DA LI ZAPRAVO ZNAMO ŠTA JE ARANŽIRANJE?!\nNaučili smo da pravimo zimske aranžmane, ali da li znamo nešto više o aranžiranju?\nŠta je to aranžiranje? Aranžiranje predstavlja neponovljivi ukras određenog prostora na raličite načine. Kao što je pomenuto u prethodnom tekstu, ono je sastavni deo duhovnog života Japanaca. Bitna reč u aranžiranju jeste Ikebana, može je direktno prevesti kao cvetni aranžman, a sastavljena je iz dve reči: Ikeru i Bana. Smatra se da aranžiranje cveća, I same početne tehnike aranžiranja, potiče iz Kine I da je usko povezano sa Budizmom. Kasnije, taj običaj se preneo iz Kine u Japan u šestom veku. Budistički sveštenici aranžirali su cveće prilikom službe kod oltara. Bitno je napomenuti da je religiozan cilj Ikeban neka vrsta puta prema saznanju. Taj put naziva se “Kado” što znači put istine. Kao što je u prethodnom tekstu pomenuto kada je reč o zimskim aranžmanima, isto I za sve druge tipove aranžmana jer se svi sastoje iz cveća, smatra se da Japanci u cvetu vide prirodu, snagu zemlje I blagoslov sunca. Pod tim uticajem su se I razvili različiti stilovi Ikebane.\nPre svega treba pojasniti da smisao Ikebane osećati harmoniju u svemu živom, a zasniva se na ljubavi prema liniji. Cveće je aranžirano tako da se proteže u vis, prema nebu. Ikebanom su se bavili isključivo muškarci, samo umetnici ( Doboshu ) U period Edo, Ikebana je doživela veliku transformaciju. U to doba, zvali su je Rikka. Rikka, naglašava prirodu I koncepte prolaznosti vremena I prostora. Rikku kasnije zamenjuje Shoka, kojoj su glavne karakteristike: nebo, zemlja I čovek. Krajem devetnaestog veka Ohara Unshin je doprineo stil Moribane koji je predstavljao pravljenje Ikebane u plitkim I niskim vazama ( ili sličnim posudama ) Nakon stila Rikka, javlja se stil Nageire koji je dosta jednostavniji.\nOsnovni principi aranžiranja:\nOsnovna razlika Ikebane stoji u duhovnoj pozadini iz koje proističe I pravilima o liniji, ritmu I boji. Takođe su veoma naglašene tri, prethodno pomenute, glavne linije:\n– Prvo treba učvrstiti glavnu granu ( Shin ) koja mora težiti ka gore, sa laganim nagibom u levu stranu – Sledi joj druga glavna grana ( Soe ) koja mora podržavati prvu, i dolazi na levu stranu aranžmana sa nagibom u napred – Treća glavna grana ( Hikae ) mora da uspostavi ravnotežu, iz tog razloga, ona se postavlja na desnu stranu aranžmana\nJako je bitno obratiti pažnju da li su sve grane dovoljno dobro postavljene u držač ( u ovom slučaju bi to bio sunđer koji se nalazi u posudi po izboru ). Grane moraju biti dovoljno čvrsto postavljene u suđer kako bi dobijale dovoljno vlage, takođe treba da izgleda kao da sve rastu iz istog mesta. Takođe, većina biljnog materijala sadrži neke suvišne elemente koje bi trebalo ukloniti pre postavljanja kako bi se estetski doživljaj poboljšao. I naravno, pre nego što počnemo sa postavljanjem biljnog materijala u posudu, treba proveriti oblik I veličinu posude ( jer, kao što je pomenuto, od toga nam zavisi visina stabljika ) uklopiti boju sa biljnim materijalnom I ostalo prepustite svojoj mašti! Uživajte!\nHvala za fotografije Desiree Castelijn for Ikebana Beautiful: IKEBANA BEAUTIFUL\n#aranziranje #cvece #ikebana #nageire


spor log in,nema zvuka,RPC neradi\nMyCity » Tehnika -> Elektronika i elektrotehnika » Z-5500 nema zvuka\nNapisano na dan: 12.4.2011\nPoslao: 12 Apr 2011 20:40\nKupila sam 2008 godine zvučnike Logitech Z-5500 i od prodavice ComTrade Shop dobila 24 mjeseca garancije. U prvih par mjeseci je nestalo osvjetljenje na display-u, ali nisam na to tražila servis jer sam na forumima našla da je to veoma čest problem ovih zvučnika, ali da ne šteti radu zvučnika. Bila sam veoma zadovoljna zvukom i nikad nije bio preopterećen, ali je prije par dana u toku rada izgubio zvuk. Osigurač je ispravan, ništa nije zasmrdilo, nije bilo nikakvih dešavanja sa strujom, gromovima itd. U prodavnici su mi rekli da njihov servis ne vrši opravke zvučnika kojima je istekla garancija. Nisu mi preporučili nikakav servis i bili su više nego neljubazni. Obišla sam sve servisere u gradu i niko nije ništa našao što bi znao opraviti. Potpuno sam nemoćna oko svega ovoga. Kontroler se može upaliti, potenciometar pokazuje one kockice jačine zvuka, ali zvuka nema. Ne mogu tek tako odustati jer je to previsoka cijena za rad od 2 godine i 8 mjeseci. Da li imate neku ideju šta provjeriti?\nPoslao: 12 Apr 2011 20:46\nDa li je sve uredu sa vezom između izvora zvuka i zvučnika?\nPoslao: 12 Apr 2011 21:35\nSve je to ok, probano je i na druge uređaje. U trenutku kad je se desio kvar radio je s koaksijalnim kablom na računaru, ali su bili prikopčani i optički i trostruki računarski (direct). Poslije smo probali i s drugim kablovima i na DVD player umjesto računar ali ništa.\nPoslao: 13 Apr 2011 09:44\nNapisano: 13 Apr 2011 9:39\nNajverovatnije je da je ukljucena funkcija MUTE,iz nekog razloga????Probaj da skines shemu ima negde na googlu,pa kod nekog servisera audio opreme,servisi obicno nece da se gnjave sa otvaranjem,jer je to za njih gubljenje vremena,a i kad otvore,sta ce kad je vecina ploca u SMD tehnologiji,stampani procesori i elementi oko njih,sto iziskuje dosta vremena a i zivaca za otkrivanje kvara...\nDopuna: 13 Apr 2011 9:44\nJos nesto ,posto su to elektronske komande,obicno deo koji upravlja funkcijama otkazuje,a moze da bude i ulazno kolo predpojacavaca,sto se utvrdjuje merenjem napona,prema shemi....\nPoslao: 13 Apr 2011 20:13\nHvala ti, tražim shemu svakako-ne mogu da odustanem. Logitech je izbrisao sa svoje stranice pa idem dalje. Na kontroloru ima dugme mute, ali ne mijenja ništa kad ga pritisnem. Čudi me što je kvar nastao u toku njegovog rada, ali da se nije čuo nikakav zvuk ili miris- samo je nestalo tona. Jedan od servisera mi je rekao da je pregledao sve što se može mjerenjem napona. problem je što ne mogu da se oslonim na servisere. Nije da se tužim, ali za izgubljene particije s tvrdog diska su mi u tri servisa rekli da se ne mogu vratiti, da bi ih za par minuta vratila sama po savjetu s interneta. Prosto da ne vjeruješ koji nedostatak interesovanja... U svakom slučaju prvo tražim shemu pa ako bude sreće... Još jednom-hvala!\nPoslao: 14 Apr 2011 08:27\nZ5500 su precenjeni zvucnici i da stvar bude jos gora crkavaju samo tako, na zalost u vecini slucajeva im nema spasa, uglavnom kazu da je "stampana ploca " (!) i tu se prica zavrsava, u servisu sam imao 4-5 kompleta (svi kupljeni u CT-u) izuzev prvog kompleta koji je zamenjen za ostale smo dobili "knjizno razduzenje" tj. vracen je novac kupcu jer ih nije bilo u nabavci i nisu mogli da se poprave, u svakom slucaju nemoj odustati ipak su to IZUZETNO skupi zvucnici za ciju vrednost si mogla kupiti solidne zvucne kutije koje si mogla ostaviti unucima.\nPoslao: 14 Apr 2011 20:58\nHvala, neću odustati ali tragam za informacijama- da li bi bilo moguće da se kupi neko pojačala i koriste ovi zvučnici? A i dalje bih tražila odgovor šta se zapravo desilo. Ima struju, kontroler uredno vrši prebacivanje naredbi ali u konačnici zvuka nema....\nPoslao: 10 Maj 2011 09:01\nocigledan problem je u radu izlaznog pojacivaca,s` obzirom da se zvuk ne dobija na zvucnicima.Iz iskustva Vam govorim,desava se da zbog loseg kvaliteta delova cesto filterski elektroliti prave probleme pa zbog njih pregorevaju osiguraci za napajanje izlaza.Nebi bilo lose da se i to proveri kod vaseg vufera a u principu,zvucnike mozete koristiti i na bilo kom drugom pojacalu tipa 5.1\nPoslao: 12 Maj 2011 21:10\nPrijatelju ne citas lepo !!! Oblak je to objasnio.\nUkupno su 641 korisnika na forumu :: 5 registrovanih, 1 sakriven i 635 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: djordje92sm, ILGromovnik, vlad84, vukovi, zlaya011


