ĆERIĆ: DOBRO NAM OTIŠAO, (NE)GOSPODINE DODIK – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nObjavljeno\t 14. Avgusta 2021. od strane\thaler / Nema komentara na ĆERIĆ: DOBRO NAM OTIŠAO, (NE)GOSPODINE DODIK\nKolumnu Dodika možete pročitati OVDJE.\nOn vjeruje da je bolji i uspješniji od drugih;\nOn mašta o iznimno velikoj moći, privlačnosti i dopadljivosti kod svojih sljedbenika;\nOn vjeruje u svoju supremaciju i zato očekuje od svih da ga uvažavaju;\nOn teško prepoznaje osjećaje i potrebe drugih;\nOn očekuje da se sve njegove ideje prihvate bez pitanja i kritike;\nOn je ljubomoran na druge, posebno na svoje srpske rivale u politici;\nOn vjeruje da su drugi, posebno srpski protivnici njegovoj politici, ljubomorni na njega;\nOn postavlja ciljeve za srpski narod, koji su nerealno visoki i neostvarljivi a sve radi lične bolesne ambicije ;\nOn ima varljivo samopouzdanje, koje pokriva glasnom primitivnom retorikom, koja kod neupućenih i neobrazovanih ljudi pravi dojam velikog baje ili nepobjedivog dase;\nOn preuveličava vlastita dostignuća i talenat tako da ljudi dobio dojam da zna šta radi iako ni njemu samome nije jasno šta hoće i kako to što hoće može ostvariti;\nKao krajnji simptom Dodikovog narcizma je njegovo očekivanje da ga srpski narod stalno hvali i veliča za primitivno vrijeđanje susjeda, posebno Bošnjaka. Dodikov primitivni seljakluk diže lažni ponos neukom srpskom narodu, koji sve više pada u očaj zbog ćorsokaka, gdje su ga Vučić i Dodik doveli, a to je da niko od njihovih susjeda ne želi s njima dijeliti ni domovinu ni državu, osim Bošnjaka/Bosanaca u Bosni, koje Dodik ciljano provocira mržnjom na vjerskoj, nacionalnoj i državnoj osnovi.


Agrarni budžet dogodine veći za 17,5 odsto – AGRO VESTI by agronews.rs\nNov 29, 2021 | Agrarna politika, agro danas, Aktuelno, fokus, Investicije, Poljoprivreda, Ruralni razvoj, Srbija, Teme, Tržište, Vesti\t|\nDržava će naredne godine izdvojiti iz budžeta za poljoprivredu 62 milijarde dinara, što je više za 17,5 odsto u odnosu na ovu godinu, pa će Ministarstvu poljoprivrede dogodine biti na raspolaganju 9,3 milijarde dinara više novca\nOd 62 milijarde dinara, najviše para, 81 odsto, biće potrošeno za subvencije, 50,6 milijardi dinara, koje čine 35,2 odsto od ukupnih subvencija koje daje država. Za dirketna plaćanja biće usmereno 32,2 milijarde dinara. Za IPARD je namenjeno 6,4 milijarde, a kroz mere ruralnog razvoja pet milijardi dinara.\nO agrarnom budžetu samim tim što će iz narodne kase biti izdvojeno najviše novca od kada je Srbija samostalna država (2006.godine) pohvalno se priča. Agrarni analitičari u prvi plan ističu sumu novca opredeljenu za ovu delantost, smatrajući da u pozamašnom novčanom iznosu država prepoznaje ulogu poljoprivrede kao važne karike u ekonomskom razvoju zemlje.\nPrema rečima agrarnog analitičara iz Novog Sada Čedomira Keca, agrarni budžet je koristan za poljoprivredu u celini, ali bi, kako je naveo, trebalo još jednom analizitari svaku stavku izdvajanja novca.\n– Budžet je predvidljiv i održiv i u pojedinim stavkama približavamo se EU, pogotovo u sektoru stočarstva – naveo je Keco i dodao da su i druge zemlje u okruženju za dogodine pojačale izdvajanja za poljoprivredu, a one su nam konkurencija, posebno u izvozu mesa pa je zato dobro što je sektor stočarstva posebno prepoznat kod kreiranja budžeta\nKeca samo brinu informacije iz Odbora za poljoprivredu Skupštine Srbije da će deset milijardi dinara neisplaćenih subvencija iz ove godine biti preneto u 2022 .godinu. – Ukoliko je to tačan podatak da su ostala dugovanja iz ove godine, onda budžet za 2022.godinu gubi na operativnosti i postaje manje efikasan.\nPoljoprivrednike najviše zanima koliko će od opredeljenog novca za poljoprivredu pripasti njima . Zanima ih da li će biti povišice u podsticajima po grlu stoke i da li će dobiti više novca za biljnu proizvodnju. Dugo godina taj iznos je 4.000 dinara po hektaru do 20 hektara, a podsticaji za gorivo posle svega godinu-dve primene su ukinuti i ta subvencija im fali, a niko je više ni ne spominje. – U Mađarskoj se biljna proizvodnja podstiče, u zavisnosti od toga šta se seje, od 200 do 250 evra po hektaru, i taj novac dobijaju poljoprivrednici za sve površine koje obrađuju. Dotle se kod nas subvencija od 4.000 dinara daje samo za obradu zemlje do 20 hektara – kaže poljoprivrednik iz Subotice Miroslav Kiš. – Još nismo dobili subvencije za goveda a predali smo ih još u junu.\nUkupan ovogodišnji Agrarni budžet, podseća agrarni analitičar Branislav Gulan za “Dnevnik”, bio je oko 400 miliona evra, a u 2022. godini očekuje se da će biti 525,4 miliona evra. Kaže i da je Ministarstvo poljoprivrede započelo izradu nacrta Nacionalnog programa za poljoprivredu za period 2022-2024, čije je usvajanje planirano početkom sledeće godine.\nGulan zato smatra datreba dobro urediti nacionalne programe, unutar poljoprivrede, kako bi subvencije najviše dobila stočarska proizvodnja, ali i da se prelije na druge .\n– Imamo fantastičnih mogućnosti sa uljaricama, suncokretom i sojom, ali ne GMO. Naša je bar 30 odsto skuplja – naglašava Gulan. – Kada je budžet u pitanju, stočarska proizvodnja bi trebalo da dobije prioritet. A, unutar toga, treba sagledati mogućnost i prerađivačkog dela. Naročito prerade mesa i mleka. Ne treba zaboraviti da je Srbija bila među najpoznatijima po izvozu vrhunskog „bebi bifa“. Daleke 1990. godine iz SFRJ je bilo izvezeno “bebi bifa“ 54.000 tona, dobar deo i za SAD za Američku vojsku. Od toga je iz Srbije bilo 30.000 tona. Od 2015. do 2020. godine iz Srbije se prosečno u svet izvozi tek oko 300 do 400 tona “bebi bifa“ za 100 puta manje nego pre tri decenije! Zato budžet treba dobro raspodeliti, a Srbija je zemlja poljoprivrede, a u okviru nje i stočarstva i to treba uvek imati na umu.\nTags: agrarna politikaagrarni budžetPoljoprivreda


