Sastanak Ćurića i Katića povodom otvaranja granica između BiH-RS i CG | Herceg Televizija Trebinje\nIzvor: Herceg TV | Foto: Herceg TV | Datum:01.06.2020.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić i predsjednik Opštine Herceg Novi Stevan Katić sastali su se danas, na Graničnom prelazu "Zupci", povodom otvaranja granica i ponovnog nesmetanog saobraćaja putnika i robe između BiH-Republike Srpske i Crne Gore, a samim tim i između ova dva grada.\nNa sastanku su istakli da će se u narednom periodu zalagati za ukidanje putarine na putu Trebinje-Herceg Novi.\nGradonačelnik Ćurić je rekao da će Turistička organizacija Trebinje i hoteli realizovati nagradnu igru u kojoj će podijeliti 30 vaučera u iznosu od po 150KM.\nOpširnije u Vijestima u 16.30 časova.


Kad lonac prekipi – Suština pasijansa™\nKao što izvesno znate, sklon sam da istražujem i komentarišem kulturološke aspekte kiča. Štaviše, ponekad mi takve teme čine omiljenu mentalnu zabavu, jer odavno mi je jasno da razumevanje kad to neko delovanje postaje kič najviše zavisi od moje sopstvene sposobnosti da sve što znam složim u funkcionalnu celinu. To me održava u oštroj pameti, kad već ne mogu da pretrčim polumaraton.\nU tom zamešateljstvu, mene odavno naročito interesuju oni koji se sa kičem svesno poigravaju, ponekad namerno ukoračujući u zonu iz koje je većini teško iskorpcati se. Ta veština mi je jedan od najtvrđih rebusa: potrebno mi je da prepoznam, što bi ono Frenk Herbert rekao, “zavere u zaverama u zaverama”, pa da tek iz tog trećeg sloja izvučem poentu. Đavolski teška stvar.\nA onda mi je, na jednom sasvim slučajno odabranom primeru, sve sinulo i sklopilo se savršeno.\nDa ne napravim zabunu: nikako ne mislim da je ovaj video spot u zoni kiča. Zaboga, Freddie je već bio na koloseku bez povratka kada je ovo snimano, bilo je to poslednjeg februara u njegovom životu. Nego, teatar apsurda, koji čini pretežni okvir ovog spota i potku teksta pesme “I’m Going Slightly Mad“, predstavlja savršenu antitezu kiču, toliku da se taj sadržaj može pretvoriti u kič samo ako pokušate da prevaziđete apsurd ili ga se odreknete. To se ovde nije dogodilo – ova produkcija je savršena – ali sam ukapirao ono što sam dugo tražio.\nUkoliko si dovoljno snažan umetnik, mala je verovatnoća da će te ljudi razumeti do kraja: bićeš veoma usamljen na vrhu planine koju si sam stvorio. A ono malo ljudi koji te razumeju neće biti dovoljna publika da kao umetnik preživiš zimu. Potrebno je da na neki način spustiš loptu i pribaviš pažnju šire publike, a da se pritom ne kompromituješ. Ako je umetnost igra, a najveći među najvećima kažu da jeste, onda treba malo preterati i tako ćeš ukoračiti u kič, a da se pritom ne oklizneš. Više će te ljudi ugledati i zadržati pažnju nad tvojim delom, a tada možeš da im spucaš svaku poruku u čelo i usput ćeš zadržati kontrolu nad svojim delovanjem.\nA, jebote… A onda, bljesak otkrovenja: pa Freddie je tačno to radio tokom cele karijere, bez pardona i bez izuzetka… To je to!\nI odjednom sve dobija svoj smisao: krive građevine Fridensrajha Hundertvasera, hiperbolični filmovi Terryja Gilliama, preslađena muzika grupe ABBA, šljaštave kolažne mazarije Gustava Klimta… Svi su oni stvarali nepojmljiva vrhunska dela, ali koja su često svesno svođena na elemente kiča radi mogućeg razumevanja i bezbedne manipulacije nad publikom. U takvom prostoru, eksplicitno iskazivanje lepog se nameće nauštrb iskazivanja važnog i dosezanja nekog unutrašnjeg svetla. Ali, tako mora da bude ako se poigravate kičem. Veliki umetnici znaju kad treba stati, jer dobro znaju da su manipulacija i težnja ka lepom dva najjača mehanizma kiča.\nProblem nastaje kad tako nešto pokušavaju da ostvare mediokriteti, bez alibija istinskog dostignuća iza sebe. Takvi ne znaju da stanu, jer oni mehanizmom manipulacije i težnje ka lepom ne vladaju, nego su to jedina dva slova koja su naučili u azbuci obraćanja publici. Tada počinje nasilje nad publikom (ili pak treba reći: nad konzumentima), jer se kič pretvara u normu, populizam prevlada nad zdravim razumom, bude tu i neumereno velikih para koje održavaju taj splav Meduze na površini. I na kraju završavamo sa gomilom besmislica koje velika grupa ljudi brani svim srcem, jer “zna narod šta valja”.\nPa onda kvantifikuješ pisca jer si nesposoban da ga kvalifikuješ, ergo Dž. K. Rouling je najbolji pisac svih vremena, dokaz je u banci. Pa onda misliš da je arapska građevinska ujdurma predstavlja dokaz da kasaba na ušću dve velike evropske reke ide u korak sa svetom. Pa onda više ljudi dođe na slavu neke plastificirane drombulje sa Pinka nego na koncert Marka Lanegana. Pa onda ljudi koji nikad nisu išli na koncert Beogradske filharmonije kupe ulaznicu za koncert onog mamlaza koji oblači svoj orkestar kao peštanske porcelanske lutke i svaku rečenicu počinje zamenicom u prvom licu jednine. Pa onda gomila zamlata analizira hiperrealistične slike onog pokojnog slikara-masona, e kao da hiperrealizam ostavlja prostor za bilo kakvu analizu i kao da je zanatska veština isto što i umetnost.\nQueen – Innuendo (1991). Ultimativno poigravanje sa kičem kakvo, verovatno, niko od naših savremenika neće više uspeti da ostvari za naših života. Jer ono što je uloženo u ovu predstavu može da se plati samo onako kako je to Fredi platio. Zbog umetnika kao što je bio taj čovek, a usput i zbog sebe samih, vaša dužnost je da se usprotivite mišljenju onih koji muziku poimaju samo onako kako su to čuli u TV emisijama produkcija Pink i Grand. Ne dozvolite stoci da vlada vašim životima, jer ti ljudi upravo to pokušavaju da čine.\nOvde moram da zastanem i malo zagazim u blato, jer postoji jedan problem koji me sprečava da stignem dalje u razmišljanju: to su reakcije onih koji ne znaju čak ni tako malo kao što ja znam, a kamoli kao ljudi koji zaista razumeju umetnost.\nGovorim o ljudima koji dođu s koncerta onog Holandeza, a baš to će se desiti u maju u Beogradu, pa osokoljeni onim što misle da su tamo čuli krenu da drže predavanje o muzici onima koji su u stanju da preslušaju Betovenovu Treću, Petu, Sedmu i Devetu simfoniju – u glavi, do u ton, bez fizičkog izvora zvuka.\n(Jebali smo čvorka po tom pitanju, ali to nije današnja tema.)\nGovorim o ljudima koji su pročitali dve knjige iz serijala o Hariju Poteru, ostale su kupili da bi drugi mislili a su i njih pročitali, a onda krenu meni da seru o tome zašto ne treba čitati Kafku, iako nisu u stanju da nabroje nijedno Kafkino delo osim one knjige koju su vešto izbegli da pročitaju kao lektiru.\nGovorim o ljudima koji nisu u stanju da razumeju sredovečnog čoveka koji spontano počne da plače slušajući uživo interpretaciju dvesta godina stare pesme, bez pratnje muzike, na jeziku koju taj slušalac ne razume ni reč.\nNaša muka je u tome što smo, zaista, nesposobni da prepoznamo razliku između onih koji su u kič ukoračili sa namerom da se poigraju i oni koji su pola života potrošili lomeći sve oko sebe ne bi li dostigli taj nivo. Oni prvi vole umetnost u sebi i malo ih je; ovi drugi vole sebe u umetnosti i ima ih više nego novokomponovanih doktora nauka. One prve nema ko da brani; ove druge brane ljudi koji su razvili ideju da je svako kompetentan da iskaže pohvalu, ali niko nije kompetentan da iskaže negativno mišljenje, “jer moraš biti dobar kao on ako hoćeš da ga kritikuješ”.\nJebote, pa te zamlate čak ne znaju ni razliku između kritike i kritizerstva. A oni žare i pale. To su ljudi nam biraju spodobe koji nam državu vode, ako se to što te spodobe rade može nazvati vođenjem države.\nNevolja je i u tome što bilo koji glasni pokušaj, pa i naivan poput ovog, da se bolje razume mehanizam delovanja kreativnih ljudi, završava tako što neko ko ne zna ništa drži predavanje nekome ko zna makar nešto. Najljuće reakcije i najviše njih na ovom blogu sam dobio kad sam dotakao neprikosnovenost tog magarca koji se prodaje kao veliki umetnik simfonijske muzike, otac valcera, ma kako ga sve nisu zvali (samo pravim imenom nisu, a to ne smem ni ja, jer nemam Stradivarijevu violinu).\nDuboka je stupica u koju upadamo kad razgovaramo o kiču, najpre zato što uglavnom nismo spremni da te “predavače” među nama polomimo čim počnu da nas dave usred šireg razgovora. Priznajem: mnogo puta sam upao u tu stupicu. Najčešće se završavalo tamo gde počinje marfološki postulat “ne svađaj se sa budalom, jer ljudi neće primetiti razliku” i tu sam padao previše puta.\nKraja nema. Nema ni poente. Mislim da sam se pretvorio u drvo banane.\nJednog dana, nekome će doći u pamet o čemu sam to danas pisao. Ne znam da li će biti kasno kad se to desi i ne znam da li će iko postati bolji čovek zbog toga, ali ja bih jako voleo da bude tako (ili makar da se neko bolje oseća zbog čitanja u kojem se prepoznao). U međuvremenu, tražiću i dalje nove argumente za svoje beleške o kiču i deliću ih sa vama kako koji pronađem, budem li samo u stanju da ih pretvorim u reči koje čitalac-namernik neće shvatiti onako kako on želi, nego onako kakvo im je značenje.\nAuthor GrbaPosted on 7.2.2019. 9.2.2019. Categories Fonoteka, Opšta umetnostTags freddie mercury, i'm going slightly mad, innuendo, kič, kreteni, muzika za popodne, perverzija, queen, spodobe, umetnost\n2 komentara na temu “Kad lonac prekipi”\nmiodrag lazovic laza says:\n9.2.2019. at 00:27\nSavrsena analiza Zorane…kompleksno, precizno i znacajno za siri auditorijum.\n9.2.2019. at 03:07\nZahvaljujem se na komplimentu, uz malu opasku: ne zovem se Zoran, nego Dragan 😉 No, što ono reče naš narod, kad te neko nazove pogrešnim imenom, duže ćeš živeti.\nNo, ako ste me i pobrkali, učinili ste to spram čoveka koji mi je mnogo pomogao u snalaženju sa muzičkom literaturom tokom prethodnih 25 i kusur godina: to je Zoća Peacock, drugi aktivni autor u ovoj rubrici Suštine pasijansa, pa mi je duplo drago zbog toga.\nPrethodno Prethodni prilog: Zločesti dečko\nSledeće Sledeći prilog: Годишњи од три дана 2.1


Solidarnost sa otporom unišetnju parka Taksim u Istanbulu | Pamflet | Kontrapunkt\nVideo of Taksim Gezi Parkı Direnişi 2. Gün / Resistance Against Destruction of Taksim Park\nMeđunarodnim organizacijama za ljudska prava i dragim prijateljima, drugovima i drugaricama, novinarima/kama iz čitavog sveta,\nOvo je hitni poziv branitelja ljudskih prava, aktivista i aktivistkinja, NVO-a, profesionalnih komora, samoniklih inicijativa, susedskih skupština i žitelja Istanbula.\nOd 27. maja, žitelji/ke Istanbula iz svih socijalnih sredina, svih političkih biografija i starorosnih dobi i iz čitavog grada nastavili su sa miroljubivim otporom u parku Gezi, najvećem javnom parku u gradu, koji će uskoro biti uništen zbog takozvanog projekta obnove. Ovaj projekat umesto tog drveća predviđa izgradnju velikog šoping centra (dizajniranog kao replika nekadašnje kasarne otomanske artiljerije).\nPolicija je tri puta intervenisala u parku, svaki put nasilnije nego prethodnog puta.\nPrva intervencija se desila ujutro 28. maja, kada je grupi od 50 demonstranata bačen suzavac direktno u lice.\nSolidarišući se sa demonstrantima, u toku večeri došlo je više stotina ljudi pa je okupacijski pokret narastao. Odmah zatim, desila se druga intervencija, 30. maja u 5 ujutru. Specijalna policija je zapalila šatore uz neprekidnu upotrebu suzavca i biber spreja, što je dovelo do ozbiljnih povreda.\nZbog ove nehumanosti i ekstremnog nasilja, reakcija je bila zauzimanje parka, ovog puta od strane hiljada ljudi.\nI jutros smo doživeli kulminaciju nasilja i varvarizma koje se ne da opisati rečima, uz neproporcionalnu upotrebu sile. Policija je blokirala izlaz iz parka, te na taj način zatvorila čitavu grupu u parku. Učesnici/e protesta su potom odvedeni dok su bili izloženi unakrsnoj vatri suzavca i biber bombi, zamalo se ne ugušivši. Jedini izlaz nam je bio da srušimo zidove i tokom bekstva mnogi ljudi su povređeni.\nMehmet Güleryüz, jedan od najpoznatijih umetnika u Turskoj, guši se zbog ogromne količine bačenog suzavca\nTrenutno, nastavlja se sa brutalnom intervencijom protiv učesnika i učesnica protesta. Grupa je još jednom zasuta biber-sprejom i suzavcem tokom odlaska pošto su pročitali svoje saopštenje za štampu! U ovom trenutku, neki se nalaze u hotelu Divan u Elmadagu, gde su se sklonili od suzavca.\nBukvalno, gotovo čitava oblast oko Taksima, gde se nalazi park Gerzi, zasuta je suzavcem i biber sprejom; to posebno važi za sporedne ulicame oko trga Taksim koje su pod oblakom suzavca.\nDragi prijatelji, mi verujemo da ništa više nije potrebno da dodamo; ti prizori govore sami za sebe.\nOtpor za demokratiju i ljudska prava neće biti ugušen; mi smo rešeni da nastavimo našu borbu protiv vlade koja je rešila da slomi svaki vid opozicije, vlade koja ne može da toleriše čak ni miroljubivu opoziciju koja se zalaže za čuvanje drveća. Sadašnja turska vlada je prekršila sve međunarodne konvencije o ljudskim pravima i menahizme čiji je deo.\nVaša vredna podrška i solidarnost će svakako ojačati našu rešenost i otpor. Molimo vas da podelite ove vesti, imenujte, posramite i okrivite one koji su odgovorni tako da ovo ludilo i brutalnost koje se vrši protiv branitelja ljudskih prava može biti okončano zahvaljujući međunarodnom pritisku.\nPOZIV MEĐUNARODNOM OLIMPIJSKOM KOMITETU\nOvo je takođe pozim MOK-u da skine Turksu sa svog spiska za 2020.\nAko olimpijada podrazumeva prijateljstvo, ako olimpijske igre znače mir i drugarstvo, ovi video snimci su dovoljan dokaz kako vlada krši olimpijske ideale. Sa Istanbulom na svojoj listi isto je kao da biber sprejom prskate po tim idealima.\nU ime solidarnosti i prijateljstva\nUrbani pokreti Istanbula / Međunarodna koalicija Habitat