Podneo sam Predlog zakona o izmeni i dopuni zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Finansijska podrška porodicama sa decom u vidu ostvarivanja prava iz ovog zakona doprinela bi poboljšanju uslova za zadovoljenje osnovnih potreba dece u porodicama sa decom koja nisu u mogućnosti da samostalno postignu, a broj takvih porodica je sve veći.\nUsvajanjem predloženih izmena i dopuna bili bi stavljene van snage diskriminatorske odredbe važećih zakona kojima je definisano da se pravo na dečiji roditeljski dodatak ostvaruje samo za prvo, drugo, treće i četvrto dete. Svako dete bez obzira na red rođenja mora biti ravnopravno tretirano svim pravnim propisima Republike Srbije.\nProduženje vremenskog perioda isplate roditeljskog dodatka i to za treće dete do navršene 18 godine života, umesto dosadašnjih 10 godina života, za četvrto dete do navršene 18 godine života, umesto dosadašnjih 10 godina života, a za peto i svako naredno dete za koje se do sada nije moglo ostvariti pravo na roditeljski dodatak do navršene 18 godine života obezbedilo bi delimičnu finansijsku sigurnost porodicama sa više dece na način kako SRS predlaže ovim izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom.\nUsvajanjem ovih izmena i dopuna stvorili bi se osnovni uslovi za podsticaj rađanja više dece i za finansijsko osnaživanje porodica sa decom, koja bih motivisala roditelje da ostanu u Srbiji, da se zaustavi trend masovnog odlaska iz Srbije.\nSvedoci smo da svakodnevno odlaze čitave porodice sa juga Srbije iz Jablaničkog okruga, Topličkog okruga, Pirotskog. Odlaze mladi ljudi, mladi bračni parovi sa malom decom. Oni koji odu više se sigurno neće vratiti, ali treba uložiti sve napore da oni koji su tu ostanu.\nDemografski problemi su veliki, a jedan od najvećih je nedovoljan broj novorođene dece. Broj novorođenih je mnogo niži od broja preminulih što je dovelo do negativnog privrednog priraštaja. Kada tome dodamo i masovni odlazak mladih i sredovečnih ljudi jasno je da bi vlast morala hitno da reaguje ukoliko želi da se situacija malo popravi.\nUkoliko nastavi da se oglušuje o ovakve naše predloge, znači da vlasti nije bitno kakva će budućnost Srbije biti. Predstavnici vlasti u Narodnoj skupštini Republike Srbije uporno ignorišu predloge SRS, ali mi ćemo biti uporni i nećemo odustati od predloga zakona koji mogu da utiču na poboljšanje pojedinih oblasti života, u ovom slučaju u oblasti dečije zaštite, tačnije finansijske podrške porodicama sa decom.\nOvaj naš predlog za izmenu i dopunu je sveobuhvatan i precizan u delu u kojem se regulišu dečiji i roditeljski dodatak. Prihvatanjem ovih izmena koje predlaže SRS bile bi stavljene van snaga diskriminatorske odredbe važećeg zakona kojima je definisano da se pravo na dečiji i roditeljski dodatak ostvaruje samo za prvo, drugo, treće i četvrto dete.\nSvako dete, bez obzira na red rođenja mora biti ravnopravno tretirano svim pravnim propisima Republike Srbije. Predstavnici vlasti Republike Srbije trebali bi da dobro razmisle kako će u buduće trošiti novac iz budžeta Republike. Hvala.\nPodneo sam Predlog zakona i izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Republika Srbija se poslednjih decenija suočavala sa velikim demografskim problemima, a jedan od najvećih demografskih problema je nedovoljan broj novorođene dece, broj novorođenih je mnogo niži od broja preminulih, što je dovelo do negativnog privrednog priraštaja, evidentan je veliki broj mladih ljudi koji napuštaju zemlju, pa je izuzetno povećan udeo starog stanovništva u ukupnom broju stanovništva.\nEkonomska situacija u Republici Srbiji je sve lošija pa se veliki broj porodica suočava sa nedostatkom finansijskih sredstava, što se direktno odražava na rađanje i podizanje dece.\nUsvajanjem predloženih izmena i dopuna Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom uticalo bi se u značajnoj meri na rešavanje jednog od najvećih demografskih problema, a to je nedovoljan broj novorođene dece.\nUsvajanjem ovih izmena i dopuna stvorila bi se osnova za podsticaj rađanja više dece i za finansijsko osnaživanje porodica sa decom, koje bi motivisalo roditelje da ostanu u Srbiji i da se zaustavi trend masovnog odlaska iz Srbije.\nSvedoci smo svakodnevnog odlaska čitavih porodica sa juga Srbije iz Jablaničkog, Pčinjskog okruga, odlaze mladi ljudi, mladi bračni parovi sa malom decom i oni koji odu sigurno se više neće vratiti. Ali, treba uložiti sve napore da oni koji su tu, i ostanu. Hvala.\nPredlagač ovog zakona je izašao pred Narodnu skupštinu sa kompletno novim tekstom zakona, iako je zakon sa identičnim imenom donet još 2009. godine. Poslanička grupa SRS podnela je na novi tekst Predloga zakona o kontroli državne pomoći, amandman kojim predlažemo da se iz teksta novog zakona izbriše stav 2. u članu 12.\nRazlog za to je poznati stav SRS da tekovine EU nisu ništa donele dobro Republici Srbiji. Naime, zakonodavac predlaže u članu 12. stav 2. da stručnost i osposobljenost lica koje je se kandiduje za predsednika Komisije za kontrolu državne pomoći ili člana Saveta ove Komisije, podrazumeva između ostalog i poznavanje pravnih tekovina EU.\nPredlagač ovog zakona predvideo je da zakon stupi na snagu osmog dana, od dana objavljivanja u Službenom glasniku Republike Srbije, a njegova primena počinje 1. januara 2020. godine. Osim odredaba iz člana 9. i 24. ovog zakona koji počinju da se primenjuju danom stupanja na snagu ovog zakona.\nInače to su odredbe koje se odnose na Komisiju za kontrolu državne pomoći i trebalo bi reći nešto o njima, obzirom na to da su vrlo zanimljive. Do sada je ministarstvo obezbeđivalo prostor i druge uslove za rad Komisije i obavljanje stručne administrativne i tehničke poslove za Komisiju.\nSada novim zakonom je predviđeno da Komisija postane samostalna i nezavisna organizacija koja vrši javna ovlašćenja i ima status pravnog lica. Sredstva za rad Komisije obezbeđuju se u budžetu Republike Srbije u okviru posebnog budžetskog razdela.\nProstor, opremu i sredstva neophodna za rad Komisije obezbeđuje Vlada. Komisija ima stručnu službu i prateće službe, dakle klasičan primer uvećavanja državnog aparata. Pored toga, u zakonu Republike Srbije je insistiranje na upoznavanju tekovina EU, zato smo podneli ovaj amandman insistirajući na onome što je u interesu građana Srbije, a na koji se predlagač naravno oglušio i ovog puta. Hvala.\nDanas vodimo raspravu o još jednom Predlogu zakona koji se našao pred Narodnom skupštinom sa kompletno novim tekstom zakona. Novi Zakon o računovodstvu donet je 2013. godine. Izvršene su izmene u toku prošle 2018. godine, i jedna i druga učinjena je u vreme mandata ove vlasti, a sada je pred nama opet novi tekst zakona.\nU ime poslaničke grupe SRS podneo sam novi tekst Predloga zakona o računovodstvu, amandman kojim je predložena izmena člana 22. Član 22. odnosio se na usaglašavanje, potraživanje i obaveza.\nMi smo našim amandmanom predložili da se dopuni stav 3, tako da pravna lica i preduzetnici u svojstvu poverioca i dužnika, pored dužnosti da ovlašćenom revizoru potvrde stanje potraživanja i obaveza imaju istu takvu dužnost i prema poslovnim partnerima.\nSigurno je da će na taj način biti predupređene pojedine nedoumice koje bi se mogle pojaviti u toku poslovne saradnje, ali i smanjeni rizici, bez obzira na to što su predviđene kaznene odredbe za one koji prilikom podnošenja godišnjeg izveštaja ne obelodane u napomenama uz finansijske izveštaje, ne usaglašavanje potraživanja i obaveza, takvih slučajeva ima a naročito u javnom sektoru.\nZbog toga smo podneli ovaj amandman i smatramo da je amandmansko rešenje preciznije. Pored toga, pruža i određenu sigurnost u poslovanju. Svesni smo toga da u svakom poslu ima rizika, ali je dobro da ih bude u što manjoj meri. Jedan od načina za njihovo smanjenje upravo su dobra zakonska rešenja, kakve vam je ponudila SRS. Hvala.\nU ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 39. Predloga zakona o reviziji. Sada kada razmatramo ovaj predlog zakona imamo istu situaciju kao kod Zakona o računovodstvu. Potpuno nov zakon donet je 2013. godine, a izmenjen je 2018. godine.\nPredlagač priznaje da je u vreme donošenja Zakona o reviziji 2013. godine, taj zakon bio predmet usklađivanja sa 8. Direktivom EU koja uređuje oblast zakonske revizije i sa kojom je ovaj zakon u potpunosti usklađen. Da je u međuvremenu 16. aprila 2014. godine donet direktiva o izmeni 8. Direktive čija je primena obavezna za članice EU, počev od juna 2016. godine, kao i Uredba EU broj 537/2014. godine sa kojom je aktuelni zakon delimično usklađen.\nDanas kada Narodnoj skupštini dostavlja ovaj predlog zakona na usvajanje predlagač priznaje da se u osnovi razlozi koji ga opredele da pristupi izradi novog Zakona revizije su, pod brojem jedan, usklađivanje sa zahtevom novih propisa EU, Direktiva 2014/56 EU i Uredba EU 537/2014. godine kojom se uređuje ova oblast. Pa, tek onda pod brojem 2, otklanjanje uočenih nedostataka u primeni postojećih zakonskih rešenja.\nZato je poslanička grupa SRS podnela amandman kojim smo predložili da se u članu 39. svuda gde se u tekstu pojavljuju reči, a odnose se na međunarodne standarde revizije i međunarodni standard kontrole kvaliteta brišu. Primena direktiva EU je obavezna što je i sam predlagač napisao za članice EU, što Republika Srbija nije. Hvala vam.\nNa Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita, poslanička grupa SRS podnela je amandman na član 4.\nČlanom 4. predlagač želi da izmeni član 6. osnovnog zakona, koji se odnosi na Fond za osiguranje depozita.\nMi smo predložili brisanje ovog člana, zato što smatramo da rešenje koje sadrži zakon koji je trenutno na snazi ne treba menjati. Protiv toga smo da se sredstva Fonda za osiguranje depozita koriste za finansiranje ulaganja Agencije za osiguranje depozita u osnovna sredstva i nematerijalnu imovinu radi realizacije poslova koji se odnose na osiguranje depozita u punom iznosu utvrđenih ulaganja. Samim tim smo i protiv toga da direktor Agencije utvrđuje kriterijume za raspoređivanje ovih ulaganja.\nNaše mišljenje je da se sredstva Fonda i ubuduće treba koristiti u svrhe u koje su i do sada korišćena, a koje su taksativno nabrojane u članu 6. Zakona o osiguranju depozita, s obzirom na to da su, kako predlagač navodi, osnovni ciljevi sistema osiguranje depozita, zaštita depozita fizičkih lica, preduzetnika, mikro, malih i srednjih pravnih lica u slučaju stečaja i likvidacije banaka, kao i doprinosa u očuvanju stabilnosti finansijskog sistema.\nIzmene koje se sada predlažu nisu u skladu sa navedenim ciljevima, niti bi pozitivno uticale na jačanje poverenja javnosti u bankarski sektor, na sprečavanje i ublažavanje efekata nastupanja kriznih situacija na nivou pojedinačne banke, ali i bankarskog sistema i doprinosa rasta štednje u bankarskom sistemu.\nTo su razlozi koje bi predlagač trebalo da razmotri i još jednom razmisli o usvajanju ovog amandmana. Hvala.\nAmandmanom na član 11. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita, poslanička grupa SRS je predložila izmenu ovog člana.\nČlanom 11. predlagači su izvršili samo tehničku izmenu člana 22. osnovnog zakona, koji je logičan sled izmena koje je predložio članom 5. zbog dva nova stava koja su dodata u članu 8. osnovnog zakona.\nPoslanička grupa SRS predložila je ovim amandmanom izmenu u članu 22. osnovnog zakona u stavu 1. i to u delu koji se odnosi na iznos novčane kazne banke. Umesto dosadašnjeg iznosa kazne u rasponu od 100.000 do 2.000.000 dinara, predložen je iznos u rasponu od 50.000 do 5.000.000 dinara.\nNaše mišljenje je da je predloženi iznos adekvatniji, s obzorima n to da se radi o pravnim licima koja posreduju sa velikim novčanim sredstvima. S obzirom na to da je predlagač napisao da je diferencijacija banaka u skladu sa procenjenim nivoom rizika u poslovanju, pri utvrđivanju i obračunu premije osiguranja depozita, pravednija prema bankama i da može da utiče na ublažavanje moralnog hazarda i podsticanje smanjenja rizika u poslovanju.\nMišljenja smo da za one banke koje ne poštuju zakon treba predvideti više iznose kazne koje bi morali zbog nepoštovanja da plate. To znači da bi korist od prihvatanja ovog amandmana SRS bila velika. Hvala.\nOvim amandmanom koji je poslanička Srpske radikalne stranke podnela na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu predloženo je brisanje člana 8.\nČlanom 8. predlagač želi da izmeni član 54. postojećeg zakona. Srpska radikalna stranka kroz ove amandmane izražava svoj stav o IPARD programima i eventualnim zloupotrebama kod raspodele tih sredstava.\nPredloženo je da se ograničenje iz stava 1. član 54. ne primenjuje na preuzimanje obaveza za investicije u poljoprivredi i ruralnom razvoju iz IPARD 2 programa, a radi se ograničenju u pogledu obaveza koje preuzimaju direktni, odnosno indirektni korisnici budžetskih sredstava i korisnici sredstava organizacija za obavezno socijalno osiguranje. Naime, ove obaveze moraju odgovarati aproprijaciji koja im je odobrena za tu namenu u toj budžetskoj godini.\nSuština Zakona o budžetskom sistemu je u namenskom trošenju budžetskih sredstava i upravo ovaj član to definiše, a predlagač sada želi da omogući nepoštovanje zakona.\nInače, Zakon o budžetskom sistemu je obesmišljen 2009. godine, kada su iz njega izbrisane odredbe koje su definisale krivično delo, tj. krivičnu odgovornost odgovornog lica korisnika budžetskih sredstava, tadašnjeg člana 74a.\nGodine 2006. su zakonom predviđene kaznene odredbe, a krivična dela iz Zakona o budžetskom sistemu, ali je 2009. godine donet novi zakon koji definiše samo prekršajnu odgovornost za nepoštovanje ovog zakona. Time su stvoreni uslovi da korisnici budžetskih sredstava, tj. njihova odgovorna lica mogu da raspolažu budžetskim sredstvima, kao i oni koji hoće mogu da krše zakon i da za to samo prekršajno odgovaraju, a najčešće budu kažnjeni samo opomenom prekršajnog suda i nikom ništa.\nSa takvom i sličnom praksom bi moralo da se prekine. Zato smo mi iz poslaničke grupe Srpske radikalne stranke podneli amandmane, kako ovaj izuzetno važan zakon ne bi bio još više obesmišljen. Hvala.\nPodneo sam Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom.\nFinansijska podrška porodici sa decom u vidu ostvarivanja prava iz ovog zakona doprinela bi poboljšanju uslova za zadovoljenje osnovnih potreba dece u porodicama sa decom koja nisu u mogućnosti da ih samostalno podignu, a broj takvih porodica je sve veći.\nUsvajanjem predloženih izmena i dopuna bile bi stavljene van snage diskriminatorske odredbe važećeg zakona kojima je definisano da se pravo na dečiji i roditeljski dodatak ostvaruje samo za prvo, drugo, treće i četvrto dete. Svako dete, bez obzira na red rođenja, mora biti ravnopravno tretirano svim pravnim propisima Republike Srbije.\nProduženje vremenskog perioda isplate roditeljskog dodatka, i to: za treće dete do navršene 18. godine života, umesto dosadašnje 10. godine života; za četvrto dete do navršene 18. godine života, umesto dosadašnjih 10 godina života, a za peto i svako naredno dete za koje se do sada nije moglo ostvariti pravo na roditeljski dodatak, do navršene 18. godine života, obezbedilo bi delimičnu finansijsku sigurnost porodicama sa više dece.