Ko priprema otmicu turističkog centra Brezovica na Kosovu i Metohiji\nKlizanje na tankom ledu\nVlada lažne albanske države Kosovo prodaje još jedan deo srpske imovine. Ovom prilikom, reč je o turističkom centru Brezovica, čiji je pravi vlasnik Ineks Intereksport, odnosno JP Skijališta Srbije. Kao kupac, našao se francuski konzorcijum "MDP konsalting - Kompani dez Alp" koji preko albanskih vlasti planira izgradnju svog ski-centra na Brezovici. Ova skandalozna vest nimalo nije dotakla srpsku vladu u Beogradu, ali su Srbi u Sirinićkoj župi spremni da se odupru planu privatizacije kojim je predviđeno rušenje postojećeg ski-centra kojim oni rukovode. U ovom preduzeću, je, naime, zaposleno oko 200 Srba i to je bila glavna smetnja albanskim vlastima u Prištini.\nTakozvana vlada samoproklamovane države Kosovo donela je 11. aprila 2014. godine odluku kojom se odobrava dalje razmatranje zahteva za eksproprijaciju nepokretne imovine u okviru teritorijalne nadležnosti opštine Štrpce, a radi izgradnje nekog, kako oni kažu - Turističkog centra Brezovica.\nPored najave eksproprijacije privatnog vlasništva u korist nekog drugog privatnog lica, takozvana vlada takozvanog Kosova, proglasila je društvenom svojinom i faktički uzurpirala oko 240 hektara zemljišta sa kompletnom infrastrukturom i tri hotela, koji su zemljišno-knjižno vlasništvo Fonda Ineks Intereksport a.d.\nPored ovoga, predviđena je i eksproprijacija zemljišta koje se nalazi na potezu od Durlovog potoka do iznad sela Firaja, koje je u stopostotnom vlasništvu Srba. Već je 721 Srbin dobio obaveštenje da će njihova privatna imovina biti eksproprisana. Cilj ovog projekta je albanizacija opštine Štrpce i nasilna izmena nacionalne strukture u Sirinićkoj župi. Sa svim detaljima ove pljačke imovine i progona Srba upoznata je Vlada Republike Srbije, kojoj su se više puta obraćali građani, žitelji Sirinićke župe, kao i 178 zaposlenih u hotelima na Brezovici, koji će izvesno vreme ostati bez posla, jer su postojeći hoteli predviđeni za rušenje. Izgradnja novih hotela trajaće nesumnjivo više godina i nema nikakve garancije niti da će biti izgrađeni, niti da će novi, nelegalni vlasnik ponovo zaposliti Srbe, koji sada ostaju bez posla.\nPristajanjem na ovo, režim u Beogradu, koji se deklarativno zalaže za stvaranje uslova za povratak privremeno raseljenih Srba na Kosovo i Metohiju, u stvari aktivno stvara uslove za njihovo dalje iseljavanje sa vekovnih ognjišta. Takozvana vlada samoproglašene države Kosovo za investitora na Brezovici izabrala je francuski konzorcijum MDE consulting company di Alpi.\nSve što se ovih dana događa na Brezovici uklapa se u projekat eliminacije Srba sa Šar-planine i ovo predstavlja završetak tog projekta.\n...Navodna vlada Kosova, u saradnji sa opštinom Štrpce, koja funkcioniše u sistemu Republike Kosovo, planira da uz pomoć francusko-andorskog konzorcijuma preuzme Ski-centar Brezovica, na Brezovici. Da je zaista reč o velikoj prevari i pljački imovine države Srbije potvrđuje i podatak da su u celu stvar oko preotimanja ski-centra uključena i američka i francuska ambasada u Prištini, na čelu sa ambasadorima lično.\nPodsećamo da su na sličan način prethodno preuzeti od strane nelegalne kosovske poverilačke agencije, a potom i likvidirani: Fabrika „Ivo Lola Libar" - Štrpce, „Mladost" - Štrpce, „Zadruga" - Štrpce i da su svi radnici ovih preduzeća ostali na ulici. Ako Vlada Republike Srbije dozvoli otimanje Brezovice, ista sudbina čeka i sve radnike Ski-centra Brezovica.\nU pripremi za otimanje Brezovice aktivno su učestvovali predstavnici takozvane šiptarske opštine Štrpce, nazovi-Srbi, lojalni nelegalnoj vladi Republike Kosovo, kao i predstavnici režima u Beogradu, koji su sa njima stvarali uslove za otimačinu.\nPodsećamo da je poslednji legalno izabrani predsednik opštine Štrpce, na izborima koje je 2008. godine organizovala Republika Srbija, bio Zvonko Mihajlović iz Srpske radikalne stranke, koji je danas prisutan na našoj konferenciji za štampu.\nŠiptarska vlast je 2009. godine raspisala izbore po Ustavu Kosova, ali je pored poziva Borisa Tadića, upućenog Srbima da izađu na te izbore, odziv Srba bio zanemarljiv. Na izbore je izašlo oko 300 Srba, od upisanih 8.500 birača, ali je u popodnevnim časovima, po nalogu Kristofera Bela, tadašnjeg američkog ambasadora u Prištini i Pitera Fejta, šefa civilne kancelarije u Prištini, došlo do masovnog falsifikovanja izbora, pa je objavljeno da je glasalo 4600 Srba.\nU falsifikovanju izbornih rezultata učestvovali su i članovi biračkih odbora iz Samostalne liberalne stranke i dvojica od njih su zbog toga čak i osuđeni i sada se nalaze na izdržavanju zatvorske kazne. Na tim falsifikovanim izborima za predsednika opštine navodno je izabran predstavnik Samostalne liberalne stranke Bratislav Nikolić, uz ličnu podršku Hašima Tačija, koji je naredio akciju pripadnika specijalnih policijskih snaga ROSU, radi zauzimanja prostorija opštine Štrpce i izbacivanja legalnih opštinskih vlasti. Do maja 2013. godine funkcionisale su paralelno dve lokalne samouprave: srpska, na čijem je čelu bio Zvonko Mihajlović i koja je finansirana iz budžeta Republike Srbije i šiptarska, sa Bratislavom Nikolićem na čelu, finansirana iz budžeta takozvane države Kosovo.\nUvođenjem privremenih mera u opštinama Južnog Ibra, počela je završna faza gašenja srpskih institucija na Kosovu i Metohiji. U privremene organe imenovani su predstavnici Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije, ali je to bila samo međufaza do zvaničnog gašenja srpske opštine Štrpce. Zvanično gašenje usledilo je kada je Vlada Republike Srbije smenila članove privremenog organa i imenovala predsednika šiptarske opštine Bratislava Nikolića za predsednika privremenog organa srpske opštine Štrpce. Na ovaj način je faktički ugašena opštinska vlast, koja je funkcionisala po zakonima i Ustavu Srbije i integrisana u šiptarsku opštinu koja funkcioniše po lažnom ustavu i zakonima kvazidržave Kosovo.\nOvo je smišljen potez režima u Beogradu, koji u javnosti licemerno tvrdi da neće dozvoliti prodaju Brezovice, a u stvari je upravo Vlada Srbije stvorila uslove da se taj kriminalni posao završi i da za to, tobože, okrive svog službenika Bratislava Nikolića, kako bi se opravdali pred Srbima na Kosovu i Metohiji, koji Nikolića odavno prepoznaju kao izdajnika i nazivaju Tačijevim Srbinom.