BIC Akbank T.A.Ş., Doğubeyazıt (1.Mekanize Piyade Tugay Komutanlığı), Ağrı (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Akbank T.A.Ş., Doğubeyazıt (1.Mekanize Piyade Tugay Komutanlığı)\nFaks: +90 472 3124828\nBIC Akbank T.A.Ş., Doğubeyazıt (1.Mekanize Piyade Tugay Komutanlığı), Ağrı (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Akbank T.A.Ş., Doğubeyazıt (1.Mekanize Piyade Tugay Komutanlığı) u gradu Ağrı je AKBKTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Akbank T.A.Ş., Doğubeyazıt (1.Mekanize Piyade Tugay Komutanlığı) u gradu Ağrı. Shodno tome, Ağrı se nalazi u zemlji Turska. Akbank T.A.Ş., Doğubeyazıt (1.Mekanize Piyade Tugay Komutanlığı) se može kontaktirati na 472-3124827.


Pozivni broj Tangshan\nGrad/mesto ili region: Tangshan\nPozivni broj za grad Tangshan je 315. Za fiktivni broj telefona 7896916 i pozivni broj grada 315, broj za pozivanje je 315 7896916. A Tangshan se nalazi u Kina.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 7896916, pozivni broj grada 315 (Tangshan) i Državni pozivni broj 0086, broj za pozivanje je 0086 315 7896916. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 315, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Kina i želite da pozovete osobu u Tangshan, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Kina je +86 (0086), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Tangshan, morate da dodate +86 315 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 7896916, pozivni broj grada 315 (Tangshan) i Državni pozivni broj 0086, broj za pozivanje je 0086 315 7896916.


Blokirani američki sajtovi zbog novih evropskih propisa o zaštiti podataka | Autonomija\nBlokirani američki sajtovi zbog novih evropskih propisa o zaštiti podataka\nZloupotreba i nemarna upotreba ličnih podataka nosi kazne do 20 miliona evra\nKako prenose, Bi-Bi-Si (BBC) Čikago tajms (Chicago Times) i El-Ej Tajms (LA Times) su među onima koji su poslali poruke da su trenutno nedostupni u većini evropskih zemalja.\nOpšta uredba o zaštiti podataka (General Data Protection Regulation – GDPR) koja je danas stupila na snagu pruža građanima EU više prava nad tim kako se koriste njihove lične informacije. Mera predstavlja napor evropskih poslanika da ograniči ovlašćenja tehnoloških firmi.\nPrema tim pravilima, kompanije koje rade u EU, ili bilo koja asocijalcija ili klub u bloku, moraju da dobiju izričito odobrenje da bi sakupljali lične podatke, u protivnom će biti suočeni s visokim kaznama.\nBrisel je usvojio novi zakon u aprilu 2016. i puni tekst propisa objavljen je onlajn. Zloupotreba i nemarna upotreba ličnih podataka nosi kazne do 20 miliona evra, ili četiri odsto globalnog poslovanja kompanije.\nPogođeni su veb sajtovi u okviru medijskih grupa Tronk (Tronc) i Li Enterprajzis (Lee Enterprises). Među sajtovima u okviru Tronka su Njujork Dejli njuz, Čikago tribjun, El-Ej Tajms, Orlando Sentinel i Baltimor San.\nNa svom vebsajtu Tronk je napisao da je nažalost njihov sajt trenutno nedostupan u većini evropskih zemalja kao i da rade na tom pitanju i da su posvećeni da traže opcije koje će održati pun obim digitalne ponude EU tržištu.\nLi Enterprajzis objavljuje 46 dnevnih novina u 21 državi. Ta grupa je napisala slično saopštenje ukazujući da je sajt privremeno nedostupan.\nSi-En-En i Njujork tajms su među onima koji nisu pogođeni. Vašington post i Tajm su među medijskim kućama koje traže od korisnika EU da prihvate nove uslove.\nU Velikoj Britaniji koja treba da napusti EU 2019. godine, novi Zakon o zaštiti podataka će uključiti odredbe iz evropskog zakona GDPR s nekim minimalnim izmenama.\nSvi građani EU sada imaju prava da vide koje informacije kompanije imaju o njima i da nalože da se te informacije obrišu, ako žele. Kompanije moraju da budu aktivnije u dobijanju odobrenja za sakupljanje kao i korišćenje podataka, što znači da je to kraj davanja jednostavnog klika na formulaciju „slažem se sa uslovima i odredbama“.\nKompanije takođe moraju da obaveste sve pogođene korisnike o svakom upadu u podatke i obaveste odgovorno nadzorno telo u roku od 72 časa. Svaka zemlja članica EU mora da formira nadzornu upravu, a te uprve će raditi zajedno preko granica da osiguraju da kompanije poštuju nove odredbe.


SINDIKAT NOVINARA SRBIJE: Sedma sila, šta to beše – NovostiDana.rs\nNekada moćna, odgovorna i poštovana profesija, novinarstvo se danas uglavnom svodi na propagandnu mašineriju u rukama političara i njima bliskih tajkuna.\nSedmu silu nasledili su prekarni radnici – novinari sa malim i neredovnim platama, nesigurnim statusom i neizvesnom budućnošću, od kojih poslodavci zahtevaju bespogovornu poslušnost.\nPrvi korak je orgaizovati se u sindikalne organizacije.\nTo je i prvomajska poruka Međunarodne federacije novinara (IFJ) svim kolegama na planeti. Istraživanja su potvrdila da u sredinama gde postoje sindikati i kolektivni ugovori novinari i medijski radnici imaju jača radna prava, veće plate i bolju zdravstvenu zaštitu i bezbednost.\nDa bi očuvali kredibilitet novinarstva I da bi naša profesija zadržala ulogu četvrtog stuba demokratije, moramo se braniti jakim, reprezentativnim sindikatima poručuju iz IFJ i pozivaju svoje članice da obeleže Međunarodni praznik rada I javno pokažu koliko je značajno biti deo ove svetske zajednice.\nSindikat novinara Srbije (SINOS), jedini sindikat u Srbiji član IFJ I Evropske federacije novinara EFJ, poziva kolege da ignorišu zabranu poslovodstva o sindikalnom organizovanju.\nZajednička borba za radna prava jedini je način da se izborimo za svoju profesionalnu slobodu. I zato pozivamo kolege da se USUDE I PRIDRUŽE nam se.\nPovezano1. maj, Sindikat novinara Srbije, Sinos


OPŠTINSKO VEĆE OPŠTINE DIMITROVGRAD UPUTILO JE POZIV GRAĐANIMA I STRUČNOJ JAVNOSTI, DA SE UPOZNAJU SA TEKSTOVIMA NACRTA ODLUKA U POSTUPKU PRIPREME BUDŽETA I UTVRĐIVANJU STOPA IZVORNIH PRIHODA OPŠTINE DIMITROVGRAD – Radio Televizija Caribrod\n14/11/2019 14/11/2019 RT Caribrod\t0 Comments\tCaribrod, Dimitrovgrad, Opštinsko veće opštine Dimitrovgrad\nOpštinsko veće Opštine Dimitrovgrad uputilo je poziv građanima i stručnoj javnosti, da se upoznaju sa tekstovima nacrta odluka u postupku pripreme budžeta i utvrđivanju stopa izvornih prihoda opštine Dimitrovgrad, i da počev od danas, do 28. novembra, daju svoje predloge, primedbe i sugestije.\nZa davanje informacija u vezi sa stanjem oblasti na koju se odnose preloženi nacrti odluka nadležno je Odeljenje za finansijske poslove, a osoba za kontakt je Ljiljana Petrov.\nOtvorena sednica predstavnika nadležnih organa Opštine sa zainteresovanim građanima i predstavnicima udruženja građana i zainteresovanom javnosti biće održana 28. novembra od 12 sati, u sali Skupštine opštine Dimitrovgrad.\nPrimedbe, predlozi i sugestije dostavljaju se Opštinskom veću putem elektronske pošte na adresu: opstinskovece@dimitrovgrad.rs ili preko pisarnice Opštinske uprave Opštine Dimitrovgrad.\n← DANAS JE U SALI UDRUŽENJA PENZIONERA DIMITROVGRADA ORGANIZOVANO PREDAVANJE NA TEMU „DIJABETES SE MOŽE KONTROLISATI“\nOTVORENE PONUDE ZA IZBOR IZVOĐAČA RADOVA NA REKONSTRUKCIJI ZGRADE GIMNAZIJE SVETI KIRILO I METODIJE →


Kosovo - Ramuš Haradinaj: Nikad nisam pretio svedocima | Info | Srbija\n21. maj, 11:16\nRamuš Haradinaj: NIKADA nisam pretio SVEDOCIMA 25 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs Izvor Beta 08.08.2019. / 18:01\n"Ja to nikada nisam činio i nikada to nije učinio neko drugi, makar ne uz moje znanje. Bio je jedan svedok protiv mene koji je poginuo u saobraćajnoj nesreći s pijanim Srbinom u Crnoj Gori. Ali tek posle njegove smrti se saznalo da se njegovo ime nalazi na spisku svedoka optužnice protiv mene", rekao je Haradinaj u intervjuu za nemački list Frankfurter algemajne cajtung.\nHaradinaj je kazao i da je 2011. u Beogradu tadašnji glavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc rekao da u njegovom slučaju "nije ubijen ni jedan jedini svedok na listi optužnice ili u programu zaštite svedoka", prenosi Dojče vele.\n"Na drugom suđenju protiv mene u Hagu sudije su čak potvrdile da sam naredio da se svedocima ne preti. Svako ko je trebalo da svedoči protiv mene na suđenjima mogao je to i da učini", naveo je kosovski premijer u ostavci.\nOn je rekao da je "bilo slučajeva kada su ljudi pokušavali da uđu u program zaštite svedoka kako bi imali bolji život u drugoj zemlji".\n"Ponudili su da sarađuju s tužilaštvom samo ukoliko budu primljeni u program zaštite svedoka pod novim identitetom. Oni su otišli toliko daleko da su lagali pred sudom, što su iskusne sudije primetile. To se ranije često dešavalo", kazao je Haradinaj.\nRekao je da su istražitelji hteli da saznaju više o osnivanju OVK i njegovoj ulozi u tome, da "nije bio suočen sa specifičnim optužbama" i da mu je zbog toga "advokat savetovao da se ne izjašnjava konkretno".\nHaradinaj je rekao i da je za njega bilo "veliko iznenađenje" što je ponovo pozvan pred sud zbog zločina OVK i nagovestio da bi njegovo protivljenje promenama granica u regionu moglo da bude faktor koji je uticao da dobije poziv u svojstvu osumnjičenog.\n"Nije tajna da se protivim promenama granica u našem regionu koje podržava i deo međunarodne zajednice. Smatram da je to previše opasno. Stoga kažem da će takse od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije ostati sve dok Beograd ne prizna nezavisnost Kosova. Suočavajući se s takvim okolnostima, postoje mnoge teorije i nagađanja kako je došlo do toga da sam sada pozvan", kazao je Haradinaj na pitanje da li se slaže sa stavom da je Specijalni sud za Kosovo instrument za disciplinovanje kosovskih političara koji se ne pridržavaju onoga što nalaže Zapad.\nNa konstataciju novinara frankfurtskog lista da se čini da ga je "uvođenje carina (Srbiji i BiH) koštalo podrške u Vašingtonu, jer predsednik SAD Donald Tramp podržava promene granica i razmenu teritorija između Srbije i Kosova", Haradinaj je naveo da je "bio svestan mogućih posledica".\n"Ali uvek sam bio iskren prema našim saveznicima u Vašingtonu i Evropi, govoreći im da promene granica ugrožavaju stabilnost na Kosovu i u čitavom regionu. Osim toga, veoma je teško otvoriti naše tržište susednoj zemlji koja negira naše postojanje i preti nam. Stoga na Kosovu postoji konsenzus da carine ostaju dok ne dođe do priznanja (od Srbije)", dodao je kosovski premijer u ostavci.\nramuš haradinaj Kosovo Albanci srbi svedoci ovk\nOmastiće ovaj bukagije kad tad, ako se sne sretne pre toga sa nečim probojnijim. 💩\n11.08.2019. / 12:44\n" Милена никад није бацала ђубре у минско поље и нећу више никад " (Сложна Браћа)\n09.08.2019. / 20:57\nNisi pretio,likvidirao si sve ubico


Presek: Migovi od Deda Mraza, istorijska jedinica i Ajfonka | Miljan Paunović\n24.12.2016. Miljan Crtice dana 0\n– Počela je novogodišnja euforija! Neko kupuje poklone za decu – igračke, odeću, obuću, knjige. Neko ne kupuje ništa, jer plate nema, a ni Deda Mraz ne da poklone džabe. Mada, oni koji imaju sreće i vredno rade cele godine non – stop, dobili su na poklon migove od ruskih Deda Mrazeva. Pa ako niste non – stop radili cele godine, sada plačite.\n– Tražim neke pozitivne vesti, teško mi ide. Evo na primer, jedne kliktabilno – nebulozne. Starleta Tijana Ajfon će imati seks u Parovima. Lepo. U stvari, šta bi ona drugo mogla da ima? Sigruno neće govoriti o istoriji Srbije, daleko bilo Crne Gore, da ne bi dobila jedinicu.\n– Rade Račić (13), učenik sedmog razreda u Podgorici, dobio je jedinicu iz istorije kada je lekciju o nastanku Crne Gore započeo rečenicom da je „Crna Gora srpska država“. Kako kaže, to je čuo kod kuće i svi to znaju. Zbunio se dečko, ja ga razumem. Dalje piše: „…kako je mali Rade preneo, većina drugara je ustala i aplaudirala, a nastavnik je bio šokiran, rezigniran i ljut…“. Nastavniče sedi dole, dobio si keca kao vrata od učenika.