\nOvaj naš predlog izmene i dopune je sveobuhvatan i precizan u delu kojima su regulisani dečiji i roditeljski dodatak.\nPrihvatanjem ovih izmena koje predlaže SRS bile bi stavljene van snage diskriminatorske odredbe važećeg zakona kojima je definisano da se pravo na dečiji i roditeljski dodatak ostvaruje samo za prvo, drugo, treće i četvrto dete.\nSvako dete bez obzira na red rođenja mora biti ravnopravno tretirano svim pravnim propisima Republike Srbije. Predstavnici vlasti Republike Srbije bi trebalo da dobro razmisle kako će ubuduće trošiti novac iz budžeta Republike Srbije, da li će nastaviti po starom ili će napraviti trajnu preraspodelu sredstava, i to tako što će se konačno prestati sa finansiranjem raznih nevladinih organizacija i taj novac opredeliti za isplatu dečijeg i roditeljskog dodatka.\nNa način kako Srpska radikalna stranka predlaže, ovim izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, usvajanjem ovih izmena i dopuna, ostvarila bi se osnova za podsticaj rađanja više dece i za finansijsko osnaživanje porodica sa decom, koje bi motivisalo roditelje da ostanu u Srbiji, da se zaustavi trend masovnog odlaska iz Srbije.\nSvedoci smo svakodnevnog odlaska čitavih porodica sa juga Srbije, iz Leskovca i drugih opština Jablaničkog i Pčinjskog okruga, odlaze mladi ljudi, mladi bračni parovi sa malom decom. Oni koji odu, sigurno se više neće vratiti, ali treba uložiti sve napore da oni tu ostanu.\nOvim amandmanom koji poslanička grupa SRS podnela na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o autorskim i srodnim pravima predložena je izmena člana 1.\nČlanom 1. predlagač želi da izmeni član 2. stav 2. tačka 1. postojećeg zakona, a SRS predlaže da se ovim stavom izmeni tačka 8) koja bi glasila: „kartografska dela (geografske, topografske, turističke, auto i tematske karte i slično)“.\nSrpska radikalna stranka smatra da je amandmansko rešenje preciznije, jer su u postojećem zakonu pojedine vrste karata neopravdano izostavljene. Smatramo da svako autorsko delo mora da uživa pravnu zaštitu i zato je naša poslanička grupa i podnela amandmane sa konkretnim predlozima koje bi, ukoliko budu prihvaćeni, i te kako unapredili tekst ovog zakona.\nOno što SRS zamera predstavnicima vlasti prilikom donošenja ovog Predloga zakona jeste to što navode da se izmene i dopune zakona vrše zbog potrebe da se naš zakon uskladi sa evropskim zakonodavstvom. Navedene su direktive sa kojima se vrši usaglašavanje - broj 2011/77 Evropske unije, Evropskog parlamenta i Saveta od 27. septembra 2011. godine, kojom se menja i dopunjuje Direktiva od 2006/ 116 Evropske unije o trajanju zaštite autorskog i određenih srodnih prava. Zatim, broj 2004/48 Evropskog parlamenta i Saveta od 29. aprila 2004. godine o sprovođenju prava intelektualne svojine i druge.\nMi iz poslaničke grupe SRS smo u svakoj raspravi do sada savetovali predstavnicima vlasti u Republici Srbiji da zakoni koje usvaja Narodna skupština moraju biti u interesu građana Republike Srbije, da interesi građana Srbije moraju biti zaštićeni kroz poštovanje zakona koji se usvaja u Narodnoj skupštini, a ne zbog toga što postoji potreba za usklađivanje sa tuđim zakonodavstvom. Hvala.\nČlanom 10. predlagač želi da izmeni član 35. u stavu 2. osnovnog zakona, inače, član 35. važećeg zakona uređuje pravo sleđenja.\nSrpska radikalna stranka predlaže da se u članu 35. izmeni stav 6, koji kaže: „Naknada na osnovu prava sleđenja plaća se procentu od prodajne cene originala bez poreza“. Mi smo amandmanom predložili izmenu ovog stava, tako da glasi: „Ako se original likovnog dela preprodaje, autor ima pravo na odgovarajući deo od prodajne cene ostvarene svakom preprodajom tog originala koja sledi posle njegovog prvog otuđenja od strane autora. Naknada na osnovu prava sleđenja plaća se u procentu od prodajne cene originala bez poreza“.\nSmatramo da ovako precizno formulisan tekst sa amandmanom nije preobiman i suvišan, naprotiv, jasno je definisano i eventualne nedoumice bile bi unapred otklonjene, jer će zakonom biti zaštićeniji autori originalnog umetničkog dela prilikom preprodaje.\nU obrazloženju za izmenu ovog člana osnovnog zakona navedeno je da se izmenom precizira šta se smatra originalnim delom likovne umetnosti, a radi usklađivanja sa članom 2. prve direktive o pravu preprodaje. Dalje je navedeno, a odnosi se na izmene zakona u celini, da je nakon analize komentara koje je Evropska komisija dala u odnosu na dostavljene tabele o usklađenosti utvrđeno da je pojedine odredbe važećeg zakona potrebno izmeniti ili dopuniti, kako bi se važeći zakon uskladio sa evropskim zakonodavstvom.\nU tekstu izmene i dopune uključene su i sve sugestije dobijene od Kancelarije za evropske integracije, uključujući i mišljenja dobijena u toku bilateralnih skrininga za Poglavlje 7 – prava intelektualne svojine, koji je održan 12. i 13. novembra 2014. godine. Hvala.\nNa Predlog zakona o nauci i istraživanjima poslanička grupa SRS je podnela amandman na član 11. kojim smo predložili da se reči: „regionalnim i evropskim“ zamene rečima „i međunarodnim“.\nOvaj amandman smo podneli jer smatramo da u tekst zakona koji je podnet Narodnoj skupštini predlagač pokušava da uvede termin – regionalizacija, a naše amandmansko rešenje u stvari izražava naš stav, ne slaganje sa tom namerom predlagača.\nInače, član 11. se odnosi na strategiju naučnog i tehnološkog razvoja Republike Srbije.\nU stavu 1. predlagač kaže – strategija se usaglašava sa strategijom opšteg, privrednog, društvenog razvoja Republike Srbije, kao i drugim nacionalnim regionalnim i evropskim strategijama, uključujući i strategiju kojom se utvrđuju prioritetne oblasti pametne specijalizacije.\nUsvajanjem našeg amandmana, tekst zakona glasio bi – strategija se usaglašava sa strategijom opšteg, privrednog i društvenog razvoja Republike Srbije, kao i drugim nacionalnim i međunarodnim strategijama, uključujući i strategiju kojom se utvrđuju prioritetne oblasti pametne specijalizacije. Na taj način ne bismo imali samo kvalitetniji tekst zakona, već bi bio izbegnut pokušaj uvođenja termina regionalizma.\nPored toga, naše rešenje je sveobuhvatnije, jer predlagač usko vezuje usaglašavanje naše strategije sa evropskim strategijama, što SRS smatra pogrešnim.\nBilo koji dokument, pa tako i svaka strategija koja se donosi mora, pre svega, da bude u interesu građana Republike Srbije, a ne diktirana od strane predstavnika EU. Zato je potrebno da predlagač još jednom razmotri i prihvati predloge amandmana SRS. Hvala.\nU ime poslaničke grupe SRS podneo sam ovaj amandman na član 137. Predloga zakona o nauci i istraživanjima. Namera nam je bila da tekst zakona, koji će biti usvojen, ne bude suviše opterećen. Smatramo da kada se jednom u zakonu definiše određena materija ne mora se ponavljati kroz više članova zakona ono što se podrazumeva, a naročito ako su neki drugi zakoni već definisali to isto.\nU obrazloženju je, kao jedan od osnovnih razloga za donošenje novog zakona u oblasti nauke i istraživanja, navedena promena modela finansiranja naučno-istraživačke delatnosti. Ovo bi se moglo shvatiti kao jedan pokušaj države da možda zadrži mlade istraživače i naučnike da ostanu u Srbiji, ali ipak samo pokušaj. S obzirom na to da nema značajnog povećanja budžeta za naučno-istraživačku delatnost, da nema značajnog uključivanja privrede, dovodi se u pitanje primena ovog zakona u praksi.\nOno što bi predstavnici vlasti u Srbiji konačno morali da shvate je to da najveća šteta za državu jeste trenutni trend masovnog iseljavanja mladih ljudi koji odlaze sa namerom da se nikad više ovde ne vrate, a poseban problem u okviru tog problema je što je među njima sve veći broj obrazovanih ljudi za čije znanje i rad će država Srbija ostati uskraćena.\nVećina mladih naučnika, istraživača odlazi isključivo iz razloga ekonomske prirode, jer neko drugi je spreman da im ponudi više, tako će se i njemu vratiti više, a naša zemlja je u takvoj situaciji na višestrukom gubitku.\nAmandmani poslaničke grupe SRS su konstruktivni. Naše sugestije na ovaj predlog zakona su krajnje dobronamerne i ne vidim razlog za neprihvatanje onoga što je u interesu svih građana Srbije, a posebno onih ljudi koji se časno bave naukom i istraživanjima. Ti časni ljudi ne zaslužuju samo poštovanje, već ti ljudi mogu doneti progres Srbiji ako u njoj ostanu. U suprotnom, kao što sam već rekao, višestruki smo gubitnik. Hvala.\nDanas vodimo raspravu o izmeni zakona koju je iniciralo Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, za koju s pravom možemo reći da nije na ponos ministarstvu, niti ministru na čelu ministarstva, Zorane Mihajlović.\nOvim predlogom zakona o izmeni Zakona o naknadama za korišćenje javnih dobara, pomenuto ministarstvo i ministar Mihajlović žele da izmene visinu posebne naknade za upotrebu javnog puta, njegovog dela i putnog objekta, tj. visinu putarine.\nNaravno, izmena se odnosi na povećanje iznosa putarine za 12%, jer tako nešto se jedino moglo očekivati od vlasti koja se u potpunosti otuđila od naroda.\nGospođa Mihajlović, izgleda da ne zna da su najvećem broju stanovnika Republike Srbije plate i penzije tako male da je nemoguće preživeti. Ona očigledno misli da svi građani Srbije imaju koliko i ona ima, pa mogu da podnesu sva poskupljenja koja ovoj vlasti padne na pamet.\nIzgleda da ne zna da su autobuske stanice i aerodromi svakodnevno zakrčeni ogromnim brojem mladih ljudi koji odlaze iz Srbije, jer ovde ne mogu da se zaposle i žive život dostojnog čoveka. Ti mladi ljudi odlaze sa namerom da se više nikad ne vrate u Srbiju.\nPrema pisanju BBS „Njuz“ na srpskom, da Dan siromaštva 17. oktobra 2018. godine, u Srbiji je 500.000 ljudi bez sredstava za osnovne potrebe. Mesečna granica apsolutno siromaštva je bila 12.045,00 dinara, 268.000 ljudi je dobilo specijalnu pomoć, 35.000 korisnika je imala Narodna kuhinja. Izvor BBS „Njuz“ na srpskom je namerno uzet, jer ministar Mihajlović samo takve izvore i priznaje.\nGospođa ministar izgleda ne vidi propadanje srpskog poljoprivrednika, zbog uvozničkog lobija. Malo je poljoprivrednika koji mogu da budu zadovoljni trenutnom situacijom. Mnogo toga gospođa Mihajlović ne vidi. U stvari, ne želi da vidi, nju narod Srbije ne zanima. Nju zanima to što je direktor ili v.d. direktora JP „Putevi Srbije“ Zoran Drobnjak tražio do predsednika Srbije, Aleksandra Vučića da odobri poskupljenje putarine. I kada je on odobrio ovo poskupljenje, ministar Mihajlović se zaputila u Narodnu skupštinu da se poveća iznos putarina.\nNjoj je bitno ispuniti ono što kaže predsednik, kako se ne bi našla u njegovoj nemilosti. Da li je to u interesu građana Srbije, nju to ne zanima, a trebalo bi, jer se nalazi na čelu resornog ministarstva.\nJavnost u Srbiji je mogla da vidi izjavu Zorana Drobnjaka, direktora ili v.d. direktora JP „Putevi Srbije“, koju je dao 5. juna 2019. godine na pitanje – kako je ubedio predsednika Srbije da odobri poskupljenje putarine? Gospodin Drobnjak je tada rekao – rekao sam mu da je krpljenje rupa i održavanje puteva skupo i da ukoliko hoće da putevi budu dobri, mora povećati cenu putarina.\nO životu građana Srbije, dakle, odlučuje vlast iako ne znamo kako će se sva poskupljenja odraziti na obične građane u ovoj državi. Deo te Vlade vladajuće strukture je i već pomenuti gospodin Drobnjak za koga ne znamo da li je direktor, kako se on predstavlja ili v.d. direktora, kako piše na zvaničnoj internet strani JP „Putevi Srbije“.\nAko gospođa Mihajlović zna odgovor na ovo pitanje, može slobodno da podeli sa nama i čitavom javnošću Srbije, kao i odgovor na pitanje – koliko godina je proveo u statusu v.d. direktora i da li je to normalno? Inače, o bogatoj biografiji čoveka zaslužnog za povećanje putarine u Srbiji između ostalog može se videti da je krivičnu prijavu protiv njega vodila DRI zbog niza malverzacija i neregularnosti u izveštaju DRI o „Putevima Srbije“ u 2010. godini. Uočene nepravilnosti su više od 40 dodeljenih poslova, vrednih preko 300 miliona evra, a kao krivac je identifikovan Zoran Drobnjak.\nU izveštaju stoji da je on u otvorenim postupcima nabavke umesto tenderske komisije sam eliminisao ponude uz objašnjenje da su neispravne, a pred sam postupak otvaranja ponuda, menjao je članove komisije. Državni revizor je tada napisao i to da „Putevi“ nisu uplatili 158 miliona dinara za putarine i naknadu za korišćenje puteva od 2008. godine.\nU njegovoj biografiji stoji dalje i to da je prvostepenom presudom pred Specijalnim sudom u Beogradu, u julu 2017. godine osuđen na godinu dana zatvora zbog zloupotrebe službenog položaja prilikom izdavanja dozvole preduzeću „Nuba invest“, kao i da mu je tada izrečena zabrana rada na javnoj funkciji od tri godine.\nRadi se o davanju saglasnosti za izgradnju optičkog kabla pomenutom preduzeću, a Drobnjak je bio osumnjičen da je zloupotrebom službenom položaja oštetio državu za 2,5 miliona dinara.\nU jednom periodu se našao u sukobu interesa, istovremeno je bio akcionar preduzeća za puteve „Beograd“, koji je dugo godina dobijao najunosnije poslove od JP „Putevi Srbije“. Kasnije se pročulo da je te akcije ustupio u dobrotvorne svrhe domu za nezbrinutu decu „Zvečanska“.\nUmesto da nekog sa ovako bogatom biografijom, predsednik Srbije skloni sa važne funkcije koju ima, on mu je poslužio i odobrio je da poveća putarine, a ministar Mihajlović je izašla pred Narodnu skupštinu sa ovim predlogom zakona da to sprovede u delo. Kolika je šteta zbog svih ovih činjenica, građani Srbije će proceniti sami.\nVažno je istaći i to da je u januaru 2017. godine povećana putarina za 10%. Sada je izvesno da će biti povećana za još 12%, umesto da se oni koji se rasipnički ponašaju sa državnim novcem sklanjaju sa mesta na kojima su rasipali državni novac, imamo situaciju da su oni i dalje na istim mestima i da odlučuju o tome da se građanima neprekidno povećavaju nameti. To nije dobra praksa i konačno bi trebalo prestati sa tim, jer sve ima svoje granice, pa i izdržljivost građana.\nAko su predložena rešenja zakonska materija, naknada za korišćenje, uređenje javnih dobara zakonom, u sferi davanja pravne sigurnosti, privredi, razvoju privrede, nije sagledan jug Srbije novim autoputem i da umesto putna infrastruktura podstiče razvoj privrede i veći standard građana, u ovom slučaju je sasvim drugačije. Leskovac je udaljen od autoputa sedam kilometara. Zahtev građana Predejana i odluke Skupštine grada Leskovca nisu prihvaćeni od prethodnog režima da petlja izlaz bude na suprotnoj strani u okviru motel Predejane, kako bi nastavio da funkcioniše i proširuje svoje kapacitete. U interesu građana Leskovca sada imamo smanjenje poslovanja za 30% manje.\nPomenutom realizacijom stvorili bi se uslovi za podsticaj razvoja Crne Trave, Vlasinskog jezera i razvoj stočarstva sa već postojećom savremenom farmom na Čemerniku.\nNeprihvatanje pomenutih zahteva sada imamo i imaćemo problem kosina u Grdeličkoj klisuri i Preljinama. Osiromašenje građana Leskovca i iseljavanje sa pomenutih područja.


