom kako je formiran i ko su njegovi predstavnici, diskreditovano od samog svog osnivanja“, navodi se u saopštenju tog sindikata.\nUdruženi sindikati Srbije „Sloga“ naveli su da bi izmenu Zakona o radu, koja je ipak neophodna, trebalo da prati šira javna rasprava, uz učešće svih relevantnih činilaca, od sindikata sa realnom snagom i članstvom, do poslodavaca, stručne javnosti i medija, kako bi se razmotrili svi efekti i gde bi se isključivo konsenzunsom došlo do održivog rešenja.\nZoran Mihajlović iz SSSS-a rekao je da se slaže sa time da bi Zakon o radu trebalo da se analizira na širem nivou i da nedostaje jači socijalni dijalog, ali smatra da baš zato ne bi bilo dobro rasformirati SES, jer to telo doprinosi takvom načinu komuniciranja.\nPrvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić rekao je prošle nedelje da vlada mora da napravi bolji biznis ambijent za ulaganje, kao i da će o novom zakonu o radu razgovarati sa sindikatima od danas.\nOn je rekao da „vlada to mora da učini, ne zato što nas neko tera, već zato što je to uslov opstanka Srbije“.\nDržavni sekretar Ministarstva rada Zoran Martinović rekao je Tanjugu prošle nedelje da radna grupa još nije razmatrala izmene i dopune Zakona o radu, a da će „ovih dana u nju biti uključeni i predstavnici ministarstava privrede i finansija“.\n„Uključujuci sve razloge koji dovode do izmene zakona o radu, pretpostavljam da će taj proces biti komplikovaniji, složeniji, ali ukoliko se opredelimo da izmenimo samo ona rešenja koja bi se brzo odrazila na privredni ambijent, onda bi to moglo da se uradi u vrlo kratkom roku“, kazao je Martinović.\nOn je napomenuo da postoji mogućnosti da tekstovi oba zakona budu istovremeno razmatrani, i to u paketu sa nekim drugim propisima koji treba da se odraze na stvaranje povoljnijeg poslovnog ambijenta u Srbiji.\nNAZAD: ZAKON O RADU JE IZAŠAO IZ OKVIRA SES-a, ON PREDSTAVLJA NACIONALNI INTERES\nNAPRED: ZAVRŠENE ŠESTE RADNIČKE SPORTSKE IGRE


Rogaška Slatina: 2 noćenja sa doručkom za dvoje u Hotelu Zagreb\n3 dana SPA uživanja uz korišćenje termalnih bazena i sauna Lotus\n3 dana i 2 noćenja sa doručkom za 2 osobe u dvokrevetnoj sobi DS Premium za 3.495 din i 168€\nIznos u dinarima plaćate odmah, a iznos u evrima direktno u hotelu\nRogaška Slatina je jedna od najluksuznijih destinacija u Sloveniji s turističkom tradicijom koja traje već 4 veka!\nPonosi se svojom istroisjkom arhitekturom, parkovima i prirodnom mineralnom vodom. Rogaška Slatina je posebno poznata po lekovitoj mineralnoj vodi, najvećem medicinskom centru u Sloveniji sa celokupnom ponudom za zdravlje i lepotu. Dođite i uživajte u sadržajima koji oplemenjuju telo i duh!\nHotel Zagreb**** se sa svojom elegantnim eksterijerom poistovetio sa okruženjem zelenila u kojem se nalazi. Direktno je povezan s Grand hotelom Sava i Medicinskim centrom, zatim dvoranom u kojoj se pije lekovita mineralna voda. Posebno mestto među hotelima u Rogaškoj Slatini hotel je dobio kada je 2015. u potpunosti osvežio i modernizovao svoj enterijer. U hotelu se nalaze 44 sobe i 7 apartmana tipa Premium koje očaravaju svojim prirodnim tonovima dizajna enterijera i osvežavaju boje koje dočaravaju cvetni park u hotelskoj sobi.\nU okviru hotela se nalazi i izvanredan ROI Medico & Spa wellness centar.\nHotel Zagreb nudi: recepciju, pansionski restoran Kristal - self service buffet i SHOW COOKING, a’la carte restoran Kaiser (koji se ubraja među deset najboljih hotelskih restorana u Sloveniji), Lobby bar, Kavanu Cappuccino sa spoljašnjom terasom, kongresni centar, frizerski salon, ROI BEAUTY centar (više od 100 postupka za negu i pomlađivanje lica i tela), ROI MEDICO centar pod nadzorom doktorke izvodi Detox, Body Slim i Diabetes programe, zatim programe protiv bolova, ROI SPA LUX – centar sauna i odmora, hotelski bazen s termalnom vodom, 2x jacuzzi i saune Lotus sa spoljnjom terasom za sunčanje, i Sava Fashion Shop.