STEFANOVIĆ: Naser Orić nije ušao u Srbiju, ne prilazi ni na 50 kilometara od granice sa Srbijom | Ekspres.net\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanovića izjavio je danas da Naser Orić nije ušao u Srbiju i da je za njim raspisana poternica, zbog čega bi bio uhapšen čim bi ušao na teritoriju Srbije.\nStefanović je to rekao za Kurir, a nakon što je ratni komandant tzv. Armije BiH u Srebrenici Naser Orić, kojeg Srbija potražuje za ratne zločine počinjene nad Srbima tokom poslednjeg rata u BiH, objavio fotografije na svom Fesjbuk profilu za koje tvrdi da su snimljene na teritoriji Srbije.\nTags Naser Orićnebojša stefanovićprilazaksrbija\nSTEFANOVIĆ NA BEZBEDNOSNOM FORUMU: Informaciona bezbednost je strateški prioritet STEFANOVIĆ O PROTESTIMA ZBOG CENE GORIVA: Vlada ne popušta pod pritiskom ulice BOG UDBE: Hapsili smo Srbe da bi im oteli žene i ćerke DAČIĆ O KOSOVU: Ne znam da igde u svetu postoji dvostruki suverenitet? (VIDEO)


bezicni internet | Orion | Bežični Internet\nKeyword Analysis & Research: bezicni internet\nbezicni internet 0.43 0.4 91 12 16\nbezicni 0.14 0.9 4169 14 7\ninternet 1.69 0.8 8881 3 8\nKeyword Research: People who searched bezicni internet also searched\nbezicni internet 0.53 0.8 5852 9\nbezicni internet mts 1.9 0.9 3048 71\nbezicni internet telekom 1.85 0.3 3344 69\nbezicni internet u hrvatskoj 0.25 0.5 910 31\nSearch Results related to bezicni internet on Search Engine\nBežični Internet (High Speed Wireless Internet) je sistem projektovan s ciljem povezivanja klijenata Internet bežičnom radio-vezom na visokim frekvencijama. Generalno postoji nekoliko različitih frekvencija na kojima …\nBežični internet | Najpovoljniji kablovski i bežični ...\nBežični internet. Priključak za 0 din. Oprema izdata na korišćenje, BEZ troškova montaže. Briga o našim korisnicima Uvek dostupni, profesionalni i ljubazni - KBCnet tim. Sjajna ponuda paketa Veliki izbor internet …\nBežični internet - InterCom Computers\nBežični internet je dobra alternativa za ona mesta u kojima još uvek nije dostupno koriščenje optičkih usluga. Prednost bežičnog interneta je u tome što je lakše povezati se na internet sa udaljenih lokacija i ne zahteva …\nWiFi - bežični internet | mts - Tvoj svet\nWiFi - bežični internet | mts - Tvoj svet. Dobro došli na mts stranicu! Da li Vam je potrebna pomoć?


GA GF serija polica s zamrzivačima-ploče za zamrzavanje-Square Technology Group Co., Ltd.\nZamrzivač s policama koji proizvodi Square Technology može brzo zamrznuti mnoge vrste proizvoda, kao što su riba i škampi, školjke, povrće, cjepljeno meso, podijeljena perad i mnoštvo smrznute hrane u malim paketima. Ploče su postavljene vodoravno poput polica, dok je razmak slojeva fiksiran. Proizvodi će se staviti na policu za zamrzavanje. Za razliku od standardnih vodoravnih zamrzivača s pločom, njegova veća veličina može se dizajnirati za veći kapacitet zamrzavanja.\n● Kombinacija je brzo zamrzivača i kontaktnog zamrzivača. Proizvod kontaktirajte hlađena aluminijumska ploča na donjoj strani, dok ventilatori pušu prohladni protok zraka kroz vrh i bočne strane proizvoda.\n●Ploča je izrađena od morskog aluminijuma. Rashladno sredstvo putuje kroz više kanala unutar aluminijumske ploče. Ploča je lagana, čvrsta, otporna na koroziju i dobra toplotna vodljivost.\n●Kućište je izolirano jednim dijelom poliuretanske pjene koja osigurava robusne strukture i umanjujući gubitak hladnoće uklanjanjem zglobova.\nCapacity Kapacitet smrzavanja:>3000 kg / serija (na osnovu: 15 kg / blok, dimenzija bloka: 600 mm × 400 mm × 80 mm)\n◆Zazor ploče: 144mm; Neto zračnost: 110mm\n◆Dovod tečnosti: Pumpa\n◆Opterećenje hladnjaka: 105kw (+ 35 ℃ / -35 ℃) (sa hladnjakom vazduha)\n◆Brzina vazduha između ploča: 2m / s


Novinari Republike Srpske Se Opiru Zastrasivanju | Institute for War and Peace Reporting\nNovinari Republike Srpske Se Opiru Zastrasivanju\nSrpski deo Bosne i dalje predstavlja opasno mesto za one novinare koji osvetljavaju ruznu stranu zivota ovde.\nZeljko Kopanja, vlasnik i urednik dnevnog lista "Nezavisne Novine" vezan je za invalidska kolica od kako je izgubio obe noge od bombe podmetnute u njegovim kolima, 22.oktobra, 1999.godine.\nMotiv za ovaj napad na Kopanju povezuje se sa serijom clanaka o ratnim zlocinima koje su Srbi pocinili za vreme sukoba u Bosni i Hercegovini. Kopanjine dnevne i nedeljne publikacije imaju najveci tiraz u Republici Srpskoj (RS).\nPokusaj atentata na Kopanju je kuliminacija serije napada na nezavisnu stampu koji su poceli 6.marta sa bombaskim napadom na novu nezavisnu radio stanicu "Osvit" u Zvorniku.\nSumnja se da nezadovoljni elementi unutar Srpske radikalne stranke (SRS) stoje iza ovih napada. Posle odluke Viseg predstavnika u Bosni, Carla Westendorpa, smenjen je predsednik RS Nikola Poplasen (vodja SRS), a kancelarije rivalne Socijaldemokratske partije i Socijalisticke partije su takodje napadnute. Nacionalisti okupljeni oko Poplasena, izdvojili su radio "Osvrt", tvrdeci da ova radio stanica objavljuje izdajnicki i kolaboracioni materijal. Prostorije i oprema ove stanice potpuno su unisteni prilikom napada.\nSa pocetkom NATO bombardovanja Srbije, napadi na nezavisne novinare su intenzivirani. Dragan Gacic, fotoreporter "Nezavisnih Novina" i Predrag Milasinovic, kamerman "Alternativne televizije" fizicki su napadnuti ispred ambasade Ujedinjenih nacija u Banjaluci.\nDeset dana posle napada na Kopanju, predsednik opstine Doboj, Mirko Stojcinovic, napao je Mirka Srdica, dopisnika TV Bosne i Hercegovine i novinske agencije BETA. Srdic tvrdi da je napadnut posle objavljivanja nekoliko clanaka u kojima se eksponiraju kriminalne aktivnosti nekoliko visih politickih figura u Dobojskoj opstini.\nSudeci po nezvanicnim podacima, ove godine napadnuto je oko cetrdesetak novinara.\nRisto Basic, sef odseka za analizu Ministarstva unutrasnjih poslova RS, kaze da je u toku 1999 godine prijavljeno sedam napada na novinare i da se u svim ovim slucajevima, krivcima sudilo\nBasic je takodje rekao da je broj napada sigurno veci ali da se svi incidenti i pretnje ne prijavljuju policiji.\nSinisa Karan, sef Odseka za kriminisalistiku policije, priznao je da mnogi novinari nemaju poverenja u policiju i da cesto oklevaju pri pruzanju pomoci prilikom istrage.\n"Novinari ne uzimaju pretnje za ozbiljno. Cak i kada prijavljuju anonimne pretnje, oni odbijaju da nam pomognu da pronadjemo krivce", zali se Karan.\nRadmilo Sipovac, urednik nedeljnog izdanja "Nezavisnih Novina" potvrdjuje da novinari ne uzimaju pretnje za ozbiljno.\n"Zeljko Kopanja je dobijao anonimne pretnje, ali nije verovao da su ozbiljne", kaze Sipovac. Kopanja sada priznaje da nije verovao da ce neko pokusati da ga ubije zbog nekih "pisanih reci".\nNapad na Kopanju je najzad naterao novinare da pokrenu debatu oko okruglog stola u Banjaluci o pitanju bezbednosti novinara, 12.novembra. Njihove kolege iz susedne federacije Bosne i Hercegovine su takodje prisustvovali raspravi.\nSenad Pecanin, urednik najpopularnijeg sarajevskog casopisa "Dani", kaze da je "rizik kojim se novinari izlazu presao granicu razuma za one ljude koji misle o sebi i svojoj porodici."\nPecanin je priznao da ozbiljno razmislja o napustanju ove profesije, od kako je Kopanja napadnut.\nBorka Rudic, predsedik Sindikata profesionalnih novinara Bosne i Hercegovine, tvrdi da nedostatak solidarnosti medju novinarima jos vise pogorsava ovaj problem. Ona je istakla da Udruzenje novinara Bosne i Hercegovine nije dalo izjavu povodom pokusaja atentata na Kopanju.\n"Da je bilo vise solidarnosti medju novinarima Bosne i Hercegovine u proslih nekoliko godina, mozda Zeljko Kopanja ne bi prosao kroz takvo iskustvo, " rekla je Rudic.\nSvi su se novinari, koji su ucestvovali u debati, slozili da se ne mogu oslanjati na vlasti radi zastite.\nZeljko Kopanja je rekao: "Nemam poverenja u policiju. Ne verujem da policija zeli ili je sposobna da nadje vinovnike napada na mene."\nPecanin je isao dalje i rekao da bez politicke podrske vlasti Bosne i Hercegovine nije moguce postati bilo veci kriminalac ili ratni zlocinac.\nRobert Menard, predsednik nevladine organizacije za prava medija Reporteri bez granica, primetio je da je "preko pet stotina novinara ubijeno u poslednjih deset godina i da u devedest i pet odsto ovih slucajeve nisu pronadjeni zlocinci".\nNa kraju diskusije novinari su insistirali da ih zastrasivanja nece privoleti na cutanje i umesto toga uputili izazovnu deklaraciju: "Mi smo pogodjeni i zabrinuti. Medjutim, ne plasimo se. Vreme sigurno nije na strani onih koji se nadaju da cemo odustati".\nBranko Peric je urednik Alternativne informativne mreze u Banjaluci i redovni dopisnik Instituta IWPR.