\nIstina je da je na sednici Skupštine opštine Štrpce, koja sada funkcioniše u sastavu takozvane Republike Kosovo, prihvaćen master-plan na osnovu kojeg je u takozvanoj vladi lažne države Kosovo potpisan ugovor o izgradnji novog turističkog centra.\nBratislav Nikolić koji je istovremeno i predstavnik Vlade Republike Srbije i takozvane vlade Kosova u Štrpcu, mogao je jednim potezom pera sprečiti otimanje Ski-centra Brezovica da je u skladu sa svojim ovlašćenjima iskoristio pravo veta na odluku o privatizaciji.\nVažno je istaći da Skupštinu opštine Štrpce čine odbornici takozvane „Srpske liste", na kojoj su Srpska napredna stranka, Socijalistička partija Srbije i Pokret socijalista, odbornici Samostalne liberalne stranke i albanski odbornici sa kojima je Samostalna liberalna stranka u koaliciji. Ni jedan jedini odbornik se nije usprotivio prihvatanju master-plana i privatizaciji Ski-centra Brezovica, što u potpunosti razotkriva sramnu ulogu izdajničkog režima u Beogradu u prodaji Brezovice i licemernost kada pred javnošću izjavljuju da to neće dozvoliti.\nJoš 2011. godine, srpski radikal, Zvonko Mihajlović, tada predsednik opštine Štrpce, postigao je dogovor sa Ambasadom Ruske Federacije u Beogradu da ruske firme uzmu u dugoročni zakup Brezovicu i bilo je potrebno samo da Vlada Srbije podnese formalni zahtev za realizaciju tog posla. Iz opštine Štrpce dostavljena je kompletna dokumentacija Ministarstvu za ekonomiju i regionalni razvoj, na čijem je čelu tada bio Mlađan Dinkić, koji se pobrinuo da od tog projekta ne bude ništa.\nKao i onda, Srpska radikalna stranka i danas zahteva, da se na osnovu svega ovoga, od nadležnih organa Republike Srbije traži da reaguju u skladu sa Ustavom i zakonima Republike Srbije, da zaštite njenu imovinu i odbrane interese Srbije i srpskog naroda koji živi u opštini Štrpce, jer je reč o preduzeću koje predstavlja najvažniji privredni subjekat, ne samo od neprocenjive ekonomske vrednosti, već je i najvažniji stub opstanka Srba na prostoru Sirinićke župe.\n(Za ovaj tekst korišten je materijal sa konferencije za novinare koju je predsednik Srpske radikalne stranke Vojsilav Šešelj održao 16. aprila ove godine)\nA 1. Prodato\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju, Marko Đurić, poručio je da Srbija nije protiv ulaganja u turistički centar Brezovica, ali da oni koji to žele moraju da se dogovore sa stvarnim vlasnicima objekata i imovine na toj planini: "Za Srbiju i srpski narod na KiM neprihvatljivo je usvajanje bilo kakvog plana vezano za Brezovicu koji bi narušio postojeće objekte nelegalne i nasilne eksproprijacije zemljišta ili promenu etničke, radne i drugih struktura na našoj planini". Ova impotentna i tragikomična izjava, nikoga nije potresla u Prištini. Vučiću ne pada na pamet da se po ovom pitanji izjašnjava. On je Kosovo već prodao.


Od koronavirusa preminuo liječnik (37) iz BiH koji je radio s najtežim pacijentima: “Spasio je brojne živote, ali svoju bitku je izgubio” – DALMACIJA DANAS – obala, otoci, Zagora. Najnovije vijesti iz Dalmacije\nOd koronavirusa preminuo liječnik (37) iz BiH koji je radio s najtežim pacijentima: “Spasio je brojne živote, ali svoju bitku je izgubio”\nAutor D.D. / Foto: Twitter Ponedjeljak, 14.09.2020, 13:58


Kako je tender za izgradnju zgrade RTV uspeo „iz prve“ - Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\n20. Sep 2017. Ekonomija\nTenderske komisije za izgradnju novog doma RTV i stručni nazdor, u kojima ovaj put nisu sedeli predstavnici te medijske kuće, završile su svoj posao onako kako se od njih i očekivalo – brzo i efikasno. Što i nije bilo tako teško budući da se na oba tendera javio – po jedan ponuđač, pokazalo je istraživanje VOICE-a.\nOba tendera u vezi s izgradnjom nove zgrade Radiotelevizije Vojvodine (ukupna procenjena vrednost iznosi 800 miliona dinara) okončana su nedavno u rekordno kratkom roku, čime je omogućeno da dugonajavljivani graditeljski poduhvat na Mišeluku počne odmah po završetku radova na uklanjanju ruševina nekadašnje zgrade RTV Novi Sad.\nPrema nezvaničnim stručnim procenama koje su podeljene s VOICE-om, posao koji je na tenderu za uklanjanje ruševina poveren firmi Elita cop mogao bi da bude gotov najkasnije do kraja oktobra.\nPostupak odabira firme koja će 18 godina nakon bombardovanja te zgrade konačno ukloniti betonski krš trajao je gotovo sedam meseci, a tek nešto manje bilo je potrebno da se okonča tender za izbor stručnog nadzora. Treći tender u tom paketu, pirotehnički nadzor, jedini je završen u iole razumnom roku – za nešto manje od dva meseca.\nZa razliku od tih postupaka, međutim, pobednici tendera za izgradnju doma RTV-a i stručni nadzor odabrani su svega dve nedelje nakon otvaranja ponuda. Tome je, bez sumnje, doprinela okolnost da je na oba tendera stigla – samo po jedna ponuda.\nIako ne postoje dokazi o tome da je na epilog minulih tendera uticao i neki drugi faktor, upada u oči da je sve počelo munjevito da se rešava tek nakon isključivanja RTV-a iz sprovođenja postupka javne nabavke za izgradnju, odnosno za stručni nadzor.\nIako je u pitanju projekat za koji, valjda, niko nije zainteresovaniji od same Radiotelevizije Vojvodine, Pokrajinska vlada odlučila je da sprovođenje tenderskog postupka za izgradnju bude prepušteno isključivo Upravi za kapitalna ulaganja (UKU) AP Vojvodine. A u ranijim komisijama za sprovođenje javnih nabavki u vezi s uklanjanjem ruševina sedeli su i predstavnici RTV i UKU, s tim što je RTV imao većinu članova.\nOdluku o tome da sprovođenje tendera za izgradnju u potpunosti prepusti UKU, Pokrajinska vlada je donela 17. maja, i to isključivo zbog, kako je za VOICE rekao predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović, procene da bi UKU tenderski postupak mogo da sprovede „brzo, efikasno i kvalitetno“.\nI dok u Pokrajinskoj vladi i, na sebi svojstven način, UKU zvanično negiraju postojanje „dubljih motiva“ za izuzimanje RTV-a iz tenderskog postupka, u pokrajinskom javnom servisu i ne žele da govore, pa tako već nekoliko nedelja ignorišu pitanja koje im je na tu temu uputio VOICE.\nPojedince je u toj kući je, međutim, odluka Pokrajinske vlade, kako su nezvanično priznali VOICE-u, „veoma iznenadila“, ali je, s druge strane, doživljena i „kao olakšanje“.