Srednja medicinska škola, vanredno školovanje\nSrednja medicinska škola, vanredno školovanje, dokvalifikacija, prekvalifikacija\nSrednja Medicinska Škola - Audio verzija\nSrednja škola čiji je osnovni cilj obrazovanje i stručno osposobljavanje učenika za obavljanje poslova u okviru medicinske struke, srednja medicinska škola se nalazi na samom vrhu liste želja đaka osmog razreda. Najpre zato što im nudi mogućnost da odmah po zavšrenom IV stepenu obrazovanja, te sticanju diplome određenog smera ove struke pronađu posao i počnu sa zarađuju, ali i zato što im diploma srednje medicinske škole nudi niz drugih mogućnosti. Na prvom mestu mogu da nastave dalje školovanje na Medicinskom fakultetu ili, pak specijalizovanoj višoj školi. Uz to, dobro je poznat podatak da su zanimanja medicinske struke u blagom deficitu u čitavom svetu, tako da svako ko poseduje diplomu obrazovnog profila u okviru ove škole praktično gledano može da razmišlja o nastavku karijere u nekoj stranoj zemlji.\nOsluškujući zahteve, ali i potrebe naših klijenata, te zahvaljujući saradnji koju ostvarujemo sa brojnim srednjim medicinskim školama širom naše zemlje, svima koji to žele nudimo i posredovanje u momentu upisa. Podrazumeva se da bi svaki klijent trebalo i da samostalno odluči kako će pohađati nastavu, a u zavisnosti od obrazovnog profila, nudi se kako redovno, tako i vanredno školovanje, kao i stručno osoposobljavanje, te programi prekvalifikacije i dokvalifikacije.\nNije naše da ulazimo u to ko će upisati ovu školu, ali ćemo navesti dobro poznat podatak da se za obavljanje poslova medicinske struke od kandidata najpre traži posvećenost ovom pozivu, te maksimalna profesionalnost, ali i iskrena želja da pomogne drugim ljudima kojima je pomoć potrebna, a u skladu sa poslovnim i moralnim kodeksom, odnosno da na adekvatan način primeni sva ona znanja koja stekne tokom školovanja za određeni obrazovni profil medicinske struke. Jedino tako obavljan posao u okviru medicinske struke se smatra uspešnim. Zato je vrlo važno da đaci koji završavaju osmi razred budu svesni da upisuju školu po čijem završetku će obavljati izuzetno odgovoran posao, te da će svojim delovanjem imati uticaja na živote ljudi za čije lečenje su zaduženi.\nKako izgleda nastava u srednjoj medicinskoj školi?\nUzevši u obzir da je reč o vrlo specifičnoj srednjoj školi, koja neizostavno zahteva praksu, samim tim je i određeni deo školovanja posvećen praktičnoj primeni znanja stečenih tokom predavanja. A praktičnu nastavu će kandidati da pohađaju u različitim medicinskim i predškolskim ustanovama, kozmetičkim salonima, apotekama, stomatološkim ordinacijama, specijalizovanim laboratorijama, odnosno svim onim ustanovama u kojima će po sticanju diplome medicinske škole pronaći zaposlenje.\nIako je nastava u srednjoj medicinskoj školi prvenstveno usmerena na uskostručne predmete i praktičan deo, ona je usklađena i sa pravilima o srednjoškolskom obrazovanju koja važe na teritoriji Republike Srbije. To znači da se tokom sve četiri godine školovanja izučavaju kao obavezni: srpski jezik i iknjiževnost, matematika, strani jezik i fizičko i zdravstveno vaspitanje. Pored ovih opštih predmeta, postoji niz drugih koji se izučavaju jednu do dve, a u pojedinim slučajevima i tri, pa čak i sve četiri godine, što zavisi od smera srednje medicinske škole koji odlučite da pohađate. Reč je o predmetima: latinski jezik, istorija, geografija, muzička umetnost, likovna kultura, računarstvo i informatika, fizika, hemija, biologija, filozofija, sociologija, kao i predmet ustav i prava građana. Kao i u mnogim drugim srednjim stručnim školama, tako i u okviru srednje medicinske postoji izborni predmet koji je propisan važećim zakonom o srednjoškolskom obrazovanju. Zapravo, učenici biraju da li će pohađati predmet građansko vaspitanje ili versku nastavu, a ovaj predmet se nalazi u nastavnom programu za sve vreme školovanja, stim što đaci svake godine iznova biraju koji će od ova dva predmeta pohađati kao izborni.\nSmerovi u srednjoj medicinskoj školi\nIzmeđu ostalih smerova, jedan od najtraženijih je medicinske sestra - tehničar i to u različitim oblastima: gerijatriji, oftalmologiji, radiologiji, ali i obrazovni profil pedijatrijska sestra, kao V stepen stručne spreme u vidu dokvalifikacije. Takođe, posebno ističemo da su mnogi polaznici zainteresovani i za obrazovne profile ginekološko - akušerska sestra i farmaceutski tehničar, što je obrazovanje IV stepena.