Peščanik Neprijatelj br. 1 – liberalizam - Dubravka Stojanović - Peščanik\nPosted By Dubravka Stojanović On 28/01/2017 @ 09:00 In Prenosimo,Tekstovi | Comments Disabled\nU razmišljanju o ugroženim liberalnim tradicijama u Srbiji krenuću od jedne „studije slučaja“. Radi se o „slučaju“ Latinke Perović. Naime, u poslednje vreme učestali su napadi na našu vodeću istoričarku. Bilo ih je raznih vrsta: od najnižih u kojima su pominjana njena deca, do pokušaja kritičkih analiza njenog istoriografskog rada. Uglavnom su dolazili s desnice, koja je optuživala široko: od toga da je komunistkinja, do toga da je izdala naciju svojim doslednim antiratnim stavovima i zahtevima za suđenje ratnim zločincima. U poslednje vreme krenuli su i napadi s leva, koji je optužuju za nešto sasvim suprotno: da je izdala komunizam i da danas nije ništa drugo do običan liberal. Ono što je u „slučaju Perović“ zanimljivo jeste to što su sada, kada je kriza u Srbiji sve dublja, a njeno teturanje sve upadljivije, napadi na Perović učestaliji i brutalniji. U nekoliko poslednjih meseci njoj su posvećene čak dve knjige: s desnice Mila Lompara i s radikalne levice Mire Bogdanović. Reklo bi se da je Latinka Perović kriva za sve i svima. Da je kriva i za komunizam i za njegovu propast; da je odgovorna i za krizu devedesetih i za krah projekta „države u kojoj će živeti ceo srpski narod“. Pitate se kako neko može da bude kriv za sve to odjednom, da se na nekoga „svale“ potpuno oprečne političke optužbe?\nMa koliko ti napadi bili međusobno kontradiktorni, oni imaju veoma čvrsto „zajedničko jezgro“: liberalizam. U rečniku Titovog režima Perovićeva je bila liberal (čak anarholiberal!?); u rečniku nacionalista ona je individualistkinja, jer stavlja pojedinca ispred kolektiva – nacije; u rečniku danas pomodnih neokomunista ona je neoliberalka. I time dolazimo do suštine. Jer, ono što zaista suštinski ugrožava sve naše dominantne ideologije, koje se decenijama smenjuju na vlasti, upravo i jesu vrednosti liberalizma: slobode pojedinca, ljudska prava, privatna svojina, tržišna utakmica… To je tačka u kojoj se sastaju oni koji krenu s desna i oni koji pođu s leva. To je suština onoga što oni baš nikako ne mogu da podnesu. Oni će se međusobno sasvim fino dogovoriti (imaju već više takvih iskustava), preći će s jedne na drugu stranu, bez problema. A najčvršće će ih ujediniti upravo napadi na liberalizam: to im je tačka kristalizacije, tačka u kojoj među njima nema sporenja.\nNaši današnji kolektivisti i egalitaristi nisu ništa drugo do proizvod jedne duge istorije političke misli u Srbiji. I kako je upravo Latinka Perović pokazala u svom istoriografskom delu, taj dugi kontinuitet antiliberalnih pokreta počinje u drugoj polovini 19. veka, sa Svetozarom Markovićem, pa se gotovo neprekinuto razvija preko radikala Nikole Pašića, zatim Titovih komunista, Miloševićevih nacionalista do Vučićevog populizma. Bez obzira na to što se radi i o levim i o desnim pokretima, njihove suštinske ideološke okosnice su iste i zajedničke: kolektivizam, egalitarizam, antiindividualizam, antimodernizam, suprotstvaljanje gradu, evropskim vrednostima, izolacionizam… S tih pozicija se može i ulevo i udesno, antiliberalno jezgro je ono koje njih drži nerazdvojinima, u simbiotskom savezu.\nPostoji i drugi kontinuitet u srpskoj političkoj istoriji. Onaj koji je Perović u svojoj poslednjoj knjizi nazvala neželjenim. On je istorijski antipod ovom prvom. Taj manjinski, liberalni pravac kreće od glavnog protivnika Svetozara Markovića, Vladimira Jovanovića, pa preko naprednjaka, ponekih međuratnih demokrata i zatim veoma isprekidanom linijom do Zorana Đinđića. Ta dva pravca jesu postojala uporedo sve vreme, ali je ovaj drugi, liberalni bio na sasvim tankoj margini, koja se često prekidala ili svodila povremeno tek na istaknute pojedince, bez presudnog uticaja na pravac kojim je išla država. S protokom vremena i smenjivanjem populističkih levih i desnih režima, taj liberalni pravac sve se više tanjio, ali se ipak nije prekinuo.\nOstaje, naravno, pitanje istorijskih uzroka slabosti liberalnih pokreta u Srbiji. Odgovor se može naći u istoriji zapadne Evrope. U toj istoriji su liberalizam i liberalna demokratija bili rezultati ukupnog istorijskog razvoja. I to, u prvom redu, razvoja društva. Od političkih i revolucionarnih borbi trećeg staleža, preko građanskih pokreta i revolucija 19. veka, liberalizam je nosilo građanstvo koje je širilo prostor slobode. To jačanje sloboda bilo je moguće zahvaljujući jačanju građanskih pokreta, a njihovo jačanje, opet, bilo je moguće zahvaljujući promenama koje je doživeo kapitalizam, koji je preko širenja privatne svojine omogućavao sve širim slojevima društva nezavisnost od države i jačao mogućnost kritičkog odnosa prema njoj. Ne kažem da građanska hrabrost nije moguća bez privatne svojine, ali, složićete se, nekako je lakše udarati na državu ako ne primate platu od nje. E, upravo su takve društvene grupe ovde uvek bile najslabije.\nOne su u krizi i danas, a sa njima i srpski liberalizam. Sveden je na grupe manjinskih intelektualaca i teško uhvatljiv tek u povremenim nastupima retkih i oslabljenih političkih stranaka. Ali, obrnuto proporcionalno svojoj slabosti, liberalizam kao da smeta više nego ikada. Jasna je logika: za svoj istorijski poraz nacionalisti krive one koje su od početka upozoravali na to kako će se njihova i naša avantura završiti; produbljena društvena i ekonomska kriza izrodila je neokomuniste koji za krivca optužuju kapitalizam, do kojeg Srbija nikada nije ni stigla. I jednima i drugima neophodan je neprijatelj da bi se kolektivistički pokreti homogenizovali, da bi očvrsnuli redove, da bi jačali identitet, izoštrili posebnost, da bi se pribavili novi poklonici. Taj neprijatelj je liberal. A Latinka Perović je personifikacija, idealni neprijatelj. I jednima i drugima.\nNovi magazin, 26.01.2017.\nSrodni link: Dubravka Stojanović – Prvo pročitaj, pa zapljuni\nURL to article: https://pescanik.net/neprijatelj-br-1-liberalizam/


Deca poželela časove srpskog | Serbiaworld\nNaslovna Dijaspora Deca poželela časove srpskog\nPrethodne nedelje posle redovne nastave u nemačkim školama krenula je i nastava na srpskom jeziku u dopunskoj školi u Bavarskoj.\nGrupe naše dece formirane su u Minhenu, Rozenhajmu, Nirnbergu i Erlangenu, a nastava se odvija prema propisima koje je nametnula pandemija korone. Nastavnicama Tatjani Hot iz Minhena i Gordani Budiša iz Nirnberga, ali i njihovim učenicim, nova pravila ponašanja u nastavi donela su i nove obaveze. U Minhenu postoji šest grupa sa 126 učenika s kojima radi nastavnica Tatjana Hot.\n– Iz kontakata sa roditeljima saznala sam da deca jedva čekaju da krenu na dopunsku nastavu na srpskom jeziku. Radimo u drugačijim uslovima. Grupe mogu da imaju maksimalno 10 učenika, mora se poštovati pravilo određenog razmaka među njima, maske su obavezne, a posle završene nastave moram da sve dovedem u red: obrišem klupe, stolice, tablu, kvake na vratima i tako za svaku grupu. Ista pravila važe i u nemačkim školama – ističe Tatjana Hot.\nŠest grupa učenika dopunske nastave na srpsk..\nThe post Deca poželela časove srpskog appeared first on Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori.\nPrethodni tekstPREMIJERA „POKONDIRENE TIKVE“: Amatersko pozorište u Svilajncu\nSledeći tekstMarko Kusmuk se usavršavao u Italiji i Austriji: Srpski slikar dobitnik Zlatnog lava u Veneciji! (FOTO+VIDEO)


Ali ovo je i Knjiga proslave jednog velikog jubileja – Sedamdeset godina od osnivanja Udruženja filmskih umetnika Srbije.\nSve je počelo početkom pedesetih prošlog stoleća (videćemo to i u ovoj knjizi) kada je u okviru opštih ekonomskih i društvenih promena u ondašnjoj državi i društvu, posle raskida sa Sovjetima i prelaska na sistem radničkog samoupravljanja, došlo do reorganizacije jugoslovenskog kinematografskog sistema. Ukidanjem Komiteta za kinematografiju Vlade FNRJ i republičkih komiteta filmski umetnici i njihovi saradnici do tada stalno zaposleni u državnim filmskim preduzećima, dobili su otkaze. Figurativno rečeno bili su „izbačeni na ulicu“ i „gurnuti“ u status slobodnih (samostalnih) filmskih radnika (umetnika). Za ono vreme, imajući u vidu vladajući društveni i ideološki poredak, po svemu nesvakidašnje rešenje. Kako god da bilo, ovime je stvorena potreba i otvoren društveni prostor za osnivanje strukovnih udruženja koja će štititi interese „slobodnjaka“ na tržištu umetničkog rada i brinuti o njihovim socijalnim pravima. Tako je 4. Juna 1950. godine osnovano Udruženje filmskih radnika Srbije (akr. UFRS), kasnije, 1980. godine, reorganizovano i preimenovano u Udruženje filmskih umetnika Srbije (akr. UFUS), kako se i danas zove.\nMalo je poznata činjenica na koju ovde želimo da ukažemo, sasvim sumarno, da je UFUS od početka svoje delatnosti osim što je brinuo o socijalnoj zaštiti i drugim radničkim pravima svojih članova sve vreme bio i aktivni činilac ukupnog razvoja srpskog filma i srpske kinematografije. Spomenimo samo neke od tih aktivnosti. Na inicijativu filmskih umetnika, a unutar pravnog statusa Udruženja filmskih radnika Srbije formirana su bila dva preduzeća od kapitalnog značaja za srpski film i njegovu kinematografiju: prvo je bilo UFUS (Udruženje filmskih umetnika Srbije), formirano od strane slobodnih filmskih radnika 1953. godine, koje nakon što je samostalno proizvelo 17 igranih i više od stotinu dokumentranih filmova početkom šesdesetih biva pripojeno Avala filmu; i drugo, osnovano 1966. godine najpre pod nazivom „Servis za organizovanje proizvodnje i prometa filmova – UFRS (akr. Udruženje filmskih radnika Srbije)“, kasnije preimenovano u TRZ „Centar film“ – sa osnovnom svrhom „organizovanja proizvodnje i prometa filmova kroz udružuvanje filmskih radnika u filmske radne zajednice“. U okrilju ove „filmske radne zajednice“ čiji se poslovni prostor nalazio pod krovom UFRS-a samo je Živojin Pavlović, nadmoćni klasik srpskog filma, snimio pet svoja najznačajnija filma, a većinu od svojih filmova snimili i autori takozvane domaće „češke škole“.\nUdruženje filmskih umetnika Srbije u posedu je osnivačkih prava i prvog posleratnog stručnog filmskog časopisa „Film“ – lista za pitanja filmske umetnosti i kulture“. List je osnovan 1950. godine od strane Saveza filmskih radnika Jugoslavije, sa prenetim pravima na Udruženje filmskih radnika Srbije. Film je izlazio u Beogradu i štampan je u štampariji novinske kuće „Borba“ i imao redakciju sastavljenu uglavnom od beogradskih filmskih radnika. Njegov prvi glavni urednik bio je beogradski književnik Aleksandar Vučo, a potonji Vicko Raspor, značajno ime naše filmske kritike i delatnik nepresušne energije, dugogodišnji umetnički direktor „Dunav filma“ u periodu filmskog stvaralaštva doajena srpskog filma u oblasti kratkog i dokumentarnog filma, Krste Škanate, Milenka Štrbca, Vlatka Gilića, Živka Nikolića, Aleksandra Ilića. Među istaknutim saradnicima lista bili su, pored Raspora, i reditelji Radoš Novaković, prvi predsednik UFRSa, Vladimir Pogačić, dugogodišnji upravnik Jugoslovenske kinoteke, Voja Nanović, Žika Mitrović, Aleksandar Saša Petrović, ali i dvojica naših docnije najznačajnijih filmskih teoretičara doktori profesori Vlada Petrić i Dušan Stojanović. Ukupno je izašlo 40 brojeva ovog lista pre nego je nestao sa srpske i jugoslovenske kulturne scene. Na tragu njegovog nasleđa i nasleđa kasnijeg časopisa „Filmograf“, Udruženje filmskih umetnika Srbije 2006. godine pokreće časopis „Novi Filmograf“, koji i danas postoji, nažalost, samo u elektronskom formatu.\nOsim ovoga UFUS 1980. godine preuzima osnivačka prava i obaveze, takođe od strane Saveza filmskih radnika Jugoslavije, znamenitog „Instituta za film“, institucije od kapitalnog značaja za širenje i očuvanja filmske kulture u nas, koji 2004. godine pritisnut nevoljama „društva i duha u tranziciji“ menja naziv u „Filmski centar Srbije“. Osnivačka prava „Instituta za film“, odnosno kasnije „Filmskog centra Srbije“, decembra 2011. godine UFUS prenosi na Republiku Srbiju, na osnovu ugovora zaključenog između UFUS-a i Ministarstva kulture (br. 022-00145/2011-01).\nI konačno, mada ne i najmanje važno, 2016. godine UFUS pokreće inicijativu i osniva agenciju za zaštitu autorskih prava, „Ufus Afa Zaštita“, sa sedištem u prostorijama UFUS-a, Terazije 26, od koje se očekuje, nakon početnih poteškoća i nesnalaženja u radu, da u ovoj, 2020. godini, profunkcioniše u punom kapacitetu, što znači da bi trebalo da započne sa isplatom autorskih honorara (tantijema) svim filmskim autorima u Republici Srbiji za kablovsko reemitovanje njihovih filmova. Trenutak dugo očekivan i posvemu istorijski za srpske autore, srpsku kinematografiju i sam UFUS.\nPoštovani čitaoče, ovo je drugi svezak UFUS-sove Knjige sećanja iako numerisan kao prvi. Zašto je to tako obrazložili smo u uvodniku prvog svezka koji je izašao 2015. godine pod naslovom „Spomenar – Udružanja filmskih umetnika Srbije“. Tamo su navedene okolnosti i neposredni podsticaj za rađanje projekta, a to je – osnivanje nagrade za životno delo Udruženja filmskih autora Srbije, 2008. godine, i želja da se o njenim prvim dobitnicama, ali i kasnijim ostavi pisani zapis. U spomenutom uvodniku stoji: „Još na samom početku dalo se uvideti da se sa zasnivanjem ove nagrade u mnogome zakasnilo. Da je ovo priznanje trebalo uspostaviti mnogo ranije, možda čak tamo sredinom sedamdesetih godina prošlog veka kada su se prve generacije naših posleratnih sineasta počele da povlače sa profesionalne scene, da bi se postojanjem jedne ovakve nagrade ne samo dopunjavale i ispisivale lične autorske biografije nego i ispisivala i sama istorija srpskog filma, a u njenom sklopu i istorijat Udruženja filmskih umetnika Srbije (…) Ne možemo, a i ne smemo da se ovde ne prisetimo, bez namere i mogućnosti da u tome budemo iscrpni, i plejade onih koji bi da su bili u prilici svakako više nego zasluženo bili nosioci ovoga priznanja (…) Zbog toga smo i odlučili da ovu knjigu podvedemo pod broj Dva, jer ona Prva čeka da bude sačinjena“. I evo ta Prva – koja je čekala da bude sačinjena – sada se nalazi pred nama. Između njenih korica kao u nekom imaginarnom panteonu nagrađenih nalaze se imena petnaestorice naših kolega, samo zbog prirode posla nužno odabranih od strane urednika ovog preduzeća. Izbor nije bio nimalo lak. Od početka smo bili svesni činjenice da će ostati mnogo onih kako reditelja i scenarista, tako i snimatelja, scenografa, kompozitora, kostimografa, ali i montažera, tonaca, filmskih kritičara, teoretičara, istoričara… čija imena zaslužuju da budu ubeležena u ovaj imaginarni panteon primaoca Ufusovog priznanja, ali koja će ostati van njega, što je i razumljivo, sudeći da bi nam za tako nešto bilo potrebno kudikamo više prostora. Zato svaki onaj koji ovu Knjigu sećanja broj 1 bude držao u rukama mora to da ima na umu. I ako ne drugačije onda po merilima svoga pamćenja, ukusa i kriterijuma, dopunjava ovu knjigu, večno važnu i otvorenu… I seti se pesnikovih reči: „Sve što prođe večnost jedna biva“ (Branko Miljković).\nPredgovor iz knjige “70 godina Udruženja filmskih umetnika Srbije”\nRubrika: Domaći eseji, Istorija filma, Jubileji, Nove knjige, Vesti