Od prve transplantacije bubrega prošlo 30 godina - Smedia\nOd prve transplantacije bubrega prošlo 30 godina\n07.10.2016 | 19:28\nSkupu je prisustvovao veliki broj lekara i pripadnika stručne javnosti, te pacijenata kojima su uspešno transplantirani bubrezi, među kojima su bili i članovi transplantacionog tima koji je 1986. godine izvršio tu prvu transplantaciju bubrega u KCV.\nPokrajinski sekretar za zdravstvo Zoran Gojković je rekao novinarima da je u Kliničkom centru Vojvodine od te prve transplantacije pre tačno tri decenije, izvršeno ukupno 255 transplantacija bubrega.\nUpravnik Klinike za vaskularnu i transplantacionu hirurgiju i korukovodilac transplantacionog tima KCV Vladan Popović rekao je novnarima da transplantacija kao program predsatvlja jedan od najznačajnijih programa Kliničkog centra Vojvodine, po čemu se, kako je istakao, KCV razlikuje od ostalih kliničkih centara u Srbiji.\n"Značaj transplantacije je ogroman, o čemu svedoči i podatak...


Video - Trening od 23 minuta: "Pike, odlazi, ti si bolestan!" | BN\nVideo - Trening od 23 minuta: "Pike, odlazi, ti si bolestan!"\nFudbaler Barselone Đerar Pike, koji otvoreno podržava nezavisnost Katalonije, dočekan je zvižducima u Madridu na treningu reprezentacije Španije.\nFudbal 03.10.2017 | 16:45\nNavijači Španije su fudbalera Barselone dočekali zvižducima i povicima "Pike, odlazi".\nIsti navijač je nastavio da govori: "Pike ne zaslužuje da bude u sastavu Španije, on to ne zaslužuje. Teraju me da sklonim transparent koji po meni nije uvredljiv. Ja samo govorim ono što mislim. Pike je odvratan i nije trebalo da dođe", rekao je taj navijač, prenose španski mediji.\nJedan deo prisutnih navijača je posle tih reči počeo da aplaudira i da uzvikuje: "Sloboda izražavanja", "Odlazi".\nOn je najavio da će napustiti reprezentaciju ako to od njega zatraže selektor ili Fudbalski savez Španije.\nPike je za reprezentaciju Španije odigrao 91 utakmicu i bio je deo nacionalnog tima koji je osvojio Svetsko prvenstvo 2010. i Evropsko prvenstvo dve godine kasnije. On je ranije najavio da će se povući iz reprezentacije nakon Svetskog prvenstva 2018. godine.\nFudbaleri Barselone su u nedelju odigrali meč protiv Las Palmasa pred praznim tribinama stadiona 'Kamp Nou', pošto španska liga nije dozvolila da utakmica bude odložena.\nU nedelju je održan referendum o nezavisnosti Katalonije. Izašlo je nešto više od 40 odsto upisanih birača, a 90 odsto je glasalo za nezavisnost.\nZvaničnici su saopštili da je više od 890 civila i oko 430 policajaca povređeno u sukobima jer je centralna vlada pokušala da zaustavi referendum o nezavisnosti Katalonije, koji vlasti u Madridu smatraju neustavnim.\nU znak protesta zbog postupanja policije, vodeći katalonski sindikati i udruženja pozvali su građane da u utorak stupe u generalni štrajk. Barselona je najavila da će se pridružiti štrajku.


U KONKURENCIJI 58 PRIJEDLOGA: Odabrano 10 projekata za modernizaciju Banjaluke | Banjaluka.net\nU KONKURENCIJI 58 PRIJEDLOGA: Odabrano 10 projekata za modernizaciju Banjaluke\nDeset projekata za modernizaciju Banjaluke izabrano je u konkurenciji 58 prijedloga i uskoro će biti realizovano, rečeno je danas na konferenciji za novinare u banjalučkom Inovacionom centru.\nGradonačelnik Igor Radojičić rekao je da je koncept pametnog grada jedno od četiri strateška opredjeljenja Strategije razvoja grada i istakao da će realizacija izabranih projekata biti prvi korak u projektu “Banjaluka – grad budućnosti”.\nRiječ je o projektu koji zajednički realizuju Gradska uprava Banjaluke, UNDP i Ministarstvo za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske, a čiji je ukupni finansijski okvir 500.000 KM.\nRadojičić je naveo da je riječ o modernizaciji usluga, odnosno o uvođenju informacionih tehnologija u sve sfere društva, a kao prioritetne definisane su oblasti: saobraćaj, zaštita životne sredine, energetska efikasnost i elektronska uprava.\n“Finansijski okvir je 500.000 KM, a odabrani su projekti iz oblasti odlaganja i selekcije otpada, nekoliko projekata se odnosi na saobraćaj, zatim na optimizaciju potrošnje električne energije u javnoj rasvjeti, bezbjednost u saobraćaju, ponudu poljoprivrednih proizvoda posredstvom aplikacije, te projekat o signalizaciji na određenom broju raskrsnica za osobe sa invaliditetom”, rekao je Radojičić.\nMinistar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske Srđan Rajčević istakao je da se izborom ovih projekata pravi ogroman iskorak u pravcu realizacije koncepta pametnih gradova.\n“Banjaluka bi na ovaj način trebalo da dobije nove obrise i sigurno predstavlja grad koji razumije potrebu za tehnološkim unapređenjem. Nakon Banjaluke ćemo ići širom Srpske da neki od ovih projekata ponovimo i u drugim gradovima”, najavio je Rajčević.\nRezidentni predstavnik UNDP-a u BiH Stelijana Nedera rekla je da je 10 najboljih izabrano u konkurenciji 58 prijedloga i istakla da su prijedlozi veoma kvalitetni i da Gradska uprava ima strateški cilj, a to je modernizacija grada i aktivnosti u njemu.\n“Realizacijom javnog poziva pokazano je da kod građana Banjaluke postoje kreativnost i želja da doprinesu boljitku svog grada. Vidimo Banjaluku kao glavnog partnera i dobar primjer za ostale gradove u BiH”, naglasila je Nedera.\nProjekat “Banjaluka grad budućnosti” zajednički su pokrenuli UNDP i Gradska uprava Banjaluke uz podršku Ministarstva za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo. UNDP je u projektu učestvovao sa 260.000 KM, Ministarstvo sa 150.000 KM, a Grad sa 100.000 KM.\nJavni poziv “Banjaluka – grad budućnosti”, za prijedloge organizacija civilnog društva, privatnog sektora, univerziteta, medija, javnih institucija koje nude inovativna rješenja zasnovana na pametnim tehnologijama, za unapređenje i savremena rješenja u oblasti administracije, komunalnih poslova, saobraćaja i energetske efikasnosti, trajao je od 1. do 26. juna.\nOznake: "Banjaluka-grad budućnosti", Igor Radojičić, Srđan Rajčević, UNDP\nMlada glumica se družila sa banjalučkim policajcima\nRajčević: Nastavak podrške projektima koji će građanima olakšati život\nVučić u avionu uživao u sarajevskim ćevapima\nObezbijeđena podrška osamostaljivanju i pronalasku posla mladima bez roditeljskog staranja\nPočeo odvoz građevinskog otpada kod nekadašnjeg kina “Kozara”


Objavljena prva tizer-fotografija dokumentarca o bendu The Cure – Bosonoga\nObjavljena prva tizer-fotografija dokumentarca o bendu The Cure\nRedakcija 18 Aprila, 2019 0 0\nRežiser Tim Pope je objavio prvu tizer-fotografiju dokumentarnog filma o kultnom bendu The Cure.\nDokumentarac će se fokusirati na 40. godišnjicu benda The Cure, koji je proslavio 40 godina svog debitantskog singla “Killing An Arab“ prošle godine, grandioznim nastupom u Hyde Park-u.\nDodatnom uzbuđenju je doprinijela informacija da je u pripremi dugoočekivani 14. album po redu ovog rok sastava, inače prvi u poslednjih 10 godina, koji je sam Robert Smit opisao kao “nevjerovatno intenzivan”.\nPjevač je dodao da je inspiracija za novi album potekla i od činjenice da su nedavno primljeni u Kuću slavnih rokenrola (Rock & Roll Hall of Fame).\nDodatni detalji o filmu, kao i datum objavljivanja, još uvijek su nepoznati.\nPrethodni članakTrejler za film “The Perfection”: Netflix donosi novi uvrnuti horor sa Alison Vilijams (VIDEO)\nSledeći članakVelika imena sedme umjetnosti u trci za Zlatnu palmu ove godine u Kanu


Pokušali ukrasti transformator iz trafo-stanice u Banjaluci – Banjaluka24\nZbog pokušaja krađe transformatora iz trafo-stanice u blizini vrela Sredovac od jutros traje prekid u isporuci struje dijelu mještana banjalučkog naselja Motike, saznaju “Nezavisne“.\nKako saznajemo, mještani Motika su jutros u 8.05 časova prijavili nestanak struje nakon čega je terenska ekipa “Elektrokrajine” izašla na lice mjesta i konstatovala da su nepoznate osobe iskrivile nosač transformatora sa stubne trafo-stanice, pokidale rastavljač i oborile transformator na zemlju.\n“Riječ je o očitom pokušaju krađe transformatora pri čemu je plan lopova ili više njih najvjerovatnije omeo brzi dolazak ekipe električara.\n“Elektrokrajina” je ovaj slučaj prijavila policiji koja je izašla na lice mjesta i sačinila zapisnik”, kazao je izvor “Nezavisnih”. Iz “Elektrokrajine” su rekli da je na stubnoj trafo stanici (STS) “Motike Sredovac” pričinjena velika šteta, prije svega na transformatoru, kao i nosaču trafoa.\n“Naši električari rade na sanaciji ovog složenog kvara koji će, između ostalog, zahtjevati vraćanje nosača u ispravni položaj i ugradnju novog transformatora. Sanacija kvara i uspostavljanje uredog napajanja električnom energijom tog dijela Motika očekujemo u kasnim poslijepodnevnim časovima”, naveli su iz “Elektrokrajine”.\nDodali su da osuđuju krivično djelo oštećenja imovine koje je dovelo do nestanka električne energije dijelu potrošača u Motikama, te izražavaju punu podršku radu policije u pronalasku počinilaca.\nBanjalučanin dominira u svijetu robota


Firme : Drveni tanjiri - Ovali drveni 12.09.2019 - ID 83299758 - KupujemProdajem\nFirme > Firme | Ugostiteljstvo > ID oglasa: #83299758 (postavljen: pre 5 dana)\nDrveni tanjiri - Ovali drveni\nDrveni tanjiri rucni rad. Izradjeni od jednog komada veoma kvalitetnog kuvanog bukovog drveta, nisu lepljeni kao sto nailazite. Idealni za kafane, restorane, sl ugostiteljske objekte, kao i za u domacinstvu. Pogledajte i ostale moje oglase\nForce gedore torex 3/8\nOdlicna saradnja, svaka preporuka za člana. Najvisa ocena 10+ !\nKombinirka Hobi 82\nSve preporuke za saradnju sa ovim članom, skroz korektan kupac! Sve najbolje!\nSrce u srcu - Poklon\nČista 10- ka\nPotezni ger scheppach novo\nOdlicna saradnja sve preporuke , cista 10\nTanjiri drveni - Tanjiri ovalni - Ovali\nVelika preporuka za ovog člana, jako je korektan i sve je dogovoreno u par poruka!


Đikić: Godina koju je "pojela vlast" - Klix.ba\nBiH Đikić: Godina koju je "pojela vlast"\nĐikić: Godina koju je "pojela vlast"\n25.12.2013. u 11:47\nOcjenjujući 2013. godinu na planu borbe protiv korupcije može se konstatovati da ne samo da nije postignut napredak već je vladajuća koalicija nastavila, kao i 2012., aktivno raditi na destrukciji postojećeg zakonskog okvira i institucija za borbu protiv korupcije, smatra predsjedavajući Odbora direktora Transparency International BiH Emir Đikić.\nĐikić kaže da su brojni primjeri takve prakse, koji uključuju devastaciju Zakona o sukobu interesa, Zakona o javnim nabavkama, kontinuirane pokušaje rigidnijeg reguliranja pristupa informacijama.\nNa polju primjene zakona, smatra, situacija je još složenija.\n"Pravosudne i institucije za provođenje zakona nalaze se pod direktnom političkom kontrolom, stoga i ne iznenađuje činjenica da procesuiranje političke korupcije u kontinuitetu izostaje, a oni slučajevi koji se otvore plod su međusobnih političkih obračuna. Brojne afere koje su se i u medijima u velikoj mjeri pojavljivale vezane za kapitalne investicije kao što su gradnja autoputeva ili funkcionisanje javnih kompanija ostale su van domašaja pravosuđa", kazao je Đikić.\nZaključio je da zbog toga 2013. godinu slobodno možemo u segmentu borbe protiv korupcije nazvati "godinom koju je pojela vlast".\n"Budući da je 2014. izborna godina očekivati je jačanje demagoške i predizborne borbe protiv korupcije, a za realnu borbu protiv korupcije ćemo ipak morati čekati neku novu vlast koja će biti spremna i imati dovoljno političke volje i snage da započne obračun s ovom pošasti", smatra predsjedavajući Odbora direktora TIBiH Emir Đikić.\nprije 21h 15m 169\nprije 22h 42m 117\nprije 14h 6m 87