\nPored pomenutih smerova, u širokoj ponudi naše škole ih ima još dosta koji prvenstveno pripadaju medicinskoj struci, a postoje i obrazovni profili u oblasti socijalne zaštite. Pomenućemo samo neke od njih: fizioterapeutski tehničar, medicinska sestra - vaspitač, pedijatrijska sestra - tehničar, farmaceutski tehničar, kao i kozmetički, te laboratorijski i zubni tehničar, ali i ginekološko - akušerska sestra i mnogi drugi.\nProfili u medicinskoj školi\nProgram nastave se zasniva na sticanju zdravstvenog i pedagoškogobrazovanja za obavljanje poslova nege i vaspitanja dece od jedne do treće godine. Ukoliko ste u svom školovanju zastali i niste dovršili ono što ste nekada počeli, sada je pravi trenutak.\nVidi više za medicinsku sestru - vaspitača >>>\nProgram nastave se zasniva na sticanju znanja i veština iz oblasti medicinskih, humanističkih i bioloških nauka neophodnih za obavljanje poslova nege i zbrinjavanja pacijenata itd. Edukacija po najprofesionalnijim standardima za svakog učenika koji želi da završi vanredno srednje obrazovanje ove struke...\nVidi više za medicinsku sestru - tehničara >>>\nProgram nastave se zasniva na sticanju znanja i veština vezanih za fizioterapeutske postupke, tretmane i kontrole. Fizoterapeutski tehničar predstavlja osobu koja je u današnje vreme potrebna kako bolesnim, tako i zdravim ljudima.\nVidi više za fizioterapeutskog tehničara >>>\nProgram nastave se zasniva na sticanju znanja i veština iz oblasti kozmetičko-profilaktičkih i kozmetoterapijskih procedura za negu i zaštitu kože. Kozmetički tehničar predstavlja veoma zastupljeni smer u današnje vreme.\nVidi više za kozmetičkog tehničara >>>\nProgram nastave se zasniva na sticanju znanja i veština iz oblasti farmaceutsko-tehnološke pripremljenosti za izradu sirovina u proizvodnji farmaceutskih preparata i lekova, njihovo skladištenja i vođenje administrativnih poslova vezanih za proizvodnju u farmaciji.\nVidi više za farmaceutskog tehničara >>>\nProgram nastave se zasniva na sticanju znanja i veština iz oblasti negovanja i lečenja bolesne, ali i zdrave dece, higijensko-tehničkih radnji vezanih za dečje bolesti. U najozbiljnijim i najstresnijim situacijama, možete da pomognete najmlađoj populaciji – deci.\nVidi više za pedijatrijsku sestru - tehničara >>>\nProgram nastave se zasniva na sticanju znanja i veština iz oblasti pravilnog uzimanja, obeležavanja, čuvanja i transporta materijala biološkog i nebiološkog porekla, primene pribora i aparata, tačnog i preciznog izvođenja analiza, vođenja dokumentacije.\nVidi više za laboratorijskog tehničara >>>\nProgram nastave se zasniva na sticanju znanja i veština iz oblasti izrade svih vrsta tehničkih pomagala, parcijalnih i totalnih proteza, zubo-tehničkih i ortodonskih aparata i protetike uopšte. Da biste bili kvalitetni u ovom poslu neophodna Vam je spretnost ruku, strpljenje i preciznost, kao i želja za individualnim radom.\nZubni tehničar >>>\nProgram nastave se zasniva na sticanju znanja i veština vezanih za proces trudnoće i rađanja, stručnu pomoć novorođenčetu, davanje saveta budućim majkama. Ukoliko želite da svoj radni vek posvetite deci, tako što ćete biti uz njihove majke, onda kada im je to najpotrebnije, prilikom njihovog porođaja, onda je ovo pravi poziv za Vas.\nGinekološko - akušerska sestra >>>\nZanimanja u oblasti medicine, čini se, su u poslednje vreme izuzetno tražena, te je upravo to i jedan od razloga zbog čega se mnogi odlučuju ili za redovno, odnosno vanredno školovanje za neki od tih obrazovnih profila ili za mogućnost dokvalifikacije, te prekvalifikacije, ali i pohađanja specijalizacije.\nStomatološka sestra - tehničar >>>\nVidi više za zdravstvenog negovatelja - treći stepen >>>\nVidi više za stomatološku sestru - tehničar za dentalno i intraolarno snimanje - peti stepen >>>\nVidi više za stomatološku sestru - tehničara za rad na oralnoj i maksilofacijalnoj hirurgiji - peti stepen >>>\nVidi više za zubni tehničar za fiksnu protetiku - peti stepen >>>\nVidi više za zubni tehničar za mobilnu protetiku - skeletirana proteza - peti stepen >>>\nVidi više za zubnog tehničara za ortodonciju - peti stepen >>>\nVidi više o profilima petog stepena >>>\nSpisak gradova za srednju medicinsku školu\nKontakti po gradovima - Medicinska škola