Beli o Vučiću i opoziciji | Info | Srbija\nBeli: Lupio sam šamar svim političarima 94 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nLuka Maksimović, odnosno Ljubiša Preletačević Beli, odgovara na prozivke da je, zapravo, bio "skriveni adut" Aleksandra Vučića: "Kakva je to opozicija, ako joj je satirični lik uzeo glasove?!".\nPredsednicki kandidat Luka Maksimovic, odnosno imaginarni lik Ljubiša Preletacevic Beli, bio je jedan od glavnih likova na proteklim izborima za predsednika Srbije.\nMladic koji je skrenuo pažnju na sebe i svoj pokret "Sarmu prob'o nisi" na lokalnim izborima u Mladenovcu, uspeo je da se plasira na trece mesto na predsednickim izborima. Ostavio je iza sebe mnoge politicare koji su u politici nekoliko decenija, pre svih Vojislava Šešelja.\nŠešelj se, u meduvremenu, sakrio od javnosti. Nema ga da objasni rezultatski debakl na predsednickim izborima, niti da kaže da li ce ispuniti ono što je rekao pred izbore - svi koji su ispod Belog da odu iz politike.\nRekao je lider radikala jednom prilikom i da se "Beli razume u politiku kao Marica u kriv ku***".\nU meduvremenu, posle saopštavanja preliminarnih rezultata predsednickih izbora, na kojima je pobedu u prvom krugu odneo aktuelni premijer Aleksandar Vucic, pojedini analiticari ocenjuju da je Beli, možda, bio Vucicev "Trojanski konj", odnosno da je upravo Beli "projekat Vucica".\nU intervjuu za hrvatsku emisiju "Torro caffe", koja se emituje na YouTube, Luka Maksimovic alijas Beli rekao je da je "lupio šamar i opoziciji i vlasti".\n"Pa, kakva je to opozicija kad joj satiricni lik oduzima glasove?! To znaci da opozicija nije dovoljno animirala ljude. To je njen problem, ne moj", odgovara Beli na ocene da iza njega stoji vlast.\n"Ja sam pre izbora pozvao, zamolio opoziciju da se ujedini oko jednog kandidata, a ja bi ih podržao. Oni to nisu uradili, pa sam se kandidovao. Pošto su iskompleksirani, svaki od njih bi hteo da bude lider, nisu hteli da se usaglase oko jednog cilja, onda smo mi ušli u tu trku i lupili šamar i opoziciji i vlasti", rekao je Ljubiša Preletacevic Beli, mada je tokom intervjua rekao da je "sada mnogo više pricao kao Luka, a ne kao Beli".\nCestitao je Vucicu na pobedi i dodao:\n"Cestitam coveku, pobedio je... onda treba da vlada još 30 godina, znaci da nismo zaslužili...".\nUpitan da li ce Luka ili Beli nastaviti da se bave politikom, odgovorio je:\n"Verovatno cemo nastaviti, ništa se ne zna, menja se iz trenutka u trenutak. Što se mene tice, ja sam vec pobedio. Koliko god ljudi glasalo za mene to je vec velika pobeda, u svakom slucaju šamar je lupljen svim politicarima koji su 30 godina na sceni".\nBeli Torro caffe\nIzvor: Torro caffe/YouTube\nLjubiša Preletačević Beli srbija izbori\n05.04.2017. / 22:33\nGlasali smo za Belog i glasaćemo opet. Dečko objasnio. AVE BELI\n04.04.2017. / 21:49\nStavili smo im do znanja sta mislimo o svima njima....nas preko 300000 mislimo isto.To me cini jako srecnim. I bice nas sve vise.Dok se ne demontira sistem.\n04.04.2017. / 22:46\n@Djenka Nadam se da ste na protestima protiv izborne krađe. Tu počinje demontiranje sistema.


So je stetna i nezdrava po vase zdravlje « Herbanic Tinkture\nJoš jedna namirnica koju ljudi danas obilato koriste,i sasvim im je normalno i podrazumevajuce konzumiranje iste, a koja je nezdrava kao i beli šećer ,belo brasno,mast…., jeste – so. U prirodnoj ishrani ima dovoljno svih sastojaka, pa i soli u vidu samih minerala odnosno mineralnih soli, koji su organizmu potrebni, tako da takozvana kuhinjska so uopšte nije potrebna. Pojedini lekari, koji takođe smatraju da je so nezdrava, ipak preporučuju so, ali morsku i to u malim količinama – tri do pet grama dnevno.Nema apsolutno nikakve potrebe za unosenjem soli ako se hranite zdravom biljnom presnom hranom.Sve potrebne optimalne kolicine za vase zdravlje i vitalnost ce biti zadovoljene na ovakav nacin.Stavise prosecan covek unosi i do 20 puta vecu kolicinu soli nego sto su njegove stvarne potrebe,pritom stvarajuci velike probleme i poteskoce za pravilno funkcionisanje svog organizma…\nČovek vremenom postaje „zavistan” na kuhinjsku, rafinisanu so, iako sklonost prema soli nije urođena, već je u pitanju stečena navika. So maskira prirodni ukus i onda prirodna hrana, koja nije posoljena, postaje neukusna. Kuhinjska so je štetna po zdravlje, jer sadrži i hlor koji je otrovan. So je jedan od glavnih uzroka za povišeni krvni pritisak. Ozbiljna istraživanja u Americi pokazuju da svaki treći odrasli stanovnik te zemlje ima povišeni krvni pritisak, upravo zbog prevelike upotrebe soli. Moždani udar, neretka kobna posledica visokog krvnog pritisaka, česti je uzrok smrti u mnogim razvijenim zemljam.\nLjudi osetljivi na so zadržavaju je u svom telu, što uzrokuje naticanje. Tkivo otiče, vene se sužavaju i dolazi do povećanja krvnog pritiska. Mnoge osobe sa visokim krvnim pritiskom mogle bi normalizovati to stanje samo kad bi smanjile unos soli. Smanjenje unosa soli omogućuje tielu izlučivanje viška vode. So može dovesti do srčanih problema, povezano je sa masnoćom u krvi i zakrčenjem arterija… So uništava vitamine i enzime u organizmu. Ljubitelje soli češće muče glad i žeđ. Od prevelikih količina soli u organizmu i bubrezi su u problemima, jer moraju da izlučuju tu so, i nisu u mogućnosti da do kraja obave taj posao zbog čega se ona taloži po telu i onda vremenom može dovesti do zdravstvenih tegoba. So se taloži u telu kao i drugi otrovi, zbog čega je organizam skloniji bolestima.\nNije se lako, međutim, osloboditi soli u ishrani, zato taj postupak mora biti postepen. A svima onima koji „ne mogu“ bez soli, preporučuje se da eventualno koriste morsku so. Hranu treba začinjavati začinskim biljem,persunom,celerom ,zalfijom, mirođijama, belim lukom,lukom, limunovim sokom…, i sve to nam je lako dostupno i jeftino. Kada je u pitanju morska so, ona je definitvno manje štetna od rafinisane, kuhinjske soli, ali nije zdrava. I morska so takođe doprinosi povećanju krvnog pritiska.\nŠta je zapravo so i kako se proizvodi, citiraćemo dr Valtera Fajta: „Kad kupite so, tu so je izdvojila industrija. Kad je na početku u njoj bilo 84 minerala, jednoj industriji je bio potreban kobalt, drugoj mangan, a za katalitičke procese drugoj je potreban magnezijum, tako da su potpuno rafinisali vašu so tako da ništa od minerala nije ostalo. I onda vam prodaju ono što ne bi mogli nigde drugde da prodaju, samo natrijum hlorid. Samo dva elementa. Morska so ima 84 elementa u sebi, a oni vam prodaju samo 2. Kad bi mogli, oni bi je još rafinisali i prodali vam posebno natrijum i posebno hlorid. Ali, ako bi vam prodali natrijum, onda bi jedući njega eksplodirali. Ako bismo jeli samo hlorid, onda bismo odmah pali mrtvi. Tako da nam prodaju samo ona dva. I onda ih malo uznemirava savest i zato ovu so malo jodiraju. I oni kažu: “Evo, ima tri elementa”. To je strašno patetično! Uzmite morsku so: 84 elementa. Ona vam neće izazvati visok krvni pritisak. Probajte. Stavite morsku so na vaš jezik i gledajte kolko dugo možete da izdržite. A onda stavite čist natrijum hlorid i probajte da vidite koliko će dugo trebati da vas tako opeče da više da više ne možete da izdržite”.\nKategorije: Fizički otrovi Zdravlje Tagovi: bubrezni problemi hipertenzija kuhinjska so minerali naticanje natrijum hlorid otrovi srcani problemi zavisnost\n2 reagovanja na “So je stetna i nezdrava po vase zdravlje”\n15. novembra 2013. u 11:50\nPeti dan na presnoj ishrani, bez soli i ulja, kriza je ali neča veze, idem dalje jer sam se pomolio i pripremio za ovo.\nSo je definitivno najveća navlaka, jača od kafe i cigareta zajedno.\n15. novembra 2013. u 12:07\nSvak cast i sve pohvale sto ste osvesceni povodom ovih vise nego sustinskih pitanja za nase zdravlje.Samo napred ,sustina je u karakternoj borbi,kasnije sve postaje normalno i nadasve ukusno.Post(sto i jeste sama zdrava ishrana) i molitva nasem Gospodu svojim recima su najaca sredstva i metode prirodnog prociscavanja tela i jos vaznije same psihe.Videcete u pitanju je emotivno i duhovno prociscavanje,fenomenalno cete se osecati.Srdacan pozdrav


22 oktobra 2018 VIJESTI, KULTURNI DOGAĐAJI\nProstori Kulturnog društva Brdo iz Kranja, 18.10.2018\nVeliki rat je ostavio duboke tragove u svetskoj istoriji, a to posebno važi za Srbiju i srpski narod u celini. O uzrocima i posledicama Velikog rata govorio je vrsni poznavalac srpske istoriografije profesor dr. Duško Pevulja. Dvorana KD Brdo je bila ispunjena do poslednjeg mesta, što govori da su naši članovi, prijatelji našeg društva i predstavnici srpskih društava svesni značaja ove tematike koja je bitna i za današnja pokolenja.\nDr. Pevulja je naglasio da uzroke za izbijanje Prvog svetskog rata treba tražiti u sukobljenim interesima velikih sila i njihovoj borbi za vojnu i političku prevlast. Formalni povod za početak rata je bio atentat koji je izvršio Gavrilo Princip na austro-ugarskog prestolonaslednika Franca Ferdinanda. Da nije bilo atentata Austrougarska bi našla neki drugi povod. To proizilazi iz činjenice da je objavila rat Srbiji, iako srpska vlada nije bila odgovorna za atentat. Srbija je bila iscrpljena od balkanskih ratova i prihvatila je sve zahteve Austrougarske osim da postupke protiv saučesnika u atentatu na srpskoj teritoriji vode austrougarski organi. Da je reč o sukobu interesa velikih sila govori i činjenica da je rat ubrzo prerastao u svetki sukob, u obimu kakav do tada nije viđen.\nPobede srpske vojske na Ceru i Kolubari su ušle u svetske anale vojskovanja kao primer hrabrosti, strategije i taktike. Uprkos početnim pobedama višestruko nadmoćniji neprijatej potpomognut Nemačkom i Bugarskom prisilo je srpsku vojsku i narod na povlačenje preko albanskih bespuća prema Krfu. Cena koju je Srbija platila za pobedu je bila previsoka. Cela zemlja je bila razorena i uništena a ljudski gubici takvi da se biološki i demografski nismo oporavili do danas.\nMnogi pesnici i književnici, učesnici ove epopeje su zabeležili pobede i stradanja srpskog naroda a nekoliko desetina njih je dalo svoje živote za slobodu otažbine.\nDrugi deo ove večeri je obeležila tradicionalna »Pjesma roda mog«. Svi učesnici su nastavili crvenu nit sećanja na Veliki rat. Sara Mitrović je vrhunski otpevala: himnu Bože pravde, Kreće se lađa francuska i Mladi kapetane. Naše »Brđanke« su otpevale Tamo daleko i Lepo peva za gorom devojka.\nPoseban pečat ovom delu priredbe su dali i dvojica guslara koji su na svoj način interpretirali herojstvo naših predaka u Prvom svetskom ratu.\nSvi nastupajući su bili nagrađeni gromoglasni aplauzom za svoje profesionalne, iskrene i emotivne nastupe. Te emocije i nova saznanja su preneli i na prisutne u dvorani. Zahvalni smo im za to.\nTekst: Dragan Đerić