Sindrom srednjeg djeteta - Glas Srpske\nGS 15.11.2021 16:29\nIako ne postoji jasan konsenzus, psihologija ličnosti brani ideju da pojedinci razvijaju određene osobine u zavisnosti od redoslijeda rođenja.\nČini se da starija i mlađa braća i sestre dobijaju najviše pažnje, dok oni u sredini mogu da se osjećaju zanemareno, a to može da ih dovede do razvoja sindroma srednjeg djeteta.\nKako red rođenja utiče na pojedince?\nPrema psiholozima Laureu Fiaseu i Vasilisu Saroglou, redoslijed rođenja presudno utiče na karakter i ličnost pojedinaca. Na primjer, starija braća i sestre, budući da su prvorođeni, obično su odgovorniji i ambiciozniji, a preuzimaju i vodeću ulogu.\nS druge strane imamo najmlađu braću i sestre, koji imaju tendenciju da "ukradu" svu pažnju i simpatije ne samo svojih roditelja i druge rodbine nego i pojedinaca koji nisu dio porodičnog kruga.\nŠto se tiče srednje braće i sestara, njihov položaj u porodici više nije jasan kao prije i ponekad dobijaju manje pažnje od roditelja.\nUčinci sindroma srednjeg djeteta\nČesto roditelji usmjeravaju svu svoju pažnju na najmlađu djecu, pogotovo u periodu nakon samog rođenja. To utiče na količinu naklonosti koju posvećuju, ostaloj djeci. U slučaju najstarije braće i sestara, oni više ne zahtijevaju preteranu pažnju roditelja, jer su je tokom djetinjstva dobili.\nŠto se tiče srednje braće i sestara, mogu da imaju osjećaj ignorisanosti. Kao rezultat, mogu da reaguju na tu situaciju tražeći pažnju; mogu da manifestuju negativno ponašanje, pokazuju drugačiji temperament itd. To čine kako bi se izdvojili od svoje braće i sestara.\nPostoji mogućnost da će se osjećati isključeno jer ne mogu da pronađu prikladno mjesto u porodici, pa bi svoje mjesto mogli da potraže negdje drugo, a najčešće kod prijatelja.\nGlavne karakteristike srednjeg djeteta\nKako kaže psiholog Kevin Leman, srednja djeca su sklona razvijanju izvrsnih pregovaračkih vještina, pa bi mogla da prigrle ulogu porodičnog mirotvorca.\nS druge strane, kao djeca koja su tražila pažnju u vanroditeljskim odnosima, postaju jako društvene osobe, odnosno uče da cijene druge odnose i tako s vremenom razvijaju vještine za stvaranje prijateljstava i intimnih odnosa.\nImajući to na umu, druge značajne društvene karakteristike koje imaju srednja djeca su odanost i vijernost, s obzirom na to da duboko cijene svoje prijatelje i partnere.\n27. 01. 2022 21:39\n26. 01. 2022 14:16\n26. 01. 2022 12:09\nVolite da sjedite do kasno i pijete alkohol? Istraživanje otkrilo šta to zapravo znači


BOBI SVE ZAPREPASTIO! Napali su Srbina pre meča, a EVO KAKO SU SE PROVELI! (VIDEO) - Informer Ad\nBoban Marjanović je pre meča Dalas Maveriksa i Boston Seltiksa (109:103) napravio šou u svom stilu\nBobi se na zanimljiv način "zagrevao" za utakmicu. Glumio je srpski reprezentativac telohranitelja jednom saigraču.\nDrugi su uporno pokušavali da dođu do njega, ali pored Bobija nisu mogli. Srbin ih je "pobacao" na sve strane. Čak i stampedo koji je krenuo prema njemu nije mogao da učini ništa:\nNaravno, u pitanju je šala. Igrači Maveriksa se baš drobro zabavljaju.\nPRESLATKO! Jokić se igra sa devojčicom, zbog ovoga Nikolu deca obožavaju (VIDEO)\nBobi vs the world 🌎 #MFFL | @BobanMarjanovic pic.twitter.com/KSEtIgRfxt — Dallas Mavericks (@dallasmavs) December 19, 2019\nKošarka sport NBA Boban Marjanović Dalas Maveriks


Agroplus | Poljoprivredni portal | Serijal: Vode Severne Bačke (10)\nVode severne Bačke\nSerijal: Vode Severne Bačke (10)\nRadovi za III monografiju VODE SEVERNE BAČKE u ediciji „Tija voda“\nSisari severne Bačke\nSastav i struktura faune sisara Severne Bačke, na prostoru koji je obuhvaćen rečicama Kereš, Čik i Krivaja, te jezerima Palić i Ludaš, odraz je stanja postojećih ekosistema i njihovog prostornog rasporeda. Kao i većem delu Vojvodine, ovom području pečat daje kulturna stepa, ali ipak, jedinstven predeoni lik uslovljava postojanje još očuvanih fragmenata različitih prirodnih staništa. Ostaci slatina, peščare i stepe, smenjuju se sa šumama zabarenih staništa, poplavnim, te kserofilnim šumama, močvarama, barskim staništima i močvarnim livadama. Voćnjaci i vinogradi na peskovima takođe su specifičnost ovoga prostora.\nTeriofauna ovoga područja se može smatrati gotovo neistraženom, u smislu postojanja egzaktnih podataka. Sporadični faunistički podaci (Savić 1982, Paunović 1997), kao i višegodišnje studije populacione dinamike sitnih sisara – mišolikih glodara (Mikes&Habijan-Mikes, 1986) u kulturnoj stepi, te podaci za širi region i pojedinačna okolna područja, dopunjeni su našim nalazima, prvenstveno sitnih sisara, dobijeni uzorkovanjem lovnim klopkama (preklopnog tipa i lovnim jamama), te analizom izbljuvaka sova, na pojedinim lokalitetima Selevenjskih pustara, Subotičko-Horgoške peščare i Ludaškog jezera. Podatke o krupnijim vrstama, naročito uzgojnih vrsta divljači, daju postojeće lovne osnove.\nRelativno visok diverzitet postojećih staništa dozvoljava da se popis registrovanih vrsta sisara dopuni potencijalnim – očekivanim vrstama. Za relevantnu faunističku listu, a još više za utvrđivanje stanja prisutnosti, te dinamizma rasta, razvoja, disperzije i distribucije populacija pojedinih vrsta, neophodna su kompleksna, dugoročna istraživanja.\nTeriofaunu opisivanog područja, u odnosu na biomski spektar, karakteriše dominacija bioma stepe i šumo-stepe, sa elementima južnoevropskih, pretežno listopadnih šuma. U ekološkom smislu, ovaj prostor odlikuje značajno prisustvo vrsta široke valence staništa, u grupi ljiljaka i zverova, a naročito glodara, koje odlikuje i mestimično visoka brojnost.\nRed bubojeda (Insectivora) karakteriše prisustvo varsta širokog rasprostranjenja i široke ekološke valence, kao što su jež (Erinaceus concolor) i krtica (Talpa europaea), te od rovčica šumska (Sorex araneus), poljska (Crocidura leucodon) i baštenska rovči ca (C. suaveolens). [umska rovčica (registrovana na nekoliko lokaliteta “Selevenjskih pustara”) pojavljuje se na ovom području kao indikator nekadašnjih, danas iskrčenih šuma. Kao potencijalna vrsta, može se pomenuti i mala rovčica (Sorex minutus). Močvarna rovčica (Neomys anomalus) je, među rovčicama, naročito interesantna sa aspekta zaštite prirode, budući da je, kao vrsta vezana za vodena i vlažna staništa, naročito ugrožena sužavanjem i nestajanjem “životnog prostora”.\nRed ljiljaka (Chiroptera), obuhvata veliki broj vrsta sisara, koji, kao specifična životna forma – leteći sisari i predatori noćnih letećih insekata, imaju višestruki značaj u ekosistemima čiji su članovi, a nesumnjiva je i njihova “korisna” funkcija sa aspekta ljudske ekonomije. Ipak ova grupa je kod nas izuzetno malo proučavana, pa tako i na opisivanom području. Jedine podatke daje Paunović (1997) o registrovanim vrstama u okolini Ludaškog jezera. To su: vodeni večernjak (Myotis daubentoni), barski večernjak (M. dasycneme), šumski slepi mišić (Pipistrelus nathusii) i srednji noćnik (Nyctalus noctula). S obzirom na postojeća staništa, kao i poznavanje faune nekih okolnih područja, isti autor, kao potencijalne navodi još 11 vrsta. Ova grupa sisara svakako zaslužuje više pažnje u budućim istraživanjima, a posebno u odnosu na neophodnost preduzimanja adekvatnih mera i aktivnosti na njihovoj zaštiti (sve vrste su u Srbiji zaštićene zakonom kao prirodne retkosti), jer su mnogostruko ugroženi, kod nas kao i u celoj Evropi, kako nestajanjem prirodnih staništa i zimovališta, tako i upotrebom hemijskih sredstava u poljoprivredi i šumarstvu.\nZec (Lepus europaeus); agroportal.hr\nRed zečeva (Lagomorpha) predstavlja jedina vrsta kod nas – zec (Lepus europaeus). Ova vrsta, mada prilagođena uslovima kulturne stepe, istovremeno je i česta žrtva mehanizacije i hemizacije u poljoprivredi. S obzirom da se ubraja u tzv. “plemenitu divljač”, o njoj se vodi briga, lovostajem, kao i utvrđivanjem lovnih kvota, koje nastaju kao rezultat permanentnog praćenja stanja populacija kroz uzrasnu i polnu strukturu.\nRed glodara (Rodentia) predstavlja kako po broju vrsta, tako i po brojnosti unutar pojedinih vrsta najznačajniju grupu teriofaune opisivanog područja. U okviru ovoga reda veoma česte, sa relativno visokom brojnošću, prisutne na gotovo svim tipovima staništa su vrste: poljski miš (Apodemus sylvaticus) najčešće registrovana vrsta na poljoprivrednim kulturama, bagremovim šumama i čistinama, tršćacima Selevenjskih pustara i okoline Subotice; i domaći miš (Mus musculus) sinantropna vrsta podjednako česta na poljoprivrednim kulturama i ekotonima različitih biotopa, kao i u ljudskim naseljima, gde joj se priduržuje i vrsta Ratus norvegicus – sivi pacov. Prugasti miš (Apodemus agrarius) nastanjuje uglavnom ekotone – vrzine i živice između livadskih, šumskih i močvarnih biotopa, kao i oraničnih površina. Među miševima se kao najređa vrsta javlja patuljasti miš (Micromys minutus) uvršten u spisak zaštićenih životinjskih vrsta, a od potencijalnih valja pomenuti stepskog miša (Apodemus microps), registrovanog na sličnim područjima u Severnom Banatu (Habijan-Mikes et al. 1996).\nKao moguću vrstu izdvajamo stepskog skočimiša (Sicista subtilis), za koga postoje odgovarajuća staništa – travna područja sa grmljem na prostoru Subotičko-Horgoške peščre i Selevenjskih pustara. Ostatke ove vrste je Schmidt (1971) nalazio u izbljuvcima sova, na susednim područjima u Mađarskoj, dok je kod nas registrovana jedino na Deliblatskoj peščari (Tvrtković & Džukić, 1974). Stepski skočimiš se u Vojvodini nalazi na južnoj granici svoga areala. I ova vrsta je u Srbiji zaštićena zakonom kao prirodna retkost prve kategorije.\nTipična vrsta otvorenih staništa, izuzetno dobro prilagođena uslovima kulturne stepe je hrčak (Cricetus cricetus), koji mestimično, u godinama visoke brojnosti, uzrokuje velike štete poljoprivrednim kulturama.\nU grupi voluharica se, kao najčešća vrsta livada, pašnjaka i tršćaka, ali i agrobiocenoza registruje poljska voluharica (Microtus arvalis) koja, takođe, u godinama ciklične prenamnoženosti, može da izazove značajne štete na poljoprivrednim površinama, a naročito lucerištima. Istovremeno ova vrsta predstavlja bazu ishrane dnevnih i noćnih ptica grabljivica (najčešća vrsta u izbljuvcima sova), kao i mesojedih sisara.\nPoljska voluharica (Microtus arvalis); Genera:hr\nLivadska voluharica (Microtus agrestis), vrsta čija se južna granica areala nalazi na području Vojvodine registrovana je na Ludaškom jezeru, ali i u široj okolini opisivanog područja (Doroslovo, Mokrin – Jazovo). Relativno retki nalazi ove vrste uslovljeni su niskom brojnošću i manjom gustinom što je karakteristično za rubne populacije. Kao takva livadska voluharica se nalazi na listi prirodnih retkosti. Za zaštitu u celoj Srbiji se predlaže i vodena voluharica (Arvicola terrestris),- dosada štićena samo u brdskoplaninskim područjima, koja je, budući da je član veoma ugroženih vodenih i močvarnih ekosistema, postala već prilično retka na našim prostorima. Na opisivanom području registruje se i vrsta Pitymys subterraneus – podzemna voluharica (samo u izbljuvcima sova).\nZavod za zaštitu prirode Srbije, Novi Sad