SRD “Bistro” Srbac : Učili mlade tajnama ribolova – Bistro Bosno i Hercegovino!\nU okviru redovnih godišnjih aktivnosti, a u saradnji sa Turističkom organizacijom Srbac, Sportsko-ribolovno društvo „Bistro“ iz Srpca organizovalo je Školu ribolova za početnike, koja je okupila petnaestak mladih uzrasta od pet do četrnaest godina. U izvanrednom prirodnom ambijentu, na jezeru Sportsko-rekreacionog centra Bardača, iskusni ribolovci, članovi rukovodstva društva „Bistro“, upoznali su potencijalne „ribiče“ o svim tajnama i ljepotama sportskog ribolova.\n„Ovo je istovremeno i način da privučemo najmladje da se bave ovim lijepim sportom,da zavole prirodu, kako bi je upoznali i čuvali od zagadjenja. Zadovoljni smo odzivom i pokazanim interesovanjem učesnika, a dogodine učinićemo sve da ova škola bude još masovnija“, rekao je predsjednik srbačkog SRD „Bistro“, Goran Gavranović. On je pozdravio mlade ribolovce i izrazio zahvalnost njihovim roditeljima na razumjevanju i pomoći.\nSekretar Društva „Bistro Zdravko Vokić imao je zapaženo predavanje koje su mali ribolovci gotovo bez daha pratili. Vokić je prvo govorio o ljepoti ribolova, priboru, načinu izlaska i boravka na obalama, vrstama ribe, pa čak i načinu kako razne ribe uzimaju hranu u vodi, odnosno mamce koje ribari nude na udici prilikom ribolova.\nPredsjednik skupštine sportskih ribolovaca Dragan Djajić i član Upravnog odbora društva Vlatko Mihajlović i praktično su pokazali kako se vežu udice, pripremaju i drže štapovi, odmjerava dubina vode i druge tehničke stvari.\nIako je želja svakog istinskog sportskog ribolovca da ostvari dobar ulov, da upeca nekog kapitalnog soma, šarana ili amura, šef Ribočuvarske službe Dragiša Trebovac je rekao mališanima da su ribolovci istovremeno i ekolozi, čuvari ribljeg fonda i vodotoka od nesavjesnih lovaca i zagadjivača.\nNakon predavanja, neki od mladih ribolovaca su imali priliku da prvi put zabace udicu i ulove svoju prvu ribu u životu. Bila je to najljepša i najzanimljivija ulaznica u svijet sportskog ribolova. Srbačko Sportsko-ribolovno društvo „Bistro“ priredilo je za mlade članove nezaboravno druženje u prirodnom rezervatu bardača. Dobili su besplatne majice, dio ribolovbnog pribora i, svakako, besplatne godišnje dozvole, kojima ih je nagradio Ribolovni savez Republike Srpske.\nSavo Keser – www.srsrs.com\n← Završeno 36. Svjetsko prvenstvo u mušičarenju – BiH zauzela 10. mjesto od 22 reprezentacije\nZavršena Premijer Spin liga Bosne i Hercegovine za 2016. godinu →\n13. Januara 2014. 5. Juna 2019. Senad\t0


Zbog sumnje na salmonelu Podravka povlači Vegetu s tržišta Austrije, Njemačke i Slovačke / Novi list\nObjavljeno: 1. srpanj 2015. u 12:51 2015-07-01T12:51:35+02:00 2015-07-01T12:51:35+02:00\nPodravka će nakon prikupljanja svih relevantnih informacija pravodobno informirati javnost i druga nadležna tijela sukladno važećim propisima Republike Hrvatske, zaključuje se u priopćenju\nU koprivničkoj prehrambenoj kompaniji Podravka u tijeku je proces povlačenja proizvoda Vegeta određenih proizvodnih serija s tržišta Austrije, Njemačke i Slovačke, jer je tijekom rutinske kontrole u Austriji utvrđeno da postoje indicije prisutnosti bakterije Salmonelle spp. u tragovima u jednom izoliranom slučaju.\nPodravka je proizvode te proizvodne serije dala na analizu službenim akreditiranim hrvatskim laboratorijima društva Euroinspekt Croatiakontrola d.o.o. i Nastavnog zavoda za javno zdravstvo "Dr. Andrija Štampar", koji su utvrdili odsutnost bakterije Salmonella spp. u Vegeti i na taj način potvrdili rezultate Podravkinog laboratorija kontrole kvalitete. U tijeku su i dodatne analize proizvoda navedenih proizvodnih serija kod ovlaštenih EU laboratorija, navodi se u priopćenju.\nJoš se ističe da Podravka redovno i kontinuirano provodi u svojim laboratorijima kontrolu kvalitete i zdravstvene ispravnosti svih ulaznih sirovina, poluproizvoda, gotovih proizvoda, ambalaže i okoliša. Kontrola kvalitete provodi se u skladu s važećim zakonima i EU regulativom te odgovarajućim politikama i standardima Podravke koje se odnose na kvalitetu i sigurnost hrane.