Sreća, bol i gol za pobedu | LovaLova\nSreća, bol i gol za pobedu\n12. jula 2021. lovalova.editor\nOsvajanjem Eura 1992. godine Danska reprezentacija je ispisala istoriju. Međutim, postoji i druga strana ove bajkovite priče, koja uopšte nije smešna.\nTe 1992. godine Jugoslovenska reprezentacija je iz političkih razloga suspendovana iz takmičenja održanom u Švedskoj. Jugoslaviju je na ovom pervenstvu zamenila upravo reperezentacija Danske.\nTadašnji trener Danaca Ričard Miler-Nilson počeo je okupljati danske fudbalere koji su nakon svojih obaveza odmarali širom sveta. Teškom mukom uspeo je nagovoriti igrače da dođu na mesto okupljanja reprezentacije. Mihael Laudrup nije došao pošto je bio u sukobu s trenerom i nije želeo da prekine odmor.\nPošto su se na jedvite jade okupili, ekipa nije imala plan treninga, nije imala analizu protivnika, baš ništa. Ideja je bila da izađu na teren, pa će videti šta dalje.\nTakođe, Kim Vilfort je u početku odbio prvenstvo, razlog je njegova ćerkica koja se borila sa kancerom u bolnici. Trener i ekipa se shvatili u kakvoj je užasnoj situaciji bio Vilfort. Ponuđeni su mu bili svi uslovi, ipak, u prvo vreme odbija.\nAli, bolesna devojčica je jačala i bivalo joj je bolje, te su ona i supruga zamolili Vilforta da ipak ode na prvenstvo. Selektor Nilson je dopuštao Vilfortu da se vraća u Dansku nakon mečeva, jer je sve bilo vrlo blizu.\nPrvu utakmicu Danska je igrala nerešeno s Englezima, u drugoj su izgubili od Švedske.\nIpak, devojčici je bilo opet loše, a tokom pauze supruga traži od Vilforta da se hitno vrati u Kopenhagen. Odlazeći, Vilfort moli drugove da ga ne čekaju, odlučio je da napusti prvenstvo.\nUtakmicu s Francuskom gledao je u bolnici sa svojom ćerkom. Danska otvara rezultat, Francuska izjednačuje, sve se utišalo, srećom na samom kraju Elstrup postiže pobednički gol za Dansku.\nUvidevši da cela bolnica odzvanja od sreće, bolesni uživaju, nesretni ljudi kojima gotovo ništa nije ostalo od života, ljudi koji stenju i plaču od strašnih bolova, ćelavi, mršavi, iscrpljeni i bez sjaja u očima a opet srećni ljudi. Gledajući ih kako se raduju, a videvši sreću i na licu svoje ćerke, Vilfort se zaključava u ormar i plače. Srce mu se slamalo od radosti i boli.\nU polufinalu Dansku čeka „nepobediva“ Holandija, koja je bila i jedna od glavnih kandidata za osvajanje prvenstva. Van Basten, Rajkard, Koeman, Gulit, Bergkamp, Blind, Frank de Bur, Van Brekelen, nikad spremniji i željni pobede.\nVilfort se nakon zahteva bolesnika, a posebno nakon razgovora sa svojom ćerkom ipak vraća u reprezentaciju.\nSada svestan za koga igra Danska, za koga mora postići pogodak, jasno mu je da će smrtno bolesne ljude učiniti bar malo srećnijima. Nakon regularnog vremena i rezultata 2:2 pristupilo se penalima. Basten loše šutira. Umoran, mršav i pod stresom, u teškoj mentalnoj situaciji, Kim Vilefrt dolazi do tačke, gleda u nebo, gleda prema Kopenhagenu, šutira i postiže gol. Suze su mu u očima, zna da su njegova ćerka i svi bolesnici na odeljenjima sada srećni i bar malo su im skrenute misli od svih nevolja koje su ih zadesile.\nNakon meča odmah je otišao u Dansku, njegova ćerka se osećala jako loše. Sedmogodišnja Lin je umirala. Vilfort odbija da igra u finalu, ali njegova porodica i sve klinike doslovno ga izbacuju iz bolnice uz zahtev da se vrati i osvoji fudbalsku Evropu za njih.\nPosebno je njegova ćerka, još uvek svesna, tražila to od njega kad je smogla snage za razgovor.\nSvi se sećate finala sa Nemačkom, Danci rano stižu do prednosti, zatim ih Nemci pritiskaju, već su bili blizu izjednačenja rezultata, ali 11 minuta pre kraja utakmice Kim Vilfort postiže svoj najvažniji gol u životu, i ostvaruje san cele nacije. Prvaci Evrope.\nU svoj toj euforiji mislio je samo na one koji su tamo u bolnicama slavili uspeh. Shvatio je da fudbal i pobeda, ljude donekle spašava iz njihovog bolnog pakla. Zajedno sa svojom ekipom učinio je to zbog njih, a najviše zbog svoje ćerke Lin.\nKimov pogodak u finalu protiv Nemaca smatra se jednim od najemotivnijih i najtragičnijih golova u istoriji fudbala.\nLin Vilfort umrla je nekoliko dana nakon finala. U poslednjim satima svog života rekla je da je ponosna na oca. Ostvario joj se san pobedom Danske, a tata je bio junak priče. Pre njene smrti, sanjali su zajedno priču o danskoj reprezentaciji i ona je to na kraju doživela. Bila je to bajka napisana za nju i za ljude poput nje. Mnogi su bili srećni tog leta.\nGodinu dana nakon Evropskog prvenstva, Kim i Mina Vilfort dobili su ćerku Rike.


Otkriven spomenik 1300 kaplara ispred Užičke gimnazije (VIDEO) – ZoomUe\nUŽICE- Ispred Užičke gimnazije danas je svečano otkriven spomenik urađen u znak sećanja na 1300 kaplara koji su bili simbol srpskog patriotizma u Prvom svetskom ratu.Spomenik je podiglo Društvo srpskih domaćina ,a delo je autorke Nataše Marković ,đaka prve generacije,a danas profesora Umetničke škole u Užicu.\nSpomenik je i počast srpskoj mladosti njih 1300 koji su posle samo dva meseca obuke u Skoplju,po naređenju Vrhovne komande dobili čin kaplara i hitno upućeni na front.\nU bataljonu je bilo i 17 učenika Užičke gimnazije među kojima i Miladin Pećinar,Milan Janjušević,Miodrag Vergović…\n„Ako je Kosovski boj kičma srpskog identiteta,onda je Bataljon 1300 kaplara dokaz mladim generacijama kako treba voleti svoju zemlju i kako se treba boriti za slobodu.Samo za vreme Prvog svetskog rata Srbi su bili jedinstveni i za njih je sloboda bila iznad života“ ,rekao je Strajin Šuljagić ispred Društva srpskih domaćina.\nPosle Kolubarske bitke i golgote kroz Albaniju,kada su došli na Krf bilo je manje od polovine bataljona.\n„Ti mladi ljudi sledeli su osećaj dužnosti i solidarnosti ,verujući iskreno da život nema slisla bez slobode.Užice čuva sećanje na njih,a nek nam spomenik bude uvek opomena šta radimo,jer slavni kaplari čuju samo one reči i vide ona dela koja su ih dostojna“,naglasio je gradonačelnik Užica Tihomir Petković.\nSpomenik su otkrili sadašnji i nekadašnji učenici Užičke gimnazije uz zvuke himne „Bože pravde“.\nTags: 1300 kaplaraspomenikužička gimnazija\nby Vesna Đurović · Published 17 маја, 2017\nNext story Đurđevski vašar\nPrevious story Počast užičkim borcima u borbi protiv fašizma


Predstavljen program mostarskog Salona akademske knjige\nSavjetnica federalne ministrice obrazovanja i nauke Sanela Kuko istakla je da je povod organiziranja Salona okupljanje naučne i akademske zajednice, kao i predstavnika šest univerziteta. Dodala je da su .također. uspostavili kontakt i sa kulturnim, obrazovnim i naučnim institucijama u Federaciji BiH i Mostaru te da će, osim Salona, upriličiti i niz predstavljanja knjiga i kulturnih događaja.\nDodala je da je Federalno ministarstvo za programe i projekte institucija nauke i kulture u BiH u 2018. godini izdvojilo 1.050.000 KM, a za sufinansiranje projekata javnih visokoškolskih ustanova 1.280.000 KM.\nOvo ministarstvo će 19. septembra organizirati besplatan prevoz vozom iz Zenice do Mostara, sa stajanjima u Sarajevu i Konjicu, i nazad za učesnike i posjetitelje Salona akademske knjige.


Uncategorized | Starmo\nPetev očekuje tri boda na gotovanju kod Kazahstana\nSarajevo -- Nogometna reprezentacija Bosne i Hercegovine drugi dan se na Ilidži priprema za predstojeće susrete kvalifikacija za SP protiv Kazahstana i Ukrajine. Selektor Ivaylo Petev zadovoljan je početkom priprema i nada se da će njegovi igrači u naredna dva meča izvući povoljne rezultate. Za njega je, kako kaže, najvažniji...\nZenica -- Sindikat kompanije "ArcelorMittal“ Zenica donio je odluku o organizaciji štrajka radi, kako su naveli, zaštite i unapređenja materijalnih prava i interesa radnika, koji će početi 15. oktobra u 7 sati - najavio je na pres-konferenciji predsjednik Sindikata Zuhdija Kapetanović. Kako je najavio, štrajk će trajati sve do ispunjenja...\nBorenović: Zaklinjemo se da ćemo otjerati nenarodni režim!\nBanja Luka -- Predsjednik Partije demokratskog progresa Branislav Borenović govorio je na početku demonstracija u Banjoj Luci koje su organizovale opozicione partije nezadovoljne vlašću SNSD-a i drugih vladajućih stranaka. Borenović je naglasio kako ovim demonstracijama i opozicija i građani trebaju pokazati kako je došlo vrijeme da se pobijedi zlo i...\nSrbija: Zadavio brata, zbog žene – “golim rukama”\nKučevo -- U petak nešto poslije 17 sati u Kučevu u Srbiji dogodila se tragedija. Ivan Milić (43) je u tuči zadavio svog rođenog brata Mirka, a prema nezvaničnim informacijama razlog je "žena koja je živjela sa njima u zajedničkom domaćinstvu". Ivan je tokom popodneva bio u gradu i nakon povratka...\nLondon -- Ukrajinski bokser Oleksandar Usyk (34) uvjerljivo je večeras pobijedio Britanca Anthonyja Joshuu (31) pred oko 70.000 gledatelja na Tottenhamovom stadionu u Londonu, te tako postao novi prvak svijeta u boksu. Usyk je pobjedom osvojio naslove u teškoj kategoriji po WBA, IBF, WBO i IBO verziji. Inače, ovo je bio...\nBeograd: Zapaljen mladić – Ima “teške traume”\nBeograd -- U Banjičkoj šumi u Beogradu sinoć je pronađen zapaljen 27-godišnji mladić. On je sa teškim opekotinama prevezen na reanimaciju u Urgentni centar. Kako je rečeno u Hitoj pomoći, oni su dobili poziv sinoć nešto poslije 19 sati. Pacijent je ima teške traume. U Hitnoj pomoći navode da "ne znaju...\nBanja Luka -- Fitosanitarna inspekcija Republike Srpske zabranila je uvoz 6,8 tona stonog grožđa porijeklom iz Albanije "zbog povećanog sadržaja pesticida". Iz Inspektorata RS je saopšteno da je u analiziranom uzorku utvrđeno je povećano prisustvo pesticida “propamokarb” iznad propisanih vrijednosti, nakon čega je inspektor donio rješenje da se zabrani uvoz...\nGoražde -- Odbojkašice ŽOK Gacko pobjednice su 7. međunarodnog odbojkaškog turnira koji je održan u Goraždu. One su u finalu savladale domaću ekipu Goražda rezultatom 3:1. Treće mjesto osvojila je ekipa OK Sloboda iz Čačka koja je rezultatom 3:1 pobijedila ekipu OK Rudar iz Pljevalja. Najboljom igračicom turnira proglašena je Katarina...\nNa Titovom mostu ranjen Đenan D. – Zapaljeni Golf je ukraden\nMostar -- U pucnjavi koja se sinoć dogodila u 22.25 sati u Ulici Mostarskog bataljona, na sredini Titovog mosta , kako je i prijavljeno policiji, ranjen je Đenan D. (39), saznaje "Avaz". Naknadnom provjerom je utvrđeno da je vozilo koje su koristili napadači prijavljeno kao ukradeno i u Hadžićima -...\nDodik o Đukanoviću: “Doživio propast”\nBanja Luka -- Član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović "doživio propast, jer je pokušao da se obračuna sa srpskom nacionalnom linijom". “Ovo je i simbolički kraj Đukanovićevog režima koji se zasnivao na svađi, opstrukciji srpskog nacionalnog bića, interesa i prava u Crnog...


Vesti online / Sport / Tenis / Beker veruje: Novak pre Nadala može da prestigne Federera\nBeker veruje: Novak pre Nadala može da prestigne Federera\nŠest od ukupno 12 trofeja sa Grend slem turnira Novak Đoković je osvojio tokom saradnje sa Borisom Bekerom. Iako su Srbin i Nemac završili saradnju bivši veliki šampion i dalje veruje u Novaka.\nNemac i dalje ne gubi nadu\nJedno od pitanja iz intervjua koji prenosi Tennis World bilo je može li Đoković da dostigne Rodžera Federera, koji je tokom karijere osvojio 17 Grend slemova i da li će, ako u tome uspe, to uraditi pre Rafaela Nadala.\n- Ako ne bude imao problema sa zdravljem i motivacijom to je izvodljivo. Ne bi trebalo porediti Đokovića sa Nadalom koji od 2014. godine nije trijumfovao ni na jednom od velikih turnira, ali bi ove godine na Rolan Garosu mogao da uveća svoju kolekciju. Međutim, siguran sam da Đoković ima veće šanse od Nadala da dostigne Federera - objasnio je Beker.\n* "Svi pobesne, pa i Đoković"\n* Novaku još malo fali da dostigne Bekera, malo više do Samprasa i Nadala\n* Prisetite se: Istorijski teniski momenti u 2016. godini u svega 45 sekundi (VIDEO)\n* Beker je radio Novaku iza leđa?\n* Federer i Nadal ispred Đokovića\nTENIS Beker: Federer i Nadal najbolji, jedan od njih će biti No.1\nTENIS Beker: Novak je pobedio Rafu njegovim oružjem\nTENIS Beker hrabri Novaka, evo i kako (VIDEO)