Janjušević: Novo zamagljivanje javnosti\nOvonedjeljni komentator aktuelne crnogorske političke zbilje je analitičar Dragiša Janjušević, predsjednik Centra za političku edukaciju.\nRSE: Uopšteno govoreći, priprema li se veliko pospremanje na crnogorskoj opozicionoj sceni? U par dana imamo najavu bivšeg poslanika Pozitivne, Dritana Abazovića, da se pomaljaju konture Građanskog pokreta, konstataciju Gorana Danilovića kako Demokratski Front mora da se reformiše. Predstoji kongres Socijalističke narodne partije, koja će, ili izabrati novog, ili potvrditi dosadašnjeg lidera. Kakav je vaš zbirni utisak, jesu li neminovne promjene i kadrovska flitriranja kod dosadašnjih aktera opozicione scene?\nJanjušević: Ono što je sigurno i što se nameće kao imperativ pred cjelokupnom opozicijom, jeste neminovnost promjena, neminovnost drugačijeg pristupa, kako u političkom djelovanju, tako i u osmišljavanju dugoročne strategije za borbu protiv aktuelne vlasti.\nČinjenica je da 25 godina imamo jednu neuspješnu borbu protiv Demokratske partije socijalista i njenih koalicionih partnera. To se generalno nameće kao imperativ pred svakom opozicionom partijom, prvenstveno u personalnim rješenjima i u političkom djelovanju, političkoj metodologiji, pristupima, kako osmisliti strategiju i taktiku u borbi protiv aktuelne vlasti.\nRSE: Nezavisni poslanik Dritan Abazović saopštio je da je u toku formiranje građanskog pokreta, koji će počivati na euroatlantskim vrijednostima, a sa programskim akcentom na ekonomiju. Vi ste nedavno primijetili kako nova forma političkog djelovanja ima šansi jedino ako animira građansko biračko tijelo, ali i uđe u glasačko dvorište vladajućeg DPS. Ulazimo li u novu fazu drobljenja, usitnjavanja opozicije, ili je moguće da se stvara kvalitativno nova ponuda koja vremenom može poprimiti karakter ozbiljne alternative vladajućoj koaliciji?\nJanjušević: Dobro ste zapazili akcenat koji smo stavili u Centru za političku edukaciju na sve dosadašnje pokušaje novih pokreta, partija, udruženja, koji su imali opozicioni predznak jer su se oni kretali u tom začaranom krugu opozicionog biračkog tijela.\nOpoziciono biračko tijelo je prelazilo iz jedne partije u drugu, iz jedne forme u drugu, a u konačnom zbiru nije rezultiralo ničim novim, odnosno nije uspjelo da ugrozi rezultat DPS-a i njenih koalicionih partnera.\nPokušaj gospodina Abazovića jedino ima smisla ukoliko se napravi prodor ka novom građanskom biračkom tijelu, koje je dosada apstiniralo ili ukoliko se eventualno napravi prodor ka biračkom tijelu DPS-a jer je do sada bilo jako teško ući u njihovo političko dvorište i jako ih je teško ugroziti spolja, bilo kroz novu političku partiju, udruženje ili neku formu koja se politički kandiduje i nameće.\nNjegov pokušaj jeste dobar sa nivoa političke ideje, ali sa nivoa političke prakse, on ima u sebi nekoliko manjkavosti i Ahilovih peta. Kao pokret, on je za jednokratnu upotrebu iz razloga što ne može da djeluje na duže staze jer na duže staze mora imati jasniji, precizniji, određeniji program.\nDosta je otvorenih pitanja u opoziciji, kako u domenu formiranja novih političkih subjekata, tako i u transformaciji već postojećih.\nRSE: Ostaje da vidimo hoće li najavljeni građanski pokret biti samostalni politički subjekat ili novo krilo, kontinuitet nekog reformisanog Demokratskog Fronta sa Miodragom Lekićem u centru. No, koliko će zapravo odlučujuće, na dalja politička dešavanja, uticati epilog unutarstranačkih izbora u SNP? Koliko će tu biti ključna činjenica da li će Aleksa Bečić uspjeti da preuzme kormilo partije?\nJanjušević: Kongres SNP-a će također dosta uticati na projekt objedinjavanja ili razjedinjavanja opozicione scene u Crnoj Gori. Bio sam nedavno vrlo direktan kada sam rekao da, ukoliko pobjedi gospodin Milić, bojim se da ćemo imati jednu nedefinisanu i maglovitu opozicionu politiku SNP-a, dok bi u slučaju pobjede gospodina Bečića mogla da dobije novu fizionomiju zbog njegove energičnosti, mladosti, novine, svježine koju je unio sa podgoričkim izborima.\nUkoliko gospodin Bečić pobjedi, SNP sigurno kreće ka jednom novijem opozicionom načinu djelovanja i modernijem pristupu politici, dok, ukoliko gospodin Milić pobjedi na stranačkom kongresu, SNP bi ostao u nedefinisanim, neuravnoteženim opozicionim djelovanjima.\nRSE: U međuvremenu, lideri Pokreta za Promjene i Nove, Nebojša Medojević i Andrija Mandić, zagovaraju ulične proteste, za koje vjeruju da su sazreli kao način da se smijeni aktuelna vlast. Iako im na ruku ide sve veće ekonomsko - socijalno nezadovoljstvo, imamo već u nedjelju održavanje velikog protesta radnika u Rožaju, koliko ipak, uzimajući u obzir dosadašnje iskustvo, protesti imaju šanse za uspjeh?\nJanjušević: Ne znam koliko im je tajming, koji su odabrali, adekvatan. Mislim da im ekonomska situacija ide na ruku, ali nisam siguran koliko im ostale okolnosti idu na ruku jer kada se opredjelite za proteste, treba da postoji jak politički razlog.\nOni su do sada preskočili aferu Snimak, kao određeni motiv za političke proteste, rezultate predsjedničkih izbora, koji su osporavali kao motiv za kontinuirane proteste. Sada se ulazi u proteste, a s druge strane se ide u izbore u Herceg Novom, tako da ima određenih protivrječnosti i manjkavosti.\nMislim da nemaju određenu koordinaciju djelovanja, što se tiče najave protesta, a isto tako ne vidim neko veliko saglasje unutar ostalih opozicionih subjekata i neku jasnu koordinaciju i precizniju organizaciju u koju bi se uključio nevladin sektor, nezavisni intelektualci, pojedinci.\nViše to vidim kao jednu ishitrenu odluku i politički potez. Ne znam koliko mogu da im budu politički isplativi protesti u ovom trenutku. Ekonomska situacija im sada ide na ruku, uz nedostatak koordinacije i svega ovoga što smo već pobrojali.\nRSE: Koliko ta "iznebuha" inicijativa za ulične proteste može da ima veze upravo sa dešavanjima unutar DF-a i mogućih prestrojavanja unutar tog političkog saveza?\nJanjušević: Možda žele da odlože transformaciju fronta i odlože pitanje gdje bi odgovornost svih konstituenata ponaosob došla na dnevni red, odnosno preispitivanje, pogotovo liderskog učešća konstituenata u svim tim dešavanjima. Vjerovatno to može biti i neki politički trik ili gaf, da se malo odloži pitanje transformacije ili da polako padne u zaborav.\nRSE: Novi Evropski komesar, Johanes Han, podvukao je u razgovoru sa ministrom policije, Raškom Konjevićem iz SDP-a, kako su u sljedećoj godini neophodni konkretni rezultati u jačanju vladavine prava. Da li redefinicija odnosa u vladajućoj koaliciji na državnom nivou, koja je završena dogovorom Đukanovića i Krivokapića, može značiti neki zaokret u stvaranju političke volje da se na planu borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala preduzmu odlučnije akcije?\nJanjušević: Ne vidim nikakav zaokret. Tu će biti samo formalno - papirološko redefinisanje odnosa i možda neka rotirajuća mjesta u prekomponovanju Vlada i izbora za nova i upražnjena ministarska mjesta. Zaista ne vidim u borbi protiv korupcije nikakav ozbiljniji korak, pogotovo protiv korupcije na visokom nivou.\nPostoji samo zamagljivanje javnosti a to nam pokazuje novi izbor Komisije za sprečavanje sukoba interesa. To pokazuje i novi Zakon o borbi protiv korupcije. Vidjećemo i u predstojećim događanjima i u samom formiranju Agencije za borbu protiv korupcije.\nNaše pretpostavke su da se ništa senzacionalno, novo i nikakav veliki pomak neće dogoditi u borbi protiv korupcije na visokom nivou. Mislim da vladajuća koalicija svjesno ulazi u prostor gdje u narednih pet godina neće biti proširenja u EU.


ЕВРОПСКА НЕДЕЉА ЈАВНОГ ЗДРАВЉА Петак, 21. мај: „НЕ ОСТАВЉАЈУЋИ НИКОГА ИЗА СЕБЕ“\nZdravstvene nejednakosti; ranjive grupe npr. migranti, etničke manjine, beskućnici, slabo plaćeni radnici; socijalna zaštita; (porodično) nasilje nad ženama i decom; raznovrsnost zdravstvenih dimenzija (npr. kultura, pol, verska uverenja, bračni status, etnička pripadnost, roditeljski status, starost, obrazovanje, fizičke i mentalne sposobnosti, prihodi, seksualna orijentacija, zanimanje, jezik, geografski položaj); Univerzalno zdravstveno pokriće; Svetski dan kulturne raznolikosti za dijalog i razvoj; Kolebanje oko vakcine (pošto su oni koji su u nepovoljnijem položaju manje spremni da imaju vakcine)\n„Izgraditi iznova bolje“ postala je mantra. To je važno, ali moramo da „izgradimo iznova pravičnije“. Nivoi socijalne, ekološke i ekonomske nejednakosti u društvu štete zdravlju i blagostanju. (Izvor: Institute of Health Equity)\nObezbeđivanje pristupa svima dostupnoj zdravstvenoj zaštiti je vitalni deo postizanja opšte zdravstvene zaštite i zdravlja za sve. (Izvor: WHO Europe)\nPandemija COVID-19 pokazuje značaj ravnopravnosti u zdravstvu. Hitne zdravstvene situacije pogađaju najranjivije u društvu - Zdravlje za sve ne može čekati. (Izvor: WHO/Europe)\nSa pandemijom COVID-19 podsećamo se na potrebu zaštite najugroženijih među nama: starijih osoba. Dalja adaptacija društva, sistema zdravstvene zaštite i više usluga potrebne su za dugoročne demografske promene. (Izvor: EUPHA)\nKao što vidimo, uvođenjem vakcinacije protiv COVID-19, ne bismo trebali zaboraviti da je ključni, vodeći, princip - pravičnost. Osigurajmo nacionalnu, evropsku i globalnu solidarnost za zdravlje, ne ostavljajući iza sebe nijednu zemlju! (Izvor: WHO)\nUklanjanje diskriminacije u zdravstvenom sektoru (npr. seksizam, rasizam, ksenofobija, homo/bifobija, transfobija) od suštinskog je značaja kako bi se smanjile prepreke u zbrinjavanju najugroženijih i krenulo ka postizanju zdravlja za sve.\nKa boljem zdravlju kroz univerzalno zdravstveno osiguranje? Još uvek možemo postići cilj održivog razvoja br.8 (Izvor: WHO)\nMnoge izbeglice i migranti, u vulnerabilnim situacijama, imaju tendenciju da žive i rade u prenaseljenim okruženjima; doživljavaju neadekvatan pristup vodi, sanitarijama, stanovanju i drugim osnovnim uslugama, a često im nedostaje i adekvatan pristup zdravstvenoj zaštiti. S obzirom na ovaj kontekst, politika osetljiva na migrante je od suštinskog značaja za promociju zdravlja i blagostanje izbeglica i migranata tokom pandemije COVID-19. (Izvor: WHO Europe)\nSistemi zdravstvene zaštite moraju poboljšati situaciju u zdravlju migranata i u pogledu radne snage 'za negu', posebno za one na manje plaćenim radnim mestima i na prelazu između formalnog i neformalnog rada, koji su se suočili sa ozbiljnim dodatnim rizicima tokom COVID-19.\nInterkulturni dijalog je od suštinskog značaja za osiguranje zdravstvenih sistema koji uključuje sve, podrazumevajući tu i izbeglice i migrante. (Izvor:WHO Europe). Napomena: 21. maj je Svetski dan kulturne raznolikosti za dijalog i razvoj.\nSprečavanje povreda u kući i tokom slobodnog vremena zahteva ličnu odgovornost građana, povećanu svest i bezbedno stanovanje i životnu sredinu, posebno za osetljive ljude.\nPalijativno zbrinjavanje treba da postoji za sve kojima je potrebno, tokom celog trajanja bolesti, za ljude sa malignim i drugim bolestima, za sve zemlje, i za odrasle i za decu. Ne ostavljajući nikoga iza sebe. (Izvor: WHO)\nUniverzalna partnerska inicijativa SZO o pokrivenosti zdravstvenom zaštitom (Universal Health Coverage Partnership Initiative) podržava 7 zemalja evropskog regiona u jačanju njihovih zdravstvenih sistema, kako bi se pojačao odgovor na COVID-19 i ubrzao napredak ka zdravlju za sve. (Izvor: WHO Europe)\nPristup zdravstvenoj zaštiti, materijalno stanje, kvalitet života, radno okruženje i drugi faktori utiču na zdravlje. Pandemija COVID-19 pogoršava postojeće zdravstvene nejednakosti i ima najjači uticaj na ljude koji žive u deprivaciji (Izvor: EuroHealthNet/CHAIN)\nSocijalno i ekonomski ugroženi ljudi češće pate od bolesti poput visokog krvnog pritiska, dijabetesa i bolesti srca i disajnih puteva. (Izvor:EJPH)\nŠirenje SARS-CoV-2 virusa istaklo je potrebe migranata, azilanata i Roma koji su već diskriminisani i izloženi zdravstvenoj nejednakosti. Oni čine samo neke od 26% ljudi u Evropi koji žive u prenaseljenim prostorima. U izolaciji, ljudi su više izloženi međuljudskom nasilju kod kuće - naročito žene i LGBT osobe. (Izvor:European Commission)\nMeđu 20% najbogatijih stanovnika u EU, 80,4% smatra da ima dobro ili vrlo dobro zdravlje, naspram 61,2% najsiromašnije populacije. (Izvor: EuroHealthNet)\nAko su poremećene osnovne zdravstvene usluge i programi imunizacije, ubrzo se određene bolesti mogu ponovo epidemijski javiti u pod-imunizovanim grupama stanovništva, poput izbeglica i migranata. (Izvor:WHO Bulletin)\nDokazi o zdravstvenim, socijalnim i ekonomskim uticajima COVID-19 pokazuju da su iskustva pandemije nejednaka. Iako se na COVID-19 obično misli kao na pandemiju, u stvari se radi o sindemijskoj pandemiji - težina pandemije COVID-19 uvećava se postojećim nejednakostima koja postoje u hroničnim bolestima i socijalnim odrednicama zdravlja. (Izvor: EuroHealthNet)\nUočavamo nejednak rizik od zaraznih i teških bolesti, nejednak uticaj mera izolacije i nejednake posledice socijalno-ekonomskog uticaja. (Izvor: WHO)\nStrukturne nejednakosti doprinose raspodeli opterećenja oboljenjem COVID-19, a najvulnerabilniji ljudi su među najteže pogođenim. (Izvor:WHO Healthy Cities Conference)\nŠirom evropskog regiona SZO, mnoge zemlje su ratifikovale Istanbulsku konvenciju, koja sprečava i bori se protiv nasilja nad ženama. Ali postoji skoro 20 zemalja koje tek treba da daju odobrenje (Izvor: WHO Europe)\nIzveštaj SZO o zdravstvenoj ravnopravnosti ukazuje da se 90% zdravstvenih nejednakosti u zdravlju, mentalnom zdravlju i zadovoljstvu životom koji se prijavljuju može objasniti sa ovih 5 faktora: kvalitet, pristupačnost i pristup zdravstvenoj zaštiti (10%); finansijska nesigurnost (35%); loš kvalitet stanovanja i okruženja (29%); socijalna isključenost (19%); nedostatak pristojnog rada i loši uslovi rada (7%). (Izvor: WHO)\nTzv. „Oslo inicijativa za lekove“ (The Oslo Medicines Initiative) stvorena je da promoviše dijalog između kreatora politike, farmaceutskih kompanija i civilnog društva, kako bi se osigurao pristup novim lekovima koji mogu imati visoku cenu. (Izvor: WHO Europe)\nPlaćanje „iz xepa“ za zdravstvene usluge može stvoriti finansijsku prepreku pristupu, što rezultira nezadovoljenom potrebom, ili dovesti do finansijskih poteškoća za ljude koji koriste zdravstvene usluge. (Izvor: WHO)\nPodaci evropskog regiona SZO pokazuju na vezu između pola i hroničnih nezaraznih bolesti (HNB). Na primer, veći procenat muškaraca nego žena u većini starosnih grupa ima faktore rizika u ponašanju. To uključuje pušenje duvana, konzumaciju alkohola, nedovoljan unos voća i povrća i čestu konzumaciju industrijski prerađene hrane. Nalazi doprinose međunarodnim opredeljenjima da se ubrzaju aktivnosti za smanjenje HNB i osigura zdraviji život u svim uzrastima, kao i rodna ravnopravnost, ne ostavljajući nikoga iza sebe. (Izvor: WHO Europe)\nU vreme „zaključavanja“ i izolacije kod kuće, deca su u većem riziku da dožive nasilje i eksploataciju. Vlade treba da osiguraju da odgovarajuće osoblje i opremljene službe za zaštitu dece i sprovođenje zakona budu dostupne i to dostupne svoj deci.\nZdravlje i dobrobit radne snage u zdravstvu i nezi uvek su bili važni, ali su sada još vitalniji. S obzirom da se društva bore sa posledicama dugotrajnog stresa i pritiska na zdravstvene radnike i one koji se bave negom, važno je da države članice preduzmu konkretne korake u cilju rešavanja njihovih potreba. (Izvor: YHCW)\nAre we standing up for the vulnerable? - Ensuring solidarity and health for all (EUPHA video): https://www.youtube.com/watch?v=fjo718ji2bg&list=PLv5eq4ZCoNWsrbGCdo9XAMqi_1Fhhv6CG&index=8\nAn analysis of the European Semester process 2020 highlighted the potentially severe impacts of the COVID-19 pandemic on health inequalities. It also identifies several actions that will put the European economies on track for a healthy economic recovery which takes wellbeing into account. https://health-inequalities.eu/blog/jwddb/recovering-from-the-covid-19-pandemic-and-ensuring-health-equity-through-the-european-semester/\nThe “Falling through the cracks” report sheds light on the impact of rising inequalities on people and planet. It maps the reality of various forms of inequality, both nationally and at the European level. It consists of 15 national reports and 11 thematic reports exploring key dimensions of inequality, including gender, age, disability, ethnicity and homelessness. https://www.sdgwatcheurope.org/wp-content/uploads/2019/06/FALLING-THROUGH-THE-CRACKS-JUNE-2019.pdf\nAn urgent need for primary care to engage with social and structural determinants of health (The Lancet):https://www.thelancet.com/action/showPdf?pii=S2468-2667(21)00004-9\nThe VulnerABLE project aimed to explore ways to improve the health of people who are living in vulnerable and isolated situations across Europe. Its focus was on 9 specific populations, namely children and families from disadvantaged backgrounds, those living in rural/isolated areas, with physical disabilities or poor mental health, the long-term unemployed, the inactive, those from lower income brackets, the elderly, victims of domestic violence and intimate partner violence, the homeless, and prisoners. https://ec.europa.eu/health/social_determinants/projects/ep_funded_projects_en#fragment0\nProtecting children is crucial to our efforts to end violence. The INSPIRE strategy explains various ways that we can help end violence against children. https://twitter.com/WHO_Europe/status/1202516232907509761?s=20\nCan people afford to pay for health care? https://www.euro.who.int/en/health-topics/Health-systems/health-systems-financing/publications/2019/can-people-afford-to-pay-for-health-care-new-evidence-on-financial-protection-in-europe-2019\nEducational inequalities in mortality amenable to healthcare. A comparison of European healthcare systems (PLOS ONE). The study found that inequalities in mortality amenable to medical care were present in all healthcare systems, although with important variations, suggesting that factors located within healthcare systems are relevant for health equity. https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0234135\nThe “Roma women in nine EU Member States” reports highlights the position of Roma women in education, employment and health, as well as the extent to which they experience hate-motivated discrimination, harassment and physical violence.\nResearch on the COVID-19 pandemic and health inequalities shows: We are not all in it together (factsheet by CHAIN/EuroHealthNet):https://eurohealthnet.eu/sites/eurohealthnet.eu/files/CHAIN_infographic _covid19_and_inequalities_final.pdf\nHealth Inequalities portal (EuroHealthNet): health-inequalities.eu\nMigration and health track report 2019 (EUPHA): https://eupha.org/repository/advocacy/Migration_and_health_in_2019.pdf\nStatement by the EUPHA Migrant and ethnic minority health section on COVID-19: https://eupha.org/repository/advocacy/MIG_statement_on_COVID19.pdf\nHow Does Family Income Affect Child Brain Development? WAMU: https://wamu.org/story/21/03/08/kimberly-noble-how-does-family-income-affect-child-brain-development/