\nBaš kao što je Pokrajinska vlada i priželjkivala, oba tendera u vezi s izgradnjom novog doma RTV-a nisu mogla biti efikasnije sprovedena. Tender za izgradnju zgrade raspisan je 24. jula i trajao je do 23. avgusta, da bi direktor Uprave za kapitalna ulaganja AP Vojvodine Nedeljko Kovačević već 5. septembra doneo odluku o dodeli ugovora za izvođenje radova. Što, istina, i nije bilo toliko teško s obzirom na to da je na tender stigla samo jedna ponuda, dok je u međuvremenu naprasno povučen zahtev za zaštitu prava ponuđača.\nTakav zahtev uputila je 22. avgusta, dakle dan pre otvaranja ponuda, beogradska firma „W.D. Concord west“, međutim, zahtev je povučen već posle sedam dana. Ni posle više pokušaja VOICE nije uspeo da u toj firmi sazna više o njihovim eventualnim primedbama na tenderski postupak. Inače, prema članu 156. Zakona o javnim nabavkama, oni su morali da uplate 250.000 dinara prilikom predaje zahteva.\nS ponudom od 784,8 miliona dinara (sa PDV-om) i rokom za završetak radova od 480 dana posao je dobila grupa ponuđača: SMB-gradnja iz Subotice (kao nosilac posla) i firme Pro-ing, Modulor, Karin komerc MD i MPP „Jedinstvo“, uz dva podizvođača (Elsing group i Fitiš-Ju).\nZa prvu fazu izgradnje nove zgrade RTV-a iz ovogodišnjih budžeta obezbeđeno je 800 miliona – po 400 miliona iz republičke i pokrajinske kase – pri čemu je za samu izgradnju bilo namenjeno 785 miliona dinara (sa PDV-om, odnosno 654 miliona dinara bez PDV-a) – dakle, tek nešto više od ponuđene cene.\nNemanja Nenadić: Samo jedna ponuda za tako veliki posao je razlog za alarm (foto: Medija centar Beograd)\nSamo jedna pristigla ponuda na tenderu vrednom blizu 800 miliona dinara – to je razlog za alarm, naročito u vremenu kada privrednici kukaju kako nema dovoljno posla, ocenjuje za VOICE Nemanja Nenadić iz organizacije Transparentnost Srbija (TS).\n„Taj alarm pre svega znači da je neophodno da naručilac preispita svoje postupanje i da sagleda šta je urađeno pogrešno“, navodi Nenadić. „Da li su, na primer, dodatni uslovi za učešće na tenderu postavljeni previše strogo, da li se naručilac potrudio da informacija o raspisanom tenderu dođe do što većeg kruga potencijalnih izvođača, ne samo u Srbiji, veći i u okruženju. Da li je, pre nego što je nabavka uopšte započeta, ispitao tržište i proverio koliko postoje firmi u Srbiji koje ispunjavaju uslove poziva, s obzirom na hroničnu nesolventnost, reference i kapacitete. U konkretnom slučaju, neki od dodatnih uslova su diskutabilni, jer su zahtevi u pogledu prethodnog iskustva i sadašnjih kapaciteta postavljeni dosta visoko, mada se ne može reći da nisu u vezi sa predmetom nabavke“, kaže Nenadić.\nNa tenderu se od ponuđača, pored ostalog, tražilo da je u prethodne tri godine ostvario ukupan prihod od minimalno 1,3 milijarde dinara; da je u proteklih pet godina izveo radove na izgradnji objekata visokogradnje u vrednosti od 1,9 miliijardi dinara (sa PDV-om), od čega 1,2 milijardi na izgradnji poslovnih objekata; da u proteklih godinu dana nije bio u blokadi, te da ima bonitet ocenjen s ocenom A u periodu 2012-2016. godina. Uz sve ovo, ponuđač mora da dokaže sposobnost angažovanja potrebne mehanizacije i raspolaganja odgovarajućim kadrovskim kapacitetima.\nTenderski uslovi, dakako, nisu insistirali na tome da iza ponude stoji samo jedna firma, već je predviđeno da ponudu može da podnese i grupa firmi. U tom slučaju, navodi se u tenderskoj dokumentaciji za izgradnju RTV doma, članovi grupe ponuđača zajedno ispunjavaju zadate uslove o neophodnom finansijskom, poslovnom, kadrovskom i tehničkom kapacitetu.\nU Upravi za kapitalna ulaganja za VOICE je, istina nezvanično, rečeno da su tenderski uslovi „možda zvučali prestrogo“, ali ističu da je namera bila da se na tender prijave „samo ozbiljni i odgovorni ponuđači koji mogu da garantuju kvaliteno izvođenje radova.“\nNemanja Nenadić, međutim, ne isključuje mogućnost da je na epilog minulog tendera uticao zapravo dogovor između samih firmi. „Nepoželjna situacija – samo jedna ponuda – koja obično rezultira time da se na kraju dobije manji kvalitet ili plati veća cena, može nastati i bez krivice naručioca“, objašnjava Nenadić. „Naime, ukoliko je tržište potencijalnih izvođača radova veoma malo, a interesi učesnika isprepleteni, onda je sasvim moguć i scenario u kojem se potencijalni takmaci unapred dogovore kako ne bi kroz konkurenciju obarali jedni drugima cenu. Takve podele tržišta su nedopuštene i kažnjive, ali se veoma retko gone i teško dokazuju“, objašnjava Nenadić.\nSMB-gradnja iz Subotice, koja predvodi grupu budućih izvođača radova na Mišeluku, poznata je javnosti po izgradnji, pored ostalog, hale kompanije „Lir“ u Novom Sadu (jedina ponuda na tenderu; ugovorena vrednost radova 2,1 milijardi dinara), zatvorenog bazena na subotičkoj Prozivki, „Kuće fudbala“ u Staroj Pazovi, kao i po angažmanu na projektu obnove Narodnog pozorišta u Subotici.\nInače, vlasnika SMB-gradnje Predraga Petričevića policija je pre šest godina, u okviru akcije „Šetač“, uhapsila zbog sumnje u utaju poreza i pranje novca, čime je, kako je navedeno, oštetio budžet za 2,5 miliona dinara.\nGlatko je, dabome, išlo i sa tenderom za izbor stručnog nadzora na izgradnji doma RTV-a. I na ovaj tender, koji je bio otvoren od 27. jula do 28. avgusta, stigla je samo jedna ponuda. Pa direktor UKU nije imao kud nego je već 5. septembra dodelio ugovor o javnoj nabavci grupi ponuđača koju predvodi novosadski Institut za zaštitu na radu (u grupi ponuđača su još NS Inženjering i Andzor Engineering). Ponuđena cena od 12,2 miliona dinara (sa PDV-om) što je za skoro tri miliona dinara manje od procenjene vrednosti ove nabavke.\nUpravi za kapitalna ulaganja ime ove firme sigurno je zazvučalo poznato. Institut za zaštitu na radu učestovao je, naime, i na tenderu za izbor stručnog nadzora na poslovima uklanjanja ruševina stare zgrade RTV, a ostao je upamćen po tome što je već dobijeni posao izgubio nakon što je naknadno ustanovljena ozbiljna povreda tenderskog postupka.\nFirma “Eurogardi“, koja je u prvom krugu izabrana na tenderu, žalila se na novu odluku o dodeli posla Institutu za zaštitu na radu izražavajući ozbiljnu sumnju u autentičnost dokumentacije koju je priložila konkurencija. Tenderska komisija tada je uvažila ovu primedbu, te je posao na kraju ponovo poveren „Eurogardiju“.