Učenici Elektrotehničke škole iz Tuzle posjetili Memorijalni centar u Potočarima\nSPISKOVI PRIMLJENIH UČENIKA - I UPISNI ROK\nTEHNIČKA I STRUČNA ŠKOLA\nNa sljedećim linkovima: tehnička škola i stručna škola, nalaze se spiskovi primljenih učenika u I razred šk. 2020/2021. godine - prvi upisni rok.\nRANG LISTE - I UPISNI ROK\nNa sljedećim linkovima: tehnička škola i stručna škola, nalaze se rang liste primljenih učenika u I razred šk. 2020/2021. godine - prvi upisni rok.\nPRIJAVA ZA UČENIKA GENERACIJE\nNa sljedećem linku nalazi se prijavni obrazac za učenika generacije - školska 2019/2020. godina.\nNa sljedećem linku nalazi se Oglas za izbor učenika generacije za školsku 2019/2020. god.\nKONAČNA RANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.5\nNa sljedećem linku nalazi se konačna rang lista kandidata i Odluka o prijemu za poziciju 91.5. - pedagog, 1 izvršilac, puna norma, na određeno vrijeme.\nKONAČNA RANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.4\nNa sljedećem linku nalazi se konačna rang lista kandidata za poziciju 91.4. - nastavnik stručno-teorijske nastave elektrotehničke grupe predmeta smjer računarstvo i informatika, 1 izvršilac, puna norma, na određeno vrijeme.\nKONAČNA RANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.3\nNa sljedećem linku nalazi se konačna rang lista kandidata za poziciju 91.3. - nastavnik stručno-teorijske nastave mašinske grupe predmeta smjer mehatronika, 1 izvršilac, na 16 časova, na određeno vrijeme.\nKONAČNA RANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.2\nNa sljedećem linku nalazi se konačna rang lista kandidata i Odluka o prijemu za poziciju 91.2. - nastavnik stručno-teorijske nastave elektrotehničke grupe predmeta smjer elektroenergetika, 1 izvršilac, puna norma, na određeno vrijeme, od 21.02.2020.\nKONAČNA RANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.1\nNa sljedećem linku nalazi se konačna rang lista kandidata i Odluka o prijemu za poziciju 91.1. - nastavnik stručno-teorijske nastave elektrotehničke grupe predmeta smjer elektroenergetika, 1 izvršilac, puna norma, na određene vrijeme, do povratka zasposlenika sa funkcije.\nRANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.5\nNa sljedećem linku nalazi se rang lista kandidata za poziciju 91.5. - pedagog, 1 izvršilac, puna norma, na određeno vrijeme.\nRANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.4\nNa sljedećem linku nalazi se rang lista kandidata za poziciju 91.4. - nastavnik stručno-teorijske nastave elektrotehničke grupe predmeta smjer računarstvo i informatika, 1 izvršilac, puna norma, na određeno vrijeme.\nRANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.3\nNa sljedećem linku nalazi se rang lista kandidata za poziciju 91.3. - nastavnik stručno-teorijske nastave mašinske grupe predmeta smjer mehatronika, 1 izvršilac, na 16 časova, na određeno vrijeme.\nRANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.2\nNa sljedećem linku nalazi se rang lista kandidata za poziciju 91.2. - nastavnik stručno-teorijske nastave elektrotehničke grupe predmeta smjer elektroenergetika, 1 izvršilac, puna norma, na određeno vrijeme, od 21.02.2020.\nRANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.1\nNa sljedećem linku nalazi se rang lista kandidata za poziciju 91.1. - nastavnik stručno-teorijske nastave elektrotehničke grupe predmeta smjer elektroenergetika, 1 izvršilac, puna norma, na određene vrijeme, do povratka zasposlenika sa funkcije.\nLISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.5\nNa sljedećem linku nalazi se lista kandidata za poziciju 91.5. - pedagog, 1 izvršilac, puna norma, na određeno vrijeme.\nLISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.4\nNa sljedećem linku nalazi se lista kandidata za poziciju 91.4. - nastavnik stručno-teorijske nastave elektrotehničke grupe predmeta smjer računarstvo i informatika, 1 izvršilac, puna norma, na određeno vrijeme.\nLISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.3\nNa sljedećem linku nalazi se lista kandidata za poziciju 91.3. - nastavnik stručno-teorijske nastave mašinske grupe predmeta smjer mehatronika, 1 izvršilac, na 16 časova, na određeno vrijeme.\nLISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.2\nNa sljedećem linku nalazi se lista kandidata za poziciju 91.2. - nastavnik stručno-teorijske nastave elektrotehničke grupe predmeta smjer elektroenergetika, 1 izvršilac, puna norma, na određeno vrijeme, od 21.02.2020.\nLISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 91.1\nNa sljedećem linku nalazi se lista kandidata za poziciju 91.1. - nastavnik stručno-teorijske nastave elektrotehničke grupe predmeta smjer elektroenergetika, 1 izvršilac, puna norma, na određene vrijeme, do povratka zasposlenika sa funkcije.\nUTVRĐIVANJE VISINE TROŠKOVA NAOBRAZBE ODRASLIH\nOdluka o utvrđivanju visine troškova naobrazbe odraslih\nNa sljedećem linku nalazi se odluka o utvrđivanju visine troškova naobrazbe odraslih.\nJAVNI KONKURS ZA UPIS POLAZNIKA\nUpis polaznika u programe obrazovanja odraslih za šk.2019/2020. godinu\nNa sljedećem linku nalazi se javni konkurs za upis polaznika u programe obrazovanja odraslih za šk.2019/2020. godinu.\nKONAČNA RANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 71.1\nNa sljedećem linku nalaze se konačna rang lista kandidata za poziciju 71.1.\nKONAČNE RANG LISTE KANDIDATA PREMA POZICIJAMA\nKonačne rang liste kandidata po konkursu\nNa sljedećem linku nalaze se konačne rang liste kandidata po konkursu.\nRANG LISTE KANDIDATA PREMA POZICIJAMA\nRang lista kandidata po konkursu\nNa sljedećem linku nalazi se rang lista kandidata po konkursu.\nLISTA KANDIDATA PO OGLASU\nLista kandidata po Oglasu za poziciju 71.1\nNa sljedećem linku nalazi se lista kandidata po Oglasu za poziciju 71.1.\nLISTA PRIJAVLJENIH KANDIDATA PO KONKURSU\nLista prijavljenih kandidata po Konkursu za pozicije 109.1 - 109.20\nNa ovom linku nalaze se liste prijavljenih kandidata na Konkurs po navedenim pozicijama.\nTENDER ZA NABAVKU RADOVA\nNabavka radova - rekonstrukcija krova\nNa ovom linku nalazi se tenderska dokumentacija za nabavku radova - rekonstrukcija krova.\nObavještenje za upis učenika u prvi razred šk.2019/2020.godine\nNa ovom linku nalazi se obavještenje o upisu učenika u prvi razred šk.2019/2020.godine.\nPlan upisa u I razred za šk.2019/2020.godinu\nNa ovom linku nalazi se plan upisa učenika u I razred za školsku 2019./2020. god.\nNa ovom linku nalazi se oglas o izboru učenika generacije za školsku 2018/2019. godinu.\nČLANAK O NARGILI\nNargila - slatka opasnost\nNa ovom linku nalazi se informativni članak o nargili i njenim efektima na ljudsko zdravlje.\nODLUKA O IZBORU I PRIJEMU KANDIDATA NA POZICIJU 35.1\nOdluka o izboru i prijemu kandidata\nNa ovom linku nalazi se odluka o izboru i prijemu kandidata za poziciju 35.1. - higijeničar.\nKONAČNA RANG LISTA ZA POZICIJU 35.1.- HIGIJENIČAR\nNa ovom linku nalazi se konačna rang lista kandidata za poziciju 35.1. - higijeničar.\nPITANJA ZA TEST STRUČNOG ZVANJA ŠK. 2018/2019.\nNa ovom linku nalazi se spisak pitanja za Stručni ispit - tehničar računarstva.\nNa ovom linku nalazi se spisak pitanja za Stručni ispit - tehničar elektroenergetike.\nNa ovom linku nalazi se spisak pitanja za Stručni ispit - tehničar elektronike.\nNa ovom linku nalazi se spisak pitanja za Stručni ispit - tehničar mehatronike.\nRANG LISTA ZA POZICIJU 35.1.-HIGIJENIČAR\nRang lista za poziciju 35.1\nNa ovom linku nalazi se rang lista za poziciju 35.1. - Higijeničar.\nODLUKA O IZBORU I PRIJEMU KANDIDATA U RADNI ODNOS NA ODREĐENO VRIJEME NA POZICIJU 95.3.\nOdluka o prijemu u radni odnos - pozicija 95.3\nNa ovom linku nalazi se odluka o prijemu u radni odnos na određeno vrijeme na poziciju 95.3.\nKONAČNA RANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 95.3.-STRUČNO-TEORIJSKA NASTAVA, ELEKTROENERGETIKA\nKonačna rang lista za poziciju 95.3\nNa ovom linku nalazi se konačna rang lista za poziciju 95.3.\nKONAČNA RANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 95.2.-PRAKTIČNA NASTAVA, RAČUNARSTVO\nKonačna rang lista za poziciju 95.2\nNa ovom linku nalazi se konačna rang lista za poziciju 95.2.\nKONAČNA RANG LISTA KANDIDATA ZA POZICIJU 95.1.-PRAKTIČNA NASTAVA, TELEKOMUNIKACIJE\nKonačna rang lista za poziciju 95.1\nNa ovom linku nalazi se konačna rang lista za poziciju 95.1.\nRaspored polaganja dopunskih ispita za obrazovanje odraslih - januarski rok 2019\nNa ovom linku nalazi se raspored polaganja dopunskih ispita za obrazovanje odraslih u januarskom ispitnom roku.\nTERMINI KONSULTACIJA ZA OBRAZOVANJE ODRASLIH\nTermini konsultacija za obrazovanje odraslih - januarski rok 2019\nNa ovom linku nalaze se termini konsultacija za obrazovanje odraslih u januarskom ispitnom roku.\nRaspored polaganja dopunskih ispita uslovno upisanih učenika - januarski rok 2019\nNa ovom linku nalazi se raspored polaganja popravnog ispita na maturi za učenike 4t1 u januarskom ispitnom roku.\nRASPORED POLAGANJA POPRAVNOG ISPITA\nRaspored polaganja popravnog ispita na maturi - januarski rok 2019\nJAVNI KONKURS ZA UPIS POLAZNIKA ZA ŠKOLSKU 2018_2019.GODINU\nNa ovom linku nalazi se Javni konkurs za upis polaznika za šk. 2018/19 godinu.\nRaspored polaganja popravnog ispita za uslovno upisane redovne učenike\nNa ovom linku nalazi se raspored polaganja popravnog ispita u septembru za uslovno upisane redovne učenike u septembarskom ispitnom roku.\nODLUKA O PRIJEMU U RADNI ODNOS - POZICIJA 109.3 - NASTAVNIK HEMIJE\nOdluka o izboru i prijemu kandidata u radni odnos na određeno vrijeme - pozicija 109.3\nNa ovom linku nalazi se Odluka o izboru i prijemu kandidata u radni odnos na određeno vrijeme - pozicija 109.3 - nastavnik hemije.\nKONAČNE RANG LISTE PRIMLJENIH UČENIKA U I RAZRED - Drugi upisni rok\nRang liste i spiskovi primljenih učenika u I razred šk. 2018/2019. god. - drugi upisni rok\nNa ovom linku možete pogledati konačne rang liste i spiskove primljenih učenika u I razred šk. 2018/2019. god. na drugom upisnom roku za zanimanja električar i elektroničar telekomunikacija.\nNa ovom linku možete pogledati konačne rang liste i spiskove primljenih učenika u I razred šk. 2018/2019. god. na drugom upisnom roku za stručna zvanja tehničar elektronike i tehničar elektroenergetike.\nKONAČNE RANG LISTE PRIMLJENIH UČENIKA U I RAZRED\nRang liste i spiskovi primljenih učenika u I razred šk. 2018/2019. god.\nNa ovom linku možete pogledati konačne rang liste i spiskove primljenih učenika u I razred šk. 2018/2019. god.\nPITANJA ZA STRUČNI ISPIT ŠK. 2017/2018. GODINA\nPitanja za Stručni ispit u školskoj 2017/2018 godini\nNa ovom linku možete pogledati pitanja za Stručni ispit na Maturskom ispitu u šk. 2017/2018. godini.\nKonačna rang lista kandidata i Odluka o izboru i prijemu kandidata\nNa ovom linku možete pogledati konačnu rang listu kandidata i Odluku o izboru i prijemu kandidata.\nKonačna rang lista o prijemu kandidata i Odluka o izboru i prijemu\nRang lista kandidata i Odluka o izboru i prijemu prvorangiranog kandidata po Oglasu\nNa ovom linku možete pogledati rang listu kandidata i Odluke o izboru prvorangiranog kandidata.\nRang liste kandidata i Odluke o izboru i prijemu prvorangiranih kandidata\nNa ovom linku možete pogledati rang listu kandidata i Odluke o izboru prvorangiranih kandidata.\nJavni konkurs za upis polaznika za školsku 2017/2018. godinu\nNa ovom linku možete pogledati konkurs za upis polaznika za ovu školsku godinu.\nKONAČNE LISTE O PRIJEMU U RADNI ODNOS\nNa ovom linku možete pogledati konačne liste za prijem uposlenika.\nRASPORED POLAGANJA ZA USLOVNO UPISANE UČENIKE\nRaspored polaganja za uslovno upisane učenike i raspored ispitnih komisija\nNa ovom linku možete pogledati raspoled polaganja za uslovno upisane učenike.\nKONAČNE LISTE ZA PRIJEM UPOSLENIKA\nRASPORED ODJELJENJA PO KABINETIMA ZA PRVI DAN NOVE ŠKOLSKE GODINE\nRaspored odjeljenja po kabinetima za prvi dan šk. 2017/2018.godine\nNa ovom linku možete pogledati raspored odjeljenja po kabinetima za prvi dan šk. 2017/2018.godine.\nSPISKOVI UČENIKA I RAZREDA ZA ŠK. 2017/2018.GODINU\nSpiskovi učenika I razreda sa naznačenim brojevima kabineta\nNa ovom linku možete pogledati spiskove učenika I razreda sa naznačenim brojevima kabineta za šk. 2017/2018. god.\nRANG LISTA KANDIDATA KOJI ISPUNJAVAJU USLOVE KONKURSA\nRang lista kandidata koji ispunjavaju uslove Konkursa 25.08.2017.\nNa ovom linku možete pogledati rang listu kandidata koji ispunjavaju uslove ponovljenog Konkursa za prijem zaposlenika u radni odnos.\nAVGUSTOVSKI ROK 2017. - redovni učenici\nNa ovom linku možete pogledati raspored polaganja popravnih ispita u avgustovskom ispitnom roku šk. 2016/2017. god.\nNa ovom linku možete pogledati raspored polaganja Maturskog ispita za redovne učenike u avgustovskom ispitnom roku šk. 2016/2017. god.\nRaspored polaganja Završnog ispita\nNa ovom linku možete pogledati raspored polaganja Završnog ispita za redovne učenike u avgustovskom ispitnom roku šk. 2016/2017. god.\nAVGUSTOVSKI ROK 2017. - vanredni kandidati\nTermini konsultacija za vanredne kandidate\nNa ovom linku možete pogledati termine konsultacija za vanredne kandidate u avgustovskom ispitnom roku šk. 2016/2017. god.\nRaspored polaganja dopunskih i razrednih ispita za vanredne kandidate\nNa ovom linku možete pogledati raspored polaganja dopunskih i razrednih ispita za vanredne kandidate u avgustovskom ispitnom roku šk. 2016/2017. god.\nRaspored polaganja Završnog ispita za vanredne kandidate\nNa ovom linku možete pogledati raspored polaganja Završnog ispita za vanredne kandidate u avgustovskom ispitnom roku šk. 2016/2017. god.\nRaspored polaganja Maturskog ispita za vanredne kandidate\nNa ovom linku možete pogledati raspored polaganja Maturskog ispita za vanredne kandidate u avgustovskom ispitnom roku šk. 2016/2017. god.\nUPIS U I RAZRED - Drugi upisni rok\nSpisak primljenih učenika u I razred na drugom upisnom roku\nNa ovom linku možete pogledati spiskove primljenih učenika u prvi (I) razred šk. 2017/2018 godine na drugom upisnom roku.\nRang liste po stručnim zvanjima/zanimanjima na drugom upisnom orku\nRang lista prijavljenih kandidata na drugom upisnom roku za upis u prvi (I) razred šk. 2017/2018 godine data je na sljedećem linku.\nObavještenje - drugi upisni rok\nNa ovom linku možete pročitati obavještenje za drugi upisni rok učenika u prvi (I) razred šk. 2017/2018 godine.\nSpisak primljenih učenika u I razred\nNa ovom linku možete pogledati spiskove primljenih učenika u prvi (I) razred šk. 2017/2018 godine.\nRang liste po stručnim zvanjima/zanimanjima\nRang lista prijavljenih kandidata na konkursu za upis u prvi (I) razred šk. 2017/2018 godine data je na sljedećem linku.\nRaspored polaganja razrednog ispita\nRaspored polaganja razrednog ispita za učenika 4t3 odjeljenja u junskom ispitnom roku šk. 2016_2017 i sastav ispitnih komisija možete pogledati na ovom linku.\nRaspored polaganja popravnih ispita za učenike završnih odjeljenja u junskom ispitnom roku šk. 2016_2017 i sastav ispitnih komisija možete pogledati na ovom linku.\nRaspored polaganja Završnog ispita za vanredne kandidate u junskom ispitnom roku šk. 2016_2017 i sastav ispitnih komisija možete pogledati na ovom linku.\nRaspored polaganja dopunskog ispita\nRaspored polaganja dopunskih ispita za vanredne kandidate u junskom ispitnom roku šk. 2016_2017 i sastav ispitnih komisija možete pogledati na ovom linku.\nRaspored konsultativno-instruktivne nastave u junskom ispitnom roku šk. 2016/2017.\nRaspored konsultativno-instruktivne nastave za vanredne kandidate u junskom ispitnom roku šk. 2016/2017. godine možete pogledati na ovom linku.\nRaspored polaganja Maturskog ispita za učenike 4t1, 4t2, 4t3, 4t4, 4t5 i 4t6 odjeljenja u junskom ispitnom roku šk.2016/2017.godine i sastav ispitnih komisija možete pogledati na ovom linku.\nRaspored polaganja Završnog ispita za učenike 3s1/s2 i 3p odjeljenja u junskom ispitnom roku šk.2016/2017.godine i sastav ispitnih komisija možete pogledati na ovom linku.\nNa ovom linku možete skinuti pitanja za Stručni ispit, školska 2016/2017. godina.\nNastavne planove i programe po kojima se izvodi nastava u našoj školi možete pogledati ovdje.\n00387 60 12 23 456\n© Copyright 2017 Elektrotehnička škola Tuzla - All rights reserved