August 23, 2021 August 23, 2021 Marija Končar emocionalni razvoj, igra, inkluzija, iop, Kognitivni razvoj, komunikacija sa roditeljima, Polazak u školu, Rani razvoj, Razvoj govora, Razvoj mišljenja, samostalnost, Saznajnost, Socijalni razvoj, Učenje kroz igru, vrtić, Školski uzrast\nEmocionalna inteligencija odnosi se na ljudske sposobnosti da shvate, identifikuju, razumeju, i uspešno upravljaju svojim i drugim emocijama. Biti emocionalno inteligentan znači biti sposoban da efektivno upravljamo nama i našim odnosima1.\nEQ obuhvata četiri vrste sposobnosti koje su poređane su prema složenosti psihičkih procesa koje uključuju od jednostavnijih (zapažanje i izražavanje emocija) do složenih (svesnost, refleksivnost i regulacija emocija)2:\nA nivo: Percepcija, procena i izražavanje emocija:\nB nivo: Emocionalna facilitacija mišljenja\n-emocije su dovoljno jasne i dostupne, pa pomažu prosuĎivanju i pamćenju dogaĎaja koji su u vezi\nsa različitim osećanjima\n-različiti pogledi na stvari menjaju emocionalna stanja podržavajući mogućnost procene iste\nsituacije sa različitih strana\n-emocionalna stanja olakšavaju pristupe specifičnim problemima: tako sreća olakšava induktivno\nC nivo: Razumevanje i analiza emocija: upotreba emocionalnih znanja\n-sposobnost prepoznavanja verovatnih prelaza između emocija-prelaz iz ljutnje u sram\nD nivo: Refleksivna regulacija emocija u promociji emocionalnog i intelektualnog razvoja\n-sposobnost upravljanja svojim i tuđim emocijama ublažavajući neugodne i pojačavajući ugodne emocije\nImenujte osećanja – naučite da prepoznate emocije koje osećate vi, ali i dete i imenujte ih, bez skrivanja određenih emocija koje su okarakterisanje kao negativne – ljutnja, bes, agresija\nPružite model ponašanja osobe koji preduzima odgovornost za svoje emocije – Prepoznajte ono što osećate i pokušajte da razumete zbog čega to osećate. Ponekad je veoma teško priznati da smo, na primer, besni jer su okolnosti takve da ta emocija “nije poželjna” ili nam je neprijatno što se tako osećamo. Ali, ako ignorišemo osećanja, ona neće nestati, samo će nas iznenaditi kada na to ne budemo pripremljeni.\nRazgovarajte o emocijama – pitajte dete kako se oseća i gde u telu oseća u emociju. Iskoristite crtež i bojanke kako biste bolje razumeli detetova osećanja i razloge koji su doveli do te emocije\nČitajte – danas nam je dostupno dovoljan broj slikovnica koje pričaju o različitim emocionalnim stanjima, iskoristite priče koje su primerene detetovom uzrastu kako bi pokazali da ono nije jedino koje se tako oseća.\nProbleme sagledajte u celosti. Važno je shvatiti da neke probleme ne posmatramo kao katastrofalne. Vrlo često, određena stvar deluje katastrofalno u određenom momentu, dok već sutra ili za neko vreme ona prestaje da ima jednaku važnost, a vrlo često se njena važnost i potpuno gubi. Dakle, pokušajte da umanjite ili čak iskorenite impulsivnost u svom ponašanju i naučite da ,,izbrojite do deset“3 .\nSve emocije su dozvoljene na svim uzrastima. Ne zaboravite da i dete koliko god da je malo ima pravo da oseća isto što osećamo i mi, samo da oni ne mogu da se izbore sa svojim “velikim” osećanjima na način kao pto mogu odrasli jer njihov mozak nije još dovoljno razvijen za tu funkciju.\nUkoliko već niste, preporučujem da pogledate crtani film “U mojoj glavi”, eng. “Inside out” koji na jako dobar način priča priču o osećanjima i do čega može doći kada se neka od njih ignorišu.\n1. Kako razumeti emocionalu inteligenciju, B. Đrođević, S. Janjić, I. Živković – http://scindeks-clanci.ceon.rs/data/pdf/0354-6829/2011/0354-68291102045D.pdf\n2. Emocionalna inteligencija u nastavi, J. Pantić – http://www.jelenapantic.com/EMOCIONALNA_INTELIGENCIJA_U_NASTAVIkonacna_1.pdf\nTagged emocije, emocije deca, emocionalna inteligencija, emocionalni razvoj, eq, pitajtedefektologa, Rani razvoj, Razvoj govora, socio emocionalni razvoj dece, Učenje kroz igru


Ivana Banićević, Ivana Šiljegović i Rastko Buljančević najuspješniji su studenti iz Herceg Novog, koje je danas u Opštini ugostio predsjednik Stevan Katić.\nNjih troje su studenti završne godine koji su tokom svih godina studija imali prosjek iznad 9,5, što ih je izdvojilo među brojnim uspješnim mladim ljudima iz našeg grada.\n„Herceg Novi ima perspektivne studente i potencijal, a sa njima dobru budućnost. Oni su primjer kojim bi trebalo da se vode svi mladi ljudi. Zato smo mi kao lokalna uprava uveli novu praksu vrijednovanja svega što su oni postigli svojim radom i znanjem“, kazao je predsjednik Stevan Katić.\nOn je podsjetio da je Ivana Banićević proglašena najboljim studentom Herceg Novog za ovu studijsku godinu, a nagrada joj je uručena na svečanoj sjednici povodom Dana opštine, što je prvi put da je Opština Herceg Novi dodijelila ovo priznanje. Ta praksa će biti nastavljena, pa će dodjela nagrada najboljem studentu od sada biti sastavni dio obilježavanja 28. oktobra, dodao je Katić.\n„Opština Herceg Novi nastoji da na ovaj način istakne najbolje studente, nagradi vas i poruči da su vam vrata ovog grada uvijek otvorena“, poručio je Katić uručujući prigodne poklone.\nStudenti su se zahvalili predsjedniku Katiću i sekretarki za kulturu i obrazovanje Ani Zambelić Pištalo na prijemu i pažnji koju su im ukazali, kao i na podršci tokom studiranja. Govoreći o svojim ambicijama, životnim putevima i planovima, kazali su da im je podrška rodnog grada veoma važna.\nIvana Banićević je student magistarskih studija na studijskom programu Hemijska tehnologija – Ekološko usmjerenje na Metalurško-tehnološkom fakultetu Univerziteta Crne Gore, Ivana Šiljegović je na master studijama na međunarodno-pravnom smjeru Pravnog fakulteta Uviverziteta Crne Gore, a Rastko Buljančević je na master studijama muzikologije na Akademiji umetnosti Univeziteta u Novom Sadu.\n„Iskreno, bila sam iznenađena ovim pozivom, jer se obično se završava na konkursima na kojima učestvujemo, predajemo papirologiju i to je to. Dobijemo stipendiju ili nagradu, međutim ovdje smo primljeni, razgovarali smo i to je na mene ostavilo veoma pozitivan utisak“, kazala je Ivana Banićević zahvaljujući se na pozivu. Ona svoju budućnost vidi u Herceg Novom i nada se da će imati uslove da se vrati u svoj grad, posebno jer se na masteru usmjerava ka oblasti ekologije. Sada ima u planu odlazak u Englesku, kao saradnica na jednom projektu, tokom kojeg se nada sticanju važnog iskustva i novih znanja.\nRastko Buljančević vidi kulturni život kao izuzetno bitan za jedan grad, pa mu je drago da Herceg Novi ima kvalitetne programe kojih će, nada se, biti još više. Ističe da mu je prioritet nastavak školovanja i da ga put sada vodi ka Madridu gdje će biti student na razmjeni, ali nije isključeno da će ga njegov životni izbor – muzika vratiti u Herceg Novi.\n„Podrška studentima je strateško opredjeljenje Opštine Herceg Novi“, zaključila je Zambelić Pištalo.


KAMPANJA POVODOM SVJETSKOG DANA MULTIPLE SKLEROZE: POVEZUJEM SE, POVEZUJEMO SE | Hayat.ba\nKAMPANJA POVODOM SVJETSKOG DANA MULTIPLE SKLEROZE: POVEZUJEM SE, POVEZUJEMO SE\nUdruženje oboljelih od multiple skleroze Kantona Sarajevo i ove godine će se priključiti globalnoj kampanji obilježavanja Svjetskog dana multiple skleroze, prenosi Anadolu Agency (AA).\nUdruženje oboljelih od multiple skleroze KS već 45 godina egzistira u BiH, sa ciljem zagovaranja kvalitetnije medicinske usluge, ali i opšteg prihvaćanja oboljelih kao korisnih članova naše zajednice.\nKako se na globalnom nivou, svake godine krajem maja obilježava Dan oboljelih od MS-a (neizlječive bolesti koja pogađa ljude između 20-te i 40-te godine života).\nOve godine, kako su naveli, uz posebne mjere i izoliranost svih usljed pandemije, voljeli bi podsjetiti širu javnost na važnost povezivanja, osnaživanja i vidljivosti onih najranjivijih, oboljelih, koji su izolirani i stigmatizirani i u redovnim životnim uslovima.\nTema Svjetskog dana MS-a 2020.-2022. je povezanost, a kampanja će se zvati MS Connections.\nKampanja se odnosi na izgradnju veze u zajednici, samo-povezivanje i povezanost s kvalitetnom skrbi. Moto kampanje je “Povezujem se, povezujemo se”, a hashtag kampanje je #MSConnections.\nOva kampanja, razvijena u saradnji s članovima globalnog pokreta MSIF (Multiple Sclerosis International Foundation), dovest će u pitanje društvene barijere zbog kojih se ljudi pogođeni MS-om osjećaju usamljeno i socijalno izolirano. To je prilika da se zalažu za bolje usluge, slave mreže podrške i zalažu se za samopomoć.\nUdruženje će pokrenuti online kampanju na Facebook stranici Udruženja https://www.facebook.com/msksarajevo, u periodu od 27. – 30. maja, kojom pozivaju poznate ličnosti, ali i sve građane BiH da, jednom fotografijom i porukom podrže oboljele od MS-a, a u skladu sa porukama koje promovira globalna kampanja.\n“Nadamo se da ćemo ovom aktivnošću senzibilizirati javnost o ovom teškom oboljenju te pokazati oboljelima od MS-a da ni u vremenu pandemije i izoliranosti nisu sami”, poručili su iz Udruženja oboljelih od multiple skleroze Kantona Sarajevo.