Potrebne informacije o putevima rimljana kroz srbiju\nNajavljena Trka kroz Srbiju za 2013\nMyCity » Sport -> Biciklizam » Izdvojeno: 53. Trka kroz Srbiju - „Putevima rimskih imperatora”\nNapisano na dan: 10.6.2013\nPoslao: 10 Jun 2013 23:27\n4Ovo se svidja korisnicima: Brano, ThePhilosopher, ithacking, iCho\nOrganizatori i učesnici 53. izdanja međunarodne Trke kroz Srbiju su se složili. Od 11. do 16. juna predstoji žestoka, brza i nimalo laka borba na „Putevima rimskih imperatora”. Sama konfiguracija terena na kome će se u šest etapa našeg najznačajnijeg biciklističkog nadmetanja od Niša do Beograda odvijati bitka za prestižnu žutu majicu neće ostavljati mnogo prostora za kalkulisanje. Činjenica da će se na megdanu naći čak 26 ekipa od po svega pet vozača, takođe, onemogućavaju kontrolisanu, čitaj dosadnu, trku.\nU skladu sa motom „turizam, kultura i biciklizam zajedno” i obeležavanjem sedamnaest vekova od donošenja Milanskog edikta, takmičenje će svečano biti otvoreno u gradu rođenja rimskog cara Konstantina. Na start kružne trke u Nišu, uz timove iz 20 zemalja, izaći će četiri domaće formacije. Čast Srbije braniće najjače ekipe na drumu – kragujevački Radnički, CCN Metalac iz Kraljeva, Festina regional u čijem su sastavu biciklisti čačanskog Borca, Partizana i apatinskog Asa. Za razliku od prethodnih godina, međutim, u karavanu će ponovo moći da se vide i reprezentativni dresovi.\nNacionalni tim u sastavu Jovan Zekavica (Borac), Marko Danilović (Borac), Miloš Borisavljević (CCN Metalac), Gabor Kasa (Spartak) i Dejan Marić (Radnički) proveo je poslednjih desetak dana u Mitrovom polju na pripremama. Svesni da će biti teško u trci sa iskusnim i snažnim vozačima, pomenuti biciklisti odlučno nose teret generalnog podmlađivanja reprezentacije kaleći se za velika dela upravo na srpskom Turu.\nNastavak teksta na: http://bss.rs/index.php/component/content/article/.....atora.html\nUtorak, 11. jun: Niš, kružna trka 98,7 km\nSreda, 12. jun: Niš – Bor, 137 km\nČetvrtak 13. jun: Bor – Kladovo, 150,3 km\nPetak 14. jun: Kladovo – Požarevac, 186,2 km\nSubota 15. jun: Požarevac – Sremska Mitrovica, 200,3 km\nNedelja 16. jun: Sremska Mitrovica – Beograd, 127,7 km\nCitat:Staza će biti duga oko 900 kilometara sa 18 prolaznih ciljeva i kretaće se putevima Rimskih imperatora od Medijane, preko Feliks Romulijana, prema Viminacijumu i Sirmijumu do Singidunuma.\nAuu, definitivno nešto nije u redu kad za trku saznajem tek sada. Pritisle me obaveze da je to strašno. No, pored svega toga, izaći će se sutra da se pogleda sam početak.\nPoslao: 11 Jun 2013 08:49\nSvaka im cast, ja ne mogu vise da stojim posle predjenih 50km\nPoslao: 11 Jun 2013 10:50\n2Ovo se svidja korisnicima: ithacking, vasa.93\nKod mene su u petak i subotu. Pripremamo im lep doček i provod...Kulturno-umetnički program, prijem kod gradonačelnika, itd, itd...\nPoslao: 17 Jun 2013 16:33\nNapisano: 11 Jun 2013 19:10\nVerujem da će svugde da im bude bolje nego ovde. Pa bili su mokri do gole kože...