\nVOICE je došao u posed imejla u kojem pojedini članovi tenderske komisije konstatuju da se za dokument koju je priložio Institu za zaštitu na radu „osnovano može sumnjati da je u pitanju falsifikovana isprava“.\n„Ovim putem vas obaveštavamo da smo, naknadnim pregledom dokumentacije o ovoj nabavci, utvrdili da se za Rešenje o stručnom nadzoru izdato od strane SZR ’Hidrogradnja’ Ljubovija, kojim ponuđač ’Institut za zaštitu na radu“ dokazivao svoj kadrovski kapacitet, po našem mišljenju osnovano se može sumnjati da je u pitanju falsifikovana isprava. Naime, kao datum izdavanja rešenja naveden je datum 11.6.2010. godine, dok je u samom rešenju kao propis na osnovu kojeg je izdata naveden Zakon o planiranju i izgradnji sa izmenama koje su objavljene u Sl(užbenom) glasniku RS broj 24/11 – dakle, godinu dana nakon navodnog izdavanja isprave“, navodi su imeju od 24. maja koji je upućen svim članovima tenderske komisije, s napomenom da će se o tome razgovarati na narednom sastanku komisije.\nTenderska komisija je ubrzo donela rešenje kojim se faktički poništava ranija odluka o dodeli posla stručnog nadzora Institutu za zaštitu na radu. Rešenje doneto 30. maja, u koje je VOICE imao uvid, potpisali su svi članovi komisije.\nMeđutim, prema sazanjima VOICE-a, članovi komisije iz UKU isprva su odbili da potpišu to rešenje. „U početku je sve bilo u redu, rešenja bi prvo potpisali članovi komisije iz RTV pa se to slalo članovima iz UKU na potpis. Sve odluke donošene su jednoglasno ali su u jednom trenutku članovi komisije iz UKU počeli, ajde da tako kažem, da zatežu s potpisivanjem, kao, recimo, u slučaju tendera za stručni nadzor“, kaže za VOICE osoba veoma dobro upućena u rad sve tri mešovite tenderske komisije, koja je pristala na razgovor pod uslovom da uz ime i prezime ne navodimo ni radno mesto na kom se nalazi.\n„Mogu da vam potvrdim da su odnosi između članova komisije bili odlični i da sa samim predstavnicima UKU nije bilo problema“, dodaje naš sagovornik.\nJoš dok imena pobednika tendera za uklanjanje ruševina i stručni nadzor nisu bili ni na vidiku, Pokrajinska vlada 17. maja usvaja zaključak kojim se zadužuje UKU da „sprovodi koordinaciju aktivnosti i obavlja stručne poslove radi finansiranja projekta Izgradnja poslovnog objekta JMU RTV, u ukupnom iznosu od 800 miliona dinara“.\n„Pri donošenju te odluke vodili smo se idejom o tome da tenderska procedura mora da se uradi efikasno, brzo, kvalitetno i prema standardima, za šta svakako više kapaciteta ima specijalizovana ustanova, kakva je Uprava za kapitalna ulaganja, nego RTV, u kojem su odavno penzionisani oni koji su učestvovali u izgradnji zgrade TVNS pre 40 godina“, kazao je za VOICE predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović.\nRTV isključen iz procesa tenderskog odlučivanja\nNa pitanje VOICE-a da li je Pokrajinska vlada tom prilikom konstatovala eventualne probleme u sprovođenju tendera za uklanjanje ruševina, Mirović je odgovorio odrečno: „Konstatovali smo samo da je procenjena vrednost tih radova daleko veća od realne tržišne cene, ali nismo ulazili u detalje kako je došlo do toga. Bili smo zadovoljni zbog značajne uštede (oko 100 miliona dinara – tolika je razlika između procenjene i cene u prihvaćenoj ponudi, prim.a.), pa smo smatrali da bi bilo kakva dalja analiza bila nepotrebna.“\nVOICE je RTV-u uputio pitanja o mogućim razlozima za izuzimanje iz dalje tenderskih procedure, te o eventualnim problemima tokom trajanja tenderskih postupaka, ali odgovori iz pokrajinskog javnog servisa nisu stigli ni posle više od tri nedelje. U menadžmentu te medijske kuće VOICE-u je nezvanično ipak rečeno da je isključivanje iz tendera za izgradnju dočekano „s olakšanjem“. „Do sada je odlučivanje bilo zajedničko, a odgovornost je uvek imala samo jedna strana, odnosno RTV“, prokomentarisali su u pokrajinskom javnom servisu.\nA sve što su u UKU želeli da kažu o tenderima u vezi s uklanjanjem ruševina, i eventualnim problemima u njihovom radu, sadržano je u jednoj rečenici: „Ti postupci su okončani i u toku je izvođenje radova“.\nZa sagovornika VOICE-a, upućenog u dosadašnje tenderske postupke, prepuštanje Upravi za kapitalna ulaganja potpune kontrole nad tenderskim postupkom, nije bez osnova. „Ko daje pare, taj voli i da kontroliše“, kaže.\nU pogledu „davanja para“ i „želje za kontrolom“ valja podsetiti na to da je Uprava za kapitalna ulaganja bila određena i da u potpunosti finansira sve aktivnosti u vezi s raščišćavanjem terena na Mišeluku, međutim, njeni predstavnici u tenderskim komisijama nisu činili većinu.\nI pored svega, sagovornik VOICE-a navodi da je odluka Pokrajinske vlade među članovima RTV u tenderskoj komisiji, pa i u RTV, izazvala „veliko iznenađenje“. „RTV je uključen u taj projekat još od 2014. i raspisivanja konkursa za idejno rešenje nove zgrade“, podseća. Na pitanje zbog čega nije bilo predstavnika RTV-a u tenderskoj komisiji za izgradnju i stručni nadzor, sagovornik VOICE-a kaže da o tome nema pouzdana saznanja.\n„Postoji samo utisak… utisak o tome da predstavnici RTV očito nisu bili dovoljno poslušni“, ističe sagovornik VOICE-a.\nInače, prema Akcionom planu za sprovođenje projekta (realizacija tendera u vezi s uklanjanjem ostataka stare zgrade RTV-a) bilo je predviđeno da će sva tri tenderska postupka biti okončana do kraja januara. U dokumentu Uprave za kapitalna ulaganja AP Vojvodne, gde se kao „nizak“ procenjuje rizik od podnošenja zahteva za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, svi radovi na raščišćavanju terena na Mišeluku trebalo je da budu gotovi do 31. maja ove godine. U tom mesecu je, inače, generalni direktor RTV Miodrag Koprivica, u izjavi datoj u novembru prošle godine, očekivao da će početi izgradnja nove zgrade.\nUpravo zbog toga što su ponuđači koristili svoje pravo na žalbu, tenderi za uklanjenje ruševina i stručni nadzor zvanično su okončani tek u julu. Krajem istog meseca i zvanično su otpočeli radovi na uklanjanju betonskih krhotina, u koje je tokom bombardovanja 3. maja 1999. pretvorena zgrada nekadašnje RTV Novi Sad.\nEkonomija|Istraživanja|Izdvajamo | mišeluk | radio televizija vojvodine | rtv | tender | voice | zgrada