OVI LEKOVI SU OPASNI ZA TRUDNICE: zdravstveni radnici treba da primene posebne mere opreza | Zdrav život | Zdravlje\nOVI LEKOVI SU OPASNI ZA TRUDNICE: zdravstveni radnici treba da primene posebne mere opreza 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nOVI LEKOVI SU OPASNI ZA TRUDNICE: zdravstveni radnici treba da primene posebne mere opreza\nAutor Zaklina Milenkovic 02.04.2019 10:11 11:33\nNa sajtu Agencije za lekove i medicinska sredstva (ALIMS) objavljeno je pismo zdravstvenim radnicima u kojem se upozorava na sve rizike po pacijente.\nPojedini lekovi za lečenje oboljenja štitne žlezde, koji u sebi sadrže supstance karbimazol ili tijamazol, mogu izazvati akutnu upalu pankreasa ili dovesti do oštećenja ploda ukoliko se koriste u visokim dozama u prva tri meseca trudnoće.\nNa sajtu Agencije za lekove i medicinska sredstva (ALIMS) objavljeno je pismo zdravstvenim radnicima u kojem se upozorava na sve rizike po pacijente koji su na toj terapiji. Ovi lekovi koristi se za lečenje prekomernog stvaranja tiriodnih hormona, pred operaciju štitne žlezde ili ukoliko predstoji lečenje radioaktivnim jodom.\n- Slučajevi akutnog pankreatitisa su prijavljeni nakon terapije lekovima koji sadrže karbimazol ili tijamazol, u tom slučaju potrebno je odmah prekinuti lečenje. Nova procena dostupnih podataka iz epidemioloških istraživanja i prikaza slučajeva ukazuje na povezanost primene karbimazola ili tijamazola i pojave kongenitalnih malformacija, ako se ovi lekovi primenjuju u toku trudnoće, naročito u prvom trimestru trudnoće u visokim dozama - navodi se na sajtu Agencije, koja zajedno sa nosiocima dozvole za ove lekove potpisuje pismo i dodaje:\n- Potrebno je da se hipertireoidizam kod trudnica adekvatno leči kako bi se sprečile ozbiljne komplikacije kod majke i ploda. Žene u reproduktivnom periodu moraju da koriste efikasna sredstva za kontracepciju tokom lečenja karbimazolom ili tijamazolom.\nKako se navodi u dokumentu, i u uputstvu za pacijente o korišćenju lekova naći će se ova upozorenja, ali svakako nije loše u sastavu lekova pogledati da li sadrži navedene supstance. Prema procenama lekara, u Srbiji godišnje oko 3.500 ljudi oboli od bolesti štitne žlezde.\nHot Lekovi Štitna žlezda


И Алексинчани зауставили аутомобиле -\nI Aleksinčani zaustavili automobile\n08.06.2018. Zoran Živković Društvo Ostavi komentar\nTačno u 17 sati i vozači iz Aleksinca i okolnih naselja priključili su se protestu zbog visokih cena goriva. Svoja vozila su zaustavili na raskrsnici kod „Gramera“ i time sprečili ulazak i izlazak iz grada. Dok je naša ekipa bila na licu mesta, nije bilo nikakvih incidenata, a propuštana su vozila sa putnicima koji su morali do zdravstvenih ustanova. Bilo je i negodovanja pojedinih vozača, koji su zbog blokade morali da se vraćaju i potraže alternativne saobraćajnice prema Sokobanji, Žitkovcu i Nišu.\nI naši sugrađani smatraju da su cene goriva u Srbiji previsoke i da je realna cena 120 dinara.\nInicijativa za današnju blokadu saobraćaja u Aleksincu pokrenuta je preko društvenih mreža.\nPrevious Post:Tri boda za spas\nNext Post:Studio glume CKU na 61. Zmajevim dečjim igrama\n(14.07.2021.) Danas do 14 časova bez struje biće Gornji Ljubeš- poručuju iz EPS-a u Aleksincu.\nPreko ankete do novih prozora i fasada\nVirus u stilu varljivog leta\nZahtevi za parkiranje umesto Savetu šalju se „Komunalnim uslugama”\nUhapšeni dok su zalivali zabranjene biljke\nValter na Uhapšeni dok su zalivali zabranjene biljke\nz na Obeležena 77. godišnjica bitke na Bukoviku\nValter na Na aleksinačkim ulicama hapšenje zbog droge\nŠestko na Počela prodaja parking karata\nBranko na Počela prodaja parking karata\nArhiva vesti Izaberi mesec jul 2021 jun 2021 maj 2021 april 2021 mart 2021 februar 2021 januar 2021 decembar 2020 novembar 2020 oktobar 2020 septembar 2020 avgust 2020 jul 2020 jun 2020 maj 2020 april 2020 mart 2020 februar 2020 januar 2020 decembar 2019 novembar 2019 oktobar 2019 septembar 2019 avgust 2019 jul 2019 jun 2019 maj 2019 april 2019 mart 2019 februar 2019 januar 2019 decembar 2018 novembar 2018 oktobar 2018 septembar 2018 avgust 2018 jul 2018 jun 2018 maj 2018 april 2018 mart 2018 februar 2018 januar 2018 decembar 2017 novembar 2017 oktobar 2017 septembar 2017 avgust 2017 jul 2017 jun 2017 maj 2017 april 2017 mart 2017 februar 2017 januar 2017 decembar 2016 novembar 2016 oktobar 2016 septembar 2016 avgust 2016 jul 2016


Hiperlinkovima protiv lažnih vesti ili Kako se raširila izmišljotina o potlačenom ujgurskom stanovništvu - Princip | Princip\nAdded by Jelena Šipetić on 28/07/2020.\nTags: Dolkun Isa, Ričard Grenel, Sinđang, Sinkjang. Ujguri, Svetski kongres Ujgura, Ujguri\nWorld Uyghur Congress Twitter account @UyghurCongress\nJutros je osvanula vest na portalu za koji nije iznenađujuće što nekritički prenosi propagandu zapadnih medija o ujgurskom stanovništu u Kini. Ovom pitanju smo već pristupili ovde, ali propaganda zaslužuje da je dodatno raščlanimo, kako ne bismo ostali nedorečeni.\nZahvaljujući modernom dobu i revolucionarnom izumu hiperlinkova, ne moramo da pišemo poseban tekst kako bismo dokazali da je represija nad muslimanskim stanovništvom u Sinđangu izmišljotina, već našeg čitaoca možemo uputiti direktno na izvor referenci koje se bave ovim problemom; ostaje nam samo da zahvalimo vrednim drugovima koji su ovu kompilaciju sastavili i koji je redovno apdejtuju.\nMeđutim, dva linka sa ovog spiska su nas posebno zasvrbela, pa ne možemo da odolimo da se ne počešemo.\nNaime, na početku teksta linkovali smo vest koja prenosi kako Svetski kongres Ujgura traži od EU da izvrši pritisak na Srbiju, zato što je Srbija podržala deklaraciju “kojom se kršenje ljudskih i manjinskih prava Ujgura u kineskoj pokrajini Sinđang definiše kao borba protiv terorizma i ekstremizma”.\n(Srbija je u ovom sukobu između kineske vlasti i navodno potlačenog ujgurskog stanovništva stala na stranu kineske vlasti. Još neke od zemalja koje su podržale Kinu su: Rusija, Iran, Severna Koreja, Venecuela, Kuba, Bolivija, Sirija, Jemen, Pakistan, Palestina, Belorusija, DR Kongo, zatim Saudijska Arabija, UAE, Egipat, Sudan i još tridesetak azijskih i afričkih država.)\nKoja deklaracija je u pitanju? Priznajemo, ni mi nismo uspeli da je nađemo, uprkos svom našem trudu. Dotični portal (da se ne pretvaramo, N1) koji je preneo tu vest nije naveo autora niti je linkovao izvor. Ono što je zanimljivo jeste da je vest na portalu najpre napisana na engleskom, tri dana kasnije izašla je na srpskom na drugom portalu (Radio Slobodna Evropa) koji se pretvara da je predstavnik nezavisnog novinarstva, jer eto, takođe nisu naveli autora i izvor, pa je onda i ovaj prvi portal preneo vest na srpskom, ali ovaj put su kao izvor stavili ovaj drugi portal. Tako je prvi portal izvor vesti za drugi, a drugi za prvi. Vest se raširila, a mi ostasmo bez izvora.\nIpak, uspeli smo da nađemo nešto na šta se deklaracija možda odnosi. U pitanju je zasedanje u UN na kojem su se zemlje izjasnile koju stranu podržavaju. Sukob u UN nastao je između Belorusije i Ujedinjenog Kraljevstva, gde je Belorusija branila Kinu (i podržale su je 54 članice UN, uključujući Srbiju) a Britanija je bila na strani potlačenih Ujgura (ova strana dobila je podršku 23 države, uglavnom države NATO i EU). Međutim, ovo zasedanje odigralo se u oktobru prošle godine, a deklaracija o kojoj je reč nastala je početkom jula ove godine. Ukoliko neko od naših vernih čitalaca zna o kakvoj deklaraciji je reč, neka ostavi link u komentaru, da blagovremeno dodamo u ovaj tekst.\nA sada se vraćamo na ona dva linka koji nas i dalje svrbe. Odnose se upravo na taj Svetski kongres Ujgura koji traži od Srbije da povuče svoju podršku Kini i stane na stranu ujgurskog stanovništva. Naime, na ova dva linka možemo pročitati kako je nastao Svetski kongres Ujgura i ko su njegovi glavni finansijeri. Prvi navodi da je krajnji cilj izmišljotina o represiji nad muslimanima u Sinđangu osnivanje separatističkog ujgurskog pokreta koji će se zalagati za nezavisnost Sinđanga. Navodi, takođe, da Svetski kongres Ujgura većinu finansija dobija od NED-a (National Endowment for Democracy) i zapadnih političara. Ovu optužbu smo već ranije čuli od portparolke Ministarstva spoljnjih poslova Kine, i nećemo ulaziti u to da li je tačna. Ostavićemo samo sliku predsednika Svetskog kongresa Ujgura Dolkuna Ise i Ričarda Grenela, specijalnog izaslanika predsednika SAD za Srbiju i Kosovo, odnosnog glavnog “medijatora” u dijalogu Beograda i Prištine. Izgleda da Grenel voli da se mešta gde god postoji priča o otcepljenju dela teritorije neke države.\nPošto slika ne može da bude nikakav dokaz, dodaćemo koju reč o Dolkunu Isi. Predsednik Svetskog kongresa Ujgura je dobitnik NED-ove Nagrade za demokratiju za 2019. godinu, a 2016. primio je nagradu i od memorijalne fondacije Žrtve komunizma, kako navodi drugi link koji nas je zasvrbeo. Ovu fondaciju osnovala je vlada SAD 1993. godine, a u govoru povodom dodele nagrade Dolkun Isa je rekao da se Ujguri bore protiv komunizma, pa je čak citirao Ronalda Regana koji je rekao da će ova opasna ideologija završiti na smetlištu istorije. Naravno, u pitanju su novčane nagrade.\nSvakako, Ričard Grenel nije jedini izaslanik imperijalizma sa kojim Dolkun Isa sarađuje, pa u navedenom linku možete pročitati i o drugim načinima kolaboracije sa zapadnim političarima.\nOvaj tekst ima za cilj da navede čitaoca da svesnije rukuje aparatom koji nam je donelo moderno doba, jer nikada nije bilo lakše doći do informacija, ali isto tako nikada nije bilo teže rastaviti istinite informacije od lažnih. Kao što vidite, nemamo potrebu da navodimo sve informacije koje priču okreću “na našu stranu”, jer iskreno, nemamo ni vremena, ali zato ostavljamo izvore za one koji žele time da se bave. Nas, za sada, više ne svrbi.\nSinđang je najveća laž ovoga veka!\nKina razmatra mogućnost slanja trupa u Siriju za borbu protiv terorizma\nPotvrđeno: Kanađanin ubijen u Siriji se borio za kurdski YPG\nHrana bez glutena nije zdravija ali košta više


Budi deo AIESEC priče - Mingl\nBudi deo AIESEC priče\nUkoliko želiš da naučiš nove stvari, upoznaš nove ljude i usavršiš ili razviješ nove veštine, AIESEC je organizacija za tebe!\nVeć više od 65 godina ova organizacija u Srbiji pomaže mladima da steknu relevantno radno iskustvo, nauče stvari koje ne bi u fakultetskoj klupi i da steknu poznanstva koja kasnije ostaju za ceo život!\nUkoliko bi voleo/la da razviješ svoje prodajne veštine, saznaš kako je to raditi u timu ili voditi sam tim, ukoliko te zanima marketing ili dizajn i želiš da naučiš nešto novo o toj oblasti i na kraju, ukoliko si zainteresovan za ljudske resurse i generalno rad sa ljudima, vreme je da joj se pridružiš!\nАIESEC je organizacija osnovana 1948. godine sa ciljem da pomogne mladima sveta da se razvijaju, a samim tim i ovaj svet učine boljim mestom za život! Danas postoji u preko 120 zemalja u kojima aktivno radi na razvijanju liderstva kod mladih!\nUkoliko želiš da postaneš jedan od delova ove neverovatne priče, prijavi se OVDE!\nZa više informacija o samoj organizaciji i njenim programima vidi na zvaničnoj AIESEC stranici!\nPrijavi se i doživi nešto drugačije!