\nDopuna: 17 Jun 2013 16:32\nIvan Stević pobednik 53. izdanja međunarodne Trke kroz Srbiju\nU triler završnici kakva se ne pamti u istoriji 53 međunarodne Trke kroz Srbiju, alhemičar na dva točka Ivan Stević učinio je od minimalne prednosti najveću čast na prestižnom biciklističkom nadmetanju naše zemlje. Samo je sekunda odvojila srpskog vozača u dresu rumunskog kontinentalnog tima Tušnad od njegove najveće pretnje u generalnom plasmanu Poljaka Pjotra Kirpše (BDC – Markpol) kad je posle 124 kilometara od Sremske Mitrovice pred Skupštinom u Beogradu spektakularno stavljena tačka na šestodnevni megdan vođen „Putevima rimskih imperatora“. Slovak Patrik Tibor (Dukla Trenčin) upotpunio je podijum trke.\nStević je bio peti u grupnom sprintu kojim je 2:51,24 časova od starta zaključena poslednja etapa, ali i to je bilo dovoljno da žutoj majici osvojenoj 2011. doda još jednu. U brzom finišu najjačim se pokazao Ahmet Orken iz turskog nacionalnog tima ispred Aleksandra Aleksijeva, uzdanice bugarske reprezentacije. Mauro Rikeze, Argentinac koji je u ime japanske ekipe Nipo – De Roza na 53. izdanju Trke kroz Srbiju već dva puta pobeđivao, morao je da se zadovolji najnižim stepenikom pobedničkog postolja.\nIskusni reprezentativac, trostruki učesnik Olimpijskih igara, višestruki državni prvak i aktuelni šampion na hronometru, Stević je trijumfom na jakom domaćem nadmetanju iz UCI kalendara ime dobro podebljao u spomenaru legendi srpskog biciklizma. Uz Radoša i Rajka Čubrića, Mikoša Rnjakovića, Sašu Gajičića i Aleksandra Nikačevića, Ivan je još jedan naš predstavnik koji se više puta okitio lovorovim vencem na Trci kroz Srbiju.\n1. Ivan Stević (Srbija, Tušnad) 20:08,05\n2. Piotr Kirpša (Poljska, BDC – Markpol) +00,01\n3. Patrik Tibor (Slovačka, Dukla) +00,09\n4. Ojstain Laenegen (Norveška, Oneko) +00,16\n5. Teo Rajnhard (Nemačka, Nacionalni tim) +00,18\n6. Nikolaj Mihajlov (Bugarska, Nacionalni tim) isto vreme\n7. Niklas Akvik (Norveška, Oneko) +00,19\n8. Artjom Zaharov (Kazahstan, Astana)\n9. Gabor Kasa (Srbija, Nacionalni tim) isto vreme\n10. Jaroslav Kovalčik (Poljska, BDC – Markpol) +00,20...\nZelena majica: Piotr Kirpša (Poljska, BDC – Markpol)\nPlava majica: Mirađ Kal (Turska, Nacionalni tim)\nBela majica: Artijom Zaharov (Kazahstan, Astana)\nNajbolja ekipa: Oneko Trek Sajkling Tim (Norveška)\nNastavak na: http://www.bss.rs/index.php/drum-meni/2-drum-vesti.....rbiju.html\nNažalost, jedva da sam oka bacio na trku.\nGledao sam nešto malo četvrtu etapu kada je Ivan stigao do žute majice. Od samog početka je bio u vodećoj grupi, a na kraju je imao i dovoljno snage za sprint te je iz vodeće grupe bio najbolji u sprintu. Nakon toga je, koliko vidim, samo održavao prednost do kraja, rutinski.\nDopuna: 17 Jun 2013 16:33\nOvaj topic je pregledan 4032 puta\nUkupno su 842 korisnika na forumu :: 32 registrovanih, 5 sakrivenih i 805 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Rade, _Sale, A.R.Chafee.Jr., Atomski čoban, Bane san, Brankoni, Chainsaw, crnitrn, Despot1, Doca, Drug pukovnik, goxin, ikan, Imperator41, mercedesamg, Mercury, Milos ZA, Mixelotti, moldway, Njemac, raketaš, ruma, sombrero, srecko81, ssekir75, vathra, Vlad000, vlvl, vsn111, W123, Wisdomseeker, zajcev1