KAKO SMANJITI BROJ OBOLELIH OD KORONE? – Televizija srpske dijaspore\nDa li je ovo realno izvodljivo do se dogodi do kraja godine, ako trenutno imamo nešto više od 54 odsto vakcinisanih, stručnjaci kažu – da, moguće je.\nDa bismo mogli da imamo mirniju jesen i zimu, lekari su upozoravali još tokom leta da je to moguće jedino ako se poveća obim vakcinacije. Iako smo dobro startovali, tim pre što smo imali na raspolaganju još od početka godine, dostupne vakcine, više proizvođača, ipak tokom leta smo usporili i „zaglavili se“ između nekih 45 do 50 odsto.\nPrma poslednjim informacjama, imamo nešto više od 54 odsto vakcinisanog stanovništva, ali za jak imuni bedem, potrebno nam je minimum od 75 odsto. A ako se na to doda i prirodno prokužavanje, nije nemoguće da do kraja godine ipak imamo neuporedivo povoljniju situaciju i dostignemo željeni obim zaštite.\nU toku je prirodni proces koji je otpočeo još početkom septembra, što se graniči sa periodom kada su počele škole, povratak s odmora i u kolektive. Zato su i lekari sve vreme apelovali tokom leta da je neophodno da se vakcnišemo u što većem obimu.\nEpidemiolog i član Kriznog štaba prof. dr Branislav Tiodorović izjavio je da ga je “popustio” optimizam, ali da svakako nije nemoguće povećati obim vakcinacije. Svakako, sve zavisi od raspoloženja građana i lične odgovornosti.\n“Može da bude mirno ako se broj vakcinisanih bude povećao makar na 70, 75 odsto. Tu imamo i one sa prirodnim imunitetom jer u toku je taj prirodni proces koga sam se pribojavao i signalizirao da je moguće da će se desiti. Nažalost, desilo se. Međutim, treba naglasiti da se pokazalo da prirodni imunitet traje nešto kraće, zato ne treba se oslanjati na to, vakcinacija je jedino rešenje”, izjavio je pre dva dana profesor Tiodorović. Zabeležen blagi porast interesovanja za vakcinaciju\nIako se javnost zapitala zašto kovid propusnice, najpre od 22 časa, a sada i od 20 časova, za ugostiteljske objekte, kockarnice, kladionice odgovor je očigledan. Veća okupljanja, druženja, izlasci odvijaju se u večernjim časovima. Ipak, kako profesor Tiodorović smatra, potrebno je vakcinisati još 30 odsto stanovništva, a kovid propusnice mogu da doprinesu da bar polovina od tog broja bude vakcinisana.\n“Nema drugog načina nego da se ponašamo u skladu sa trenutnom situacijom, a to je da ne zaboravimo na oprez i na zdravlje. Najbolje bi bilo da se u kratkom vremenu vakciniše što veći broj ljudi. Počelo je da raste interesovanje za vakcinaciju zbog kovid propusnica, može da se to održava i dalje, ali to je sve u granicama onoga što narod prihvata. Ipak, to neće povećati više od 10 do 15 odsto, a nama je potrebno još 30 odsto”, izjavio je profesor Tiodorović. “Srpski Sputnjik” izazvao interesovanje\nZa kolektivni imunitet važno je pre svega vakcinisati onu populaciju koja je najviše cirkuliše, a to su mladi ljudi. Studenti se uveliko „bore“ da putem vršnjačkog primera pokažu koliko je značajna vakcinacija u doba epidemije.\nLuka Marošanin, ispred Studentskog parlamenta Univerziteta u Beogradu, izjavio je nedavno da je vakcinacija pre nekoliko meseci došla do pika, a onda je počela da pada.\n“Mi se sada trudimo da pokrenemo ljude, neki su čak primili i treće doze. Generalno, bilo je više akcija u prethodnom periodu u saradnji sa poliklinikom. Od toga, akcije koje su vredne pomena su one na fakultetima, kao što su Farmaceutski, Pravni, Ekonomski i Građevinski. Realno ima tu neodlučnih i nekog nepoverenja još uvek, ali ono što je dobro, vidimo da sve veći broj studenata priča o tome da bi se možda vakcinisao vakcinom koja je napravljena na Torlaku. Očekujem da će u narednom periodu deo akcija biti usmerene na to”, izjavio je Marošanin. Stiže lek\nSrbija je prva zemlja u svetu koja će imati novi eksperimentalni lek za lečenje korona virusa, koji je razvila američka kompanija “Fajzer”. Ovaj lek smanjuje rizik od hospitalizacije i smrti kod pacijenata čije je zdravlje već ugroženo za 89 odsto, najavio je ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nKako je ministar pojasnio nakon potpisivanja ugovora sa “Fajzerom” naša zemlja je treća u svetu koja ima ovakav ugovor, a prva koja je koja će ga dobiti za upotrebu.\nMinistar Lončar je svakako podvukao da je vakcina i dalje primarno oružje u borbi sa virusom, i apelovao na gađane da se vakcinišu.\n“Mi se ne borimo za to da dođemo u fazu da se neko razboli da bi se lečio, već se borimo za to da se ljudi vakcinišu i da ne dođu uopšte u fazu da moraju da koriste bilo koji lek. A ovo je neka naša odgovornost kao države i uspeh države koji smo obećali i koji ispunjavamo”, rekao je Lončar. Kontrola mera\nOd početka epidemije postoje mere koje su sve vreme na snazi, maske, distanca, dezinfekcija. Sada su tu i kovid propusnice.\nPomoćnik ministra zdravlja Goran Stamenković izjavio je pre nekoliko dana, da sanitarni inspektori nastavljaju pojačanim tempom da rade nadzor kovid sertifikata i da neće biti tolerancije prema prekršiocima.\n“Već su se ugostitelji organizovali, prihvatili svoje obaveze, i već je dosta vlasnika objekata zajedno sa zaposlenima otišlo na vakcinaciju. Time pokazuju odgovornost i svest prema svemu što nas ovih dana muči i zbog čega su inspektori danonoćno na terenu. Po nalogu ministra zdravlja i radne grupe za koordinaciju, nema tolerancije prema prekršiocima i svi inspektori su svesni svoje odgovornosti da moraju da izreknu mere i to već rade prethodnih dana”, rekao je Stamenković za RTS. Četvrta doza za sve rizične\nJoš jedan način kako bismo se zaštitili protiv kovida je i vakcinacija buster dozom, na vreme.\n“Zbog mogućeg neadekvatnog imunskog odgovora, ili njegovog izostanka nakon vakcinacije protiv kovida 19, preporučuje se dodatni podstrek novim režimom vakcinacije kod osoba sa primarnim i sekundarnim imunodeficijencijama i kod osoba na hemodijalizi”, izjavila je doc. dr Verica Jovanović, direktorka “Batuta”\nNaime, nаciоnаlni коmitеt zа imunizаciјu doneo je konačnu odluku o primeni buster doze i to kod svih osoba kod kojih je završena primovakcinacija, što je na svom sajtu objavio Institut za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut” Problem?