Jovana Jeremic se razvodi – Radio Balkanfox\nJovana Jeremić je ovog nedeljnog popodneva, nakon njene emisije odlučila da bude u još jednoj. Voditeljka je u “Premijeri” otkrila da li je u svoja četiri zida ista kao pred kamerama.\n– Ja pratim kako se gleda televizija i kod kuće, ja sam nenormalna kada je posao u pitanju. Privatno sam potpuno drugačija nego na TV-u, totalno sam emotivna, živim za ljubav, prijateljstvo, ja sam porodičan tim, volim da budem u svom domu i da mi je lepo kod kuće – kaže Jovana, a onda je rešila i da progovori o razvodu i da li smatra ovo porazom:\nTanja Savić besno napustila snimanje “Amidžija”, Ognjen šokiran: Ne znam šta joj bi


Jedan od najčešćih, neizbežan prigovor FairCoin-u, je taj da radikalni pokreti ne bi trebali da imaju ništa sa novcem.\nDostizanje izjednačavanja Faircoin-a sa evrom je važna prekretnica koja je vredna razmatranja u nekoliko aspekata. Pre svega ovo čini novčić (eng.coin) lakšim za prihvatanje i inspiriše sve više zajednica i trgovaca da počnu da ga koriste.


VAŠINGTONSKI SPORAZUM JE KORAK U PRAVOM SMERU! Olenik: Srbiji je mesto na zapadu, EU i NATO - Informer\nAdvokat Aleksandar Olenik izjavio je danas da je dolazak Srbiji mesto na zapadu, EU i NATO i da je dolazak američke delegacije u Beograd, kao i Vašingonski sporazum, "korak u pravom smeru"\nOn je to napisao na svom Tviteru, a povodom dolaska državne delegacije SAD koju predvodi izvršni direktor Američke međunarodne finansijske korporacije za razvoj (DFC) Adam Boler.\n"Takođe, i Vašingtonski sporazum je korak u pravom smeru", napisao je Olenik, nekadašnji član Pokreta slobodnih građana.\nSrbija Aleksandar Vučić advokat vašingtonski sporazum Aleksandar Olenik


Oglasili su se i oni pojedinci koje je direkrno prozvao, poput reditelja Srđana Dragojevića, koji je imao nekoliko tvitova na ovu temu, a čija je suština da je besmisleno praviti ovakve analogije.\n- Uh, dobro je da Antonić ne zna da je “Parada” drugi box office u HR bioskopima, u istoriji, sa preko 180 000 gledalaca - napisao je Dragojević između ostalog.\nNa "meti" se našao i glumac i lider PSG Sergej Trifunović, koji je takođe na odmoru u Hrvatskoj, ali komentare su imali i ostali tviteraši, među kojima su se neki javno zapitali: Da li sam ja Srbin?\n- Letujem u Rovinju, vozim električni trotinet, navijam za Zvezdu, ne volim jagnjetinu, slavim slavu,znam sva slova ćirilice, nisam član ni jedne stranke, imam vikendicu u Šumadiji, rođen sam ispod skupštine (krug 2), imam normalan brak i potomke plus retrivera. Da li sam ja Srbin? - napisao je jedan od njih.\nKoliko zapravo letovanja imaju veze sa istorijom, i da li su uopšte te dve stvari uporedive? Da li, po ovoj logici, Nemci ne bi trebalo da idu nigde, ili niko ne bi trebalo da ide, recimo, u Nemačku, ako se gleda istorijski kontekst Drugog svetskog rata, i da li je sve ovo zapravo svođenje rasprave o zločinima koji su se nesporno desili na trivijalnost?\n"Dežurne patriote", kaže Aleksandar Popov, direktor Centra za regionalizam, koje nas stalno i iznova vraćaju u prošlost.\n- Da li treba da nam neko ispostavi spisak svih neprijatelja, da znamo ko su, da ga poštujemo, i da onda možemo da se smatramo patriotama? Slična mantra je i u regionu, i kod Hrvata, tako da su "dežurne patriote" i sa jedne i sa druge strane, koje nas stalno guraju u nekakva plemena - priča Popov.\nKako kaže, ovo nije ništa novo, i reč je o već poznatoj mantri po kojoj "valjda drugi treba da nam određuju šta da radimo".\n- Ne treba da idem kod svojih prijatelja u Hrvatsku, niti oni mene treba da posećuju, jer će i meni i njima tamo neko reći da nismo patriote? Lična stvar je svakog od nas je gde će ići i šta će raditi. Ako se stvari posmatraju ovako, šta bi onda trebalo da bude sa Nemcima - pojašnjava Popov.\nOn ističe da smo sličnu situaciju imali 2006. godine kada je Crna Gora proglasila nezavisnost. Onda su, kaže, krenule priče da se na granici svašta dešava, da su ajkule u moru, i još mnogo toga.\n- Jednostavno, manipulacija - ističe on.\nI u Hrvatskoj i u Srbiji postoje različiti delovi društva i javnog mnenja koji su sa jedne strane skloni saradnji, a sa druge su oni koji nisu, kaže dr Neven Cvetićanin, predsednik Foruma za strateške studije Instituta društvenih nauka.\n- Na Balkanu nismo u mogućnosti da sami rešavamo stvari, i zbog te nemogućnosti skloni smo da pokazujemo mišiće na jednu ili drugu stranu. Imamo onaj kosmpolitski deo društva, ali i onaj tvrdi nacionalistički. Ovo što se sada dešava nije ništa novo, prisustvujemo tome još od osamdesetih godina i ranije, samo kroz različite narative. Podeljeni smo i po pitanju Jugosolavije, istorije, sveukupnih odnosa, pa evo sada i letovanja. Sve je to jedan mamac, a ljudi se "pecaju" - priča Cvetićanin.\nKako navodi, ovde je reč o ličnim odlukama pojedinca, ali i da su primeri razni.\n- Na primer, imamo Novaka Đokovića koji nema problem sa tim da letuje na Korčuli i peva sa tamošnjim klapama, a imamo i ove druge - navodi on.\nPrema njegovom sudu, reč je o "trolovanju" kome možda i ne treba pridavati neku važnost i ozbiljnost jer, prečesto u besomučnom širenju takvih mantri, uglavnom na društvenim mrežama, učestvuju oni koji ne kreiraju politiku, a pitanje je i koliko utiču na javno mnenje.


Primer potrošačkog medija – Kremasica.com | Dragan Varagić Blog\nPrimer potrošačkog medija – Kremasica.com\nDirektna posledica subotnjeg Twittup-a u Novom Sadu je ideja za tekst o tzv. potrošačkim medijima (Consumer Media). Ideja o ovoj veoma bitnoj tematici potekla je iz priče Zlate Veličković, suvlasnice “veb-log forme magazina o kozmetici” – Kremašica.com. U sekciji pod nazivom “Šta smo 'tele?“, pored detaljnijeg objašnjenja šta sve ovaj magazin obuhvata, postoji i objašnjenje naziva sajta – Kremašica.com:\nReč “kremašica” je bila u upotrebi već decenijama, i to, uglavnom, u krugovima novosadskih družina, ali se njeno značenje obično tumačilo u negativnom kontekstu. Koristila se pretežno da okarakteriše devojku koja pripada tzv. krem društvu, eliti, ili bolje rečeno kvazi eliti. Na izgovor reči “kremašica”, ljudi bi uglavnom zamišljali doteranu, previše finu i uglađenu omladinku sa preobimnim i preskupim prohtevima, neretko i devojku sa tako omraženom kombinacijom osobina razmažena+uobražena.\nOvaj izraz je polako počeo da se gubi i nestaje, pa smo pomislile da, pre nego što sasvim iščezne, osim toga što ćemo joj vratiti popularnost, pokušamo da spasemo obraz “kremašici”.\nVažnost potrošačkih medija\nU slučaju sajta Kremasica.com već na prvi pogled se vidi da ovaj magazin u osnovi ima prikaze rezličitih kozmetičkih proizvoda, gde posetioci sajta mogu slobodno da komentarišu i svoja iskustva, pored same recenzije autora magazina.\nZamislite npr. situaciju da u prikazu neke npr. kreme za lice stoji da ona ponekad stvara alergiju, i pritom u sklopu komentara korisnica imate još nekoliko potvrdnih informacija o alergiji. Kolika mislite da je verovatnoća da će čitateljka ovakve recenzije kupiti pomenutu kremu?\nAko ste npr. kojim slučajem išli u neke inostrane hotele (ili neku drugu vrstu smeštaja), veoma je verovatno da ste čitali recenzije korisnika o istim smeštajnim kapacitetima, npr. na sajtu kao što je TripAdvisor.com. Veliki broj osoba (uključujući i moju malenkost) direktno odlučuje o tome koji će smeštaj odabrati, isklučivo na osnovu prikaza koje čitaju na sajtovima sa preporukama korisnika!\nDati primeri bi trebalo da očigledno objasne važnost tzv. potrošačkih medija, odnosno Web lokacija na kojima sami korisnici ostavljaju svoje mišljenje o proizvodima i uslugama. Sajtovi kao što su klasične prodavnice tipa Amazon.com, ili IMDB.com, postaju potrošački mediji iz razloga što komentari korisnika na ovakvim lokacijama direktno opredeljuju posetioce da postanu klijenti ili ne!\nOvakav tip sajtova u ovim krajevima tek počinje da se “zahuhtava”, a u narednih 2-3 godine postaće najvažnije mesto za kompanije da se pokažu “u dobrom svetlu”. Razlog je jednostavan – ovakvi mediji ili donose dodatnu prodaju, ili je eliminišu!\nKako bude rasla posećenost ovakvog tipa sajta, tako će i rasti “zabrinutost” kompanija o javno izrečenim mišljenjima njihovih korisnika. Najbolji lek za to je da kompanije čuju svoje korisnike.\nTagovi: Consumer MediaPotrošački mediji\nAutor teksta: Dragan Varagić, 02/12/2009, RSS\n2 odgovora na Primer potrošačkog medija – Kremasica.com\nStevan Stančević says:\nNa predavanjima smo imali opsirniju verziju, koja mi se bas svidela… Dobar primer!\nDecember 2, 2009 at 21:08\nU prilog ovoj temi može poslužiti podatak iz istraživanja Forrester-a da 81 odsto osoba koristi pomenute tipove objavljenih mišljenja korisnika za svoju odluku o kupovini.