BENEFITE MOGU IMATI SVI: MINISTAR ŠAROVIĆ OBJASNIO ŠTA MALI ŠENGEN ZNAČI ZA BIH | Hayat.ba\nBENEFITE MOGU IMATI SVI: MINISTAR ŠAROVIĆ OBJASNIO ŠTA MALI ŠENGEN ZNAČI ZA BIH\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović uputio je danas Savjetu ministara BiH inicijativu za prihvatanje “malog Šengena”, odnosno zajedničke deklaracije za unapređenje regionalnog ekonomskog prostora, kojom se omogućava potpuno i slobodno kretanje ljudi, robe, kapitala i usluga u cijelom regionu. U razgovoru za Avaz, Šarović je iskazao optimizam da će Savjet ministara prihvatiti ovu inicijativu zbog, kako je rekao, višestruke koristi koje može donijeti BiH.\n– Po završetku susreta trojice lidera iz Albanije, Sjeverne Makedonije i Srbije nedavno u Novom Sadu, pozvane su i ostale zemlje, među njima i BiH, da se priključe, što govori da je ova inicijativa otvorena i ima pravog smisla samo ako su i sve zemlje zapadnog Balkana u okviru nje. To bi dalo taj puni smisao i rezultat – rekao je Šarović.\n– Optimista sam i smatram da je korisno za BiH. Benefite može da ima cijela naša zemlja, poslovni ljudi, naše kompanije, jer to je nadogradnja CEFTA, odnosno CEFTA u punom, pravom smislu, koja podrazumijeva protok roba, usluga, kapitala i ljudi bez ikakvih barijera, što smo oduvijek željeli. To je nešto što će donijeti veću korist BiH, rastu naše ekonomije, konkurentnosti kompanija. Imaće koristi i naši građani, neće biti zaustavljani na granicama kao sada, barijere će biti smanjene na najmanji mogući nivo – istakao je Šarović.\nPojasnio je kako je moguće da do toga dođe i kada se očekuje implementacija “malog Šengena”.\n– Ovo je moguće ukoliko za koji mjesec BiH usvoji elektronski potpis, odnosno da roba iz jednog dijela naše zemlje stigne na krajnje odredište bez zaustavljanja na granicama. Ako je to, naprimjer, Crna Gora ili Sjeverna Makedonija, roba prelazi sve granice, ne zaustavlja se i time se štedi na vremenu, efikasnosti. To je, prema meni, nešto što može da donese samo pozitivne efekte. Dug je put do konačne implementacije. Ona se očekuje za godinu, godinu i po, do početka 2021, što znači da se moraju dogovoriti detalji i mora proći sva potrebna procedura. Ovo je inicijativa, ali ne sumnjam da ćemo prepoznati taj opšti značaj – naglasio je Šarović.


HITNO! POSAO Telefonski anketari - 200 aktuelnih poslova za Telefonski anketari - Oglasi za posao Jooble\n...iz Beograda,sa sedištem na Paliluli traži STUDENTE i omladince do 30 godina starosti,za rad u Kontakt centru. Radno mesto je Telefonski operater za naplatu potraživanja Cena sata je 210 din/h , radno vreme je od 11h-19h. Svi zainteresovani kandidati mogu da...\n...call centru, online, neophodno posedovati računar i slušalice sa mikrofonom. Posle sedmodnevne obuke, fiksna plata plus bonusi u zavisnosti od efikasnosti, zarada do 50.000 din. Nije telefonska prodaja, plaćanje nedeljno. Kontakt porukom na Viber na broj: (***) ***-****...