\nPotencijalni problem koji je pred nama su, između ostalog, slave i slavlja sa velikim brojem ljudi. Stručnjaci apeluju da se i ove godine okanemo skupova i većih okupljanja.\n“Što se slava i proslava tiče, bilo bi dobro da makar kao prošle godine, slavimo u porodičnim uslovima što slave i jesu zapravo, porodični skupovi. Da se ne dešavaju velika okupljanja. Dakle, bez kafana, bez restorana”, objasnio je profesor Tiodorović. Kako je pred nama katolički Božić, zatim Nova godina, pa pravoslavni Božić, oprez se savetuje i u tim danima.\n“Ni u kom slučaju nije pametno u trenutnoj epidemiološkoj situaciji i sa ovim merama ići na slavlja slična dočeku Nove godine. Posle 20 časova samo sa kovid propusnicama može da se organizuje okupljanje u ugostiteljskim objektima. Verovatno će tako biti i za Novu godinu – rekao je epidemiolog i član kriznog štab dr Predrag Kon”, piše B92.net.\nLjudi koji su protiv vakcinacije ne miruju. Poslednjih dana razotkrivena je grupa u kojoj se, između ostalog, preporučuje i lečenje Ivermektinom, što je ljudima samo odvlačilo pažnju kako od vakcinacije, tako i ulivalo nadu da se mogu lečiti kod kuće.\nPukovnik, doc. dr Ivo Udovičić, komandant Kovid bolnice Karaburma, izjavio je nedavno, da je lečenje “ivermektinom” među antivakserima i onima koji slušaju savete putem društvenih mreža i raznih vajber grupa, mnoge ljude dovelo do bolničkih postelja.\nIako su studije, kao i proizvođač leka naglasili da se “ivermektinom” ne leči infekcija kovidom 19, mnogi su ipak poverovali u lažne savete pojedinaca te su ugrozili svoje zdravlje. Uzimajući “ivermektin”, i verujuću u čudotvorne savete za lečenje kod kuće, izgubili su dragoceno vreme, pa samim tim razvili teški oblik kovida i dopseli u bolničku postelju.\nMeđutim, država je odmah reagovala, a među prvima se oglasio ministar zdravlja Zlatibor Lončar, koji je i juče ponovio da niko ne sme kršiti zakon.\n“Ja sam obećao da će država reagovati na sve ono što krši Zakon i pravila ove države, ne samo protiv tih lekara koji su preporučivali ”Ivermektin” već i protiv apoteka jer smo našli apoteke. Ljudi su nam prijavljivali apoteke, koje su prodavale taj lek. Inspekcija je ušla u njih i našli smo gomilu recepata na kojima je prepisivan ”Ivermektin”, lek koji ne sme da se prepisuje, koji ne sme da se koristi”, naveo je ministar.\nEVROPLJANI IZVUKLI REKORDNE KOLIČINE GASA IZ SKLADIŠTA


Eridan (reka): Nezodijačka sazvežđa | AstroRiznica\nEridan (reka): Nezodijačka sazvežđa\nod Bojan · Objavljeno 19. januara 2018. · Dopunjeno 19. januara 2018.\nOvaj tekst o sazvežđu Eridan je napisala poznati britanski astrolog Deb Holding, vlasnica sajta Skyscript. Uz njenu dozvolu, biće objavljen prevod većeg broja tekstova koji se bave fiksnim zvezdama i sazvežđima, uz napomenu da nijedan tekst nije dozvoljeno kopirati ni u celini ni delovima bez prethodne dozvole Deb H. kao autora tekstova. Tekst u originalu možete pronaći na ovoj stranici. Preveo Bojan Šojić.\nZnačajne zvezde u sazvežđu Eridan: pozicije za 2000.g.\nLongituda Naziv Priroda Mag. Pozicija Lat. Dek.\n15°19′ ♓ Achernar ♃ 0.46 Južni kraj reke 60S 58S\nPrema ranim Aratovim spisima, Eridan je reka suza koja je prolivena za Faetonom i uzdignuta na nebo da bude uteha Apolonu zbog smrti njegovog sina. U različitim navodima se pominje da je njen zemaljski ekvivalent reka Eufrat ili Nil, mada najverovatnije oslikava ekonomski i društveni značaj svih reka naših predaka. Pošto je konstelacija podeljena na severni i južni tok, bilo je pokušaja da se u njoj prepoznaju i Nil i Eufrat. Vilijam Remzi, na primer, južni deo reke naziva rekom Eridan, a severni deo rekom Nil.\nMožda iz razloga što je njeno astrološko značenje očigledno, Manilije (i Firmik nakon njega) ne daju nikakve komentare u vezi s njenim uticajem. No, jednostavna Ptolomejeva tvrdnja, da sazvežđa koja se odnose na reke i potoke imaju svoje zemaljske pandane, čini se da pretpostavlja vezu između poplava, utapanja, života uz vodu, trgovine i putovanja.\nIako je Eridan najduže sazvežđe na nebu i ima mnoštvo zvezda, poseduje tek jednu sjajnu, Ahernar, čije ime znači Usta reke. Označava južni kraj Eridana, a Ptolomej se osvrće na nju kao na poslednju svetlu, navodeći da samo ova zvezda ima prirodu Jupitera, dok ostale zvezde konstelacije imaju povezanost sa Saturnom.\nAhernar je prve magnitude i jedna od deset najsvetlijih zvezda na nebu. Zabeleženo je da ima vrlo dobroćudan uticaj, a Robson primećuje da daje uspeh u javnoj službi, korist i religioznost. Generalno, vrlo je malo pisano o ovoj zvezdi u tradicionalnim delima – bivala je ignorisana zbog svoje južne deklinacije (58S), što je sprečavalo da bude vidljiva na nebu na latitudama većim od 36°N.\nBez obzira što je Eridan dugačka, krivudava konstelacija, njena jedina svetla zvezda – Ahernar – je na toliko južnoj poziciji da nije vidljiva na latitudama iznad 37° severno. Astrolozi južne hemisfere će je pronaći ako zamisle liniju između Kanopusa (lako se prepoznaje kao najsvetlija zvezda na južnoj hemisferi i druga posle Sirijusa na celom nebu) i Fomalhauta (svetla zvezda u sazvežđu Južne ribe). Ahernar leži na oko 70° zapadno od Kanopusa.\nSunce prelazi preko Ahernara oko 5. marta svake godine.\n Aratus, Phainomena II, (I vek pre naše ere), v.360. trans. A.W.Mair i G.R.Mair Callimachus, Aratus, Lycophron: Hymns, Epigrams, Phaenomena, Alexandra, (Harvard University Press, 1921). ↩nazad na tekst\n William Ramesey, Astrology Restored, str.94 ff.↩nazad na tekst\n Ptolemy, Tetrabiblos, II.7.↩nazad na tekst\n Ibid, I.9.↩nazad na tekst\n The Fixed Stars and Constellations in Astrology, 1923; str.216.↩nazad na tekst\n© Deborah Houlding. Prvi put objavljeno u The Traditional Astrologer Magazine, broj 16, mart 1998. Reprodukovano onlajn januara 2006.\nOznake AhernarApolonEridanFaetonnezodijačka sazvežđa\nOrion (Lovac): Nezodijačka sazvežđa\nod Bojan · Published 26. februara 2017.\nSvaka cast na tekstovima, jako strucni u odnosu na ono na sta smo navikli od slicnih blogova. Citacu Vas redovno. Bravo!