Nije seks nego stres | Veličković::blog\nNije seks nego stres\n18 фебруара, 2007 by veličković@blog\nNjujorčanin James Pacenza, danas star 58 godina, se nije razlikovao suviše od desetina hiljada svojih kolega sa kojima je donedavno radio u “Plavom džinu” sve dok 29. maja 2003. godine, nakon 19 godina vernosti, nije dobio otkaz – samo godinu dana pre sticanja prava na penziju. U obrazloženju koje mu je tada IBM dostavio stoji da je Pacenza, uprkos upozorenjima nadređenih, posećivao “sobe za ćaskanje” sa sadržajima za odrasle (čtaj seksualno eksplicitnim temama za ćaskanje) u toku radnog vremena, sa kompanijskog računara. Nedavno je Pacenza odlučio da uz pomoć svog advokata Michael Diederich povrati svoje pravo na rad i sudskim putem dokaže kako je IBM pogrešio u proceni njegovog ponašanja. Opisujući incident koji je doveo do otpuštanje, Pacenza kaže da je pokušavao da izbegne pristup “sobama za ćaskanje” ali i da je spornog dana “osetio potrebu za interaktivnim angažovanjem i razgovorom kako bi odagnao sećanja na Vijetnam i smrt. Pokušavao sam da se smirim uključenjem u neki blago uzbuđujući razgovor.” Sa druge strane u verziji IBM Pacenza je od računara otišao pre nego što se upustio u “blago uzbudljiv” razgovor ali i propustio priliku da se iz “sobice” odjavi. Kada je sledeći radnik seo za računar koji je Pacenza prethodno koristio primetio je otvoren prozor u svet “uzbuđujućih” razgovora i konverzaciju koja je u istom neometano tekla sa pregršt vulgarnih asocijacija što je dmah prijavio svom nadređenom koji je Pacenza otkaz uručio sledećeg dana.\nJames Pacenza, veteran vijetnamskog rata, tvrdi da su za njega posete “sobama za ćaskanje” bile deo terapije u borbi protiv post-traumatskog stresa izazvanog događajem iz 1969. godine kada je tokom patroliranja prisustvovao pogibiji svog najboljeg prijatelja. U sudskim dokumentima Pacenza tvrdi da ga je post-traumatski stres napravio “zavisnikom od seksa, a pojavom interneta i zavisnikom od mreže”,te da po tom osnovu ima pravo na zaštitu Suda u skladu sa američkim Zakonom o zaštiti invalida (The American with Disabilities Act). Njegov advokat tvrdi da je Pacenza radeći u pogonu za proizvodnju elektronskih čipova za godišnju platu od $63,000, internet koristio ni više ni manje nego ostali zaposleni, te da poseta “seksi sobama”nije ni bilo a i da je bilo Pacenza nije prekršio nijedno pisano pravilo kompanije za koju je tada radio. Po rečima advokata jedini “greh” James Pacenza bile su njegove godine – otuda i odštetni zahtev prema IBM koji iznosi 5 miliona dolara!\nTokom prvog suočenja pred Sudijom Stephen Robinson IBM je u svoju odbranu izneo tvrdnju da je kaznena politika kompanije prema upotrebi poslovnih računara za pristup seksualno eksplicitnim sadržajima jasno sadržana u dokumetima firme te da Zakon na koji se tužba oslanja ne poznaje odrednice invaliditeta povezanih poremaćajima seksualnosti.\nThis entry was posted in Posao and tagged ICT, Posao, Seks, Sud-Pravda. Bookmark the permalink.\n← Nova kubanska revolucija\nZapušteni grobovi →


Čelnik Lufthanse upozorio na mogući krah aviokompanija ako izostane pomoć država – Fokus.ba\nČelnik Lufthanse upozorio na mogući krah aviokompanija ako izostane pomoć država\nPandemija korona virusa pred neviđene izazove je stavila globalnu ekonomiju, pa tako i Lufthansu, poručio je direktor te njemačke aviokompanije\nČelnik njemačke aviokompanije Lufthanse Carsten Spohr upozorio je na mogući kolaps tog sektora ukoliko globalna pandemija COVID-19 duže potraje i ukoliko izostane pomoć država, javlja Anadolu Agency, (AA).\n“Pandemija korona virusa pred neviđene izazove je stavila globalnu ekonomiju, pa tako i Lufthansu. Niko ne može ni pretpostaviti koje će sve posljedice po ekonomiju imati ova pandemija. Moramo se suprotstaviti ovoj vanrednoj situaciji i donositi stroge i ponekad bolne mjere“, poručio je Spohr u pisanom saopćenju.\nIstičući kako aviokompanije imaju posebnu odgovornost prema svojim državama, Spohr je kazao da Lufthansa ulaže velike napore u realizaciji planova povratka njemačkih država iz inozemstva.\n“Uporedo stim, ulažemo sve napore i u održavanju transpostnih letova kako bi spriječili kolaps distribucije roba od kojeg zavisi rad brojnih sektora privrede. Avio sektor bi mogao doći u situaciju da ne može preživjeti ukoliko kriza potraje duže i ukoliko izostane podrška država“, poručio je Spohr.\nSpohr je kazao da je plata rukovodećem kadru Lufthanse već smanjena za 20 posto, a da je nemoguće projicirati kolike će finansijske gubitke pretrpjeti kopmanija pod okriljem koje djeluju i kompanije Swiss International, Austrian Airlines i Brussels Airlines.\nLufthansa otpušta 22.000 radnika\nVeliki udarac za jednu od najjačih njemačkih kompanija\nNaida Kovačević: Vino se pije “u dobru volju”, uz susret očima i topao razgovor\nNekad je, dodaje ona, od selišta do dvorca svaki domaćin, u svojim mogućnostima, sadio vinovu lozu i proizvodio vino za obiteljske potrebe\nDolar ojačao nakon dvije sedmice pada