Odmah po diplomiranju 1994. god., kao najbolji diplomirani student u generaciji na Filozofskom fakultetu u Nišu, počela je da radi u nastavi. Do 2008. god. radila je u mnogim osnovnim i srednjim školama, doprinela uvođenjem i kreiranjem nastavnih planova i programa, učestvovala u raznim projektima i seminarima organizovanih od strane Ministarstva prosvete i sporta Republike Srbije, u velikoj meri radila na sopstvenom usavršavanju, ali i na razvijanju i osavremenjivanju nastave engleskog jezika kao stranog u osnovnim i srednjim školama. Postdiplomske studije na Filozofskom fakultetu u Nišu završava sa prosečnom ocenom 9 i odbranom magistarske teze 2004. god. Potom, 2005. god. dobija nagradu „Sveti Sava" za izuzetan doprinos razvoju prosvetne delatnosti, a iste godine je imenovana za sudskog tumača za engleski i nemački jezik od strane Ministarstva pravde Republike Srbije i tu funkciju obavlja i nadalje. Kontinuirano se bavi naučnim radom, učestvuje na naučnim i stručnim skupovima i objavljuje naučne i stručne radove, jedan udžbenik, dve monografije i autorizovane prevode. U isto vreme često je bila angažovana kao predavač na više fakulteta: 1994-1997, Fakultet za internacionalni menadžment u Beogradu sa sedištem u Vranju; 2000-2002, Filozofski fakultet u Prištini sa sedištem u Vranju; 2003- 2004, Filozofski fakultet u Nišu; 1994-2002, Viša tehnička tehnološka škola u Vranju, sada Visoka škola strukovnih studija. Maja 2008. god. počinje da radi na Fakultetu za pravne i poslovne studije u Novom Sadu kao nastavnik veština, a po odbrani doktorske disertacije, na tom fakultetu dobija izbor u zvanje docenta za oblast anglistika.\nI dalje radi na matičnoj grupi, predaje Pravni engleski jezik i Kulturu poslovne komunikacije. Trenutno je i koordinator za Master studije engleskog jezika i radi na izradi studijskog programa za diplomske studije engleskog jezika. Angažovana je kao vođa tima na svom fakultetu koji učestvuje u projektu English Profile, u organizaciji CUP. Prijavljena je i kao vođa tima na svom fakultetu koji bi trebalo da bude partner u TEMPUS projektu za koji je prijavu podneo Univerzitet u Crnoj Gori. Kontinuirano se bavi naučnim radom, učestvuje na skupovima i očekuje objavljivanje još nekoliko novih naučnih radova.\nČlan je Udruženja naučnih i stručnih prevodilaca Srbije, Društva za primenjenu lingvistiku Srbije i Udruženja anglista Srbije.\nAntanasković, J. (2003) „Nastava engleskog jezika: spoj kulture, jezika i književnosti“; rad je prikazan na Kongresu primenjenih lingvista Srbije i Crne Gore u Herceg Novom, 25-27. septembar, 2003 i objavljen u Zborniku radova Jugoslovenskog društva za primenjenu lingvistiku Primenjena lingvistika,br. 4, Novi Sad, 2003, str. 89-95 (M53)\nAntanasković, J. (2004) Thornton Wilder and Luigi Pirandello - Conception and Execution of Two Theatrical Revolutions, Magistarski rad, odbranjen 24.03.2004. god. na Filozofskom fakultetu u Nišu\nĐorđević, J. (2005a) „The Importance of Teaching Culture in Bilingual Education Programs“ rad je prikazan na Drugoj međunarodnoj konferenciji, oktobar 2005., organizovana pod pokroviteljstvom Kanadske ambasade u Beogradu i Filozofskog fakulteta u Nišu na temu “Images of Canada: Interiors and Exteriors”. Zbornik je u pripremi.\nĐorđević, J. (2005b) Dve pozorišne revolucije – od prvih ideja do posledica; Beograd: Zadužbina Andrejević\nĐorđević, J. (2006a) „Informaciona i komunikaciona tehnologija u savremenoj učionici – nastava engleskog jezika i književnosti od računara do računara“; rad je prikazan, na naučnom skupu u Beogradu organizovan od strane Filološkog fakulteta u Beogradu u saradnji sa Američkim savetima za međunarodno obrazovanje (American Councils for International Education ACTR/ACCELS), 7. i 8. april 2006. Zbornik je u pripremi.\nĐorđević, J. (2006b) „Multiculturalism and multilingualism: elements of modern language teaching to be acknowledged and applied“; Primenjena linkgvistika, br. 8, Zbornik radova; Beograd – Novi Sad: Društvo za primenjenu lingvistiku, str. 190-199 (M53)\nĐorđević, J. (2007a) „Roving Reporter’s Log“, IATEFL Conference Blog, Aberdeen,\nĐorđević, J. (2007b) “Cultural background determines the level of motivation among English Language Learners”, Zbornik radova Interkatedarske konferencije anglističkih katedri, Niš, ISBN 978-86-7379-143-2, str. 317-329 (M51)\nĐorđević, J. (2007c) “Information and Communication Technology in the Modern Classroom – a New Way of Teaching English Language and Literature”; rad je prikazan na 5. Međunarodnoj konferenciji IATEFL ELTA “Interactive classroom: Have we got what it takes?”, održane od 18. – 20.05. 2007. god. u Beogradu. (Zasniva se na izlaganju sa skupa navedenog pod 5.)\nĐorđević, J. (2008a) „Global English and Cultural Differences”, Zbornik radova Interkatedarske konferencije anglističkih katedri (Conference Journal), Niš, 2008, pp. 53-63 (M51)\nĐorđević, J. (2008b) “The Old Textbook Can Be Fun”; rad je prikazan kao radionica na 6. Međunarodnoj konferenciji IATEFL ELTA “The Classroom that Beats the Odds”, održane od 30.05. – 01.06.2008. god. u Beogradu\nĐorđević, J. (2008c) Uticaj višekulturne srpske govorne sredine na učenje engleskog jezika, Doktorska disertacija odbranjena 01.11.2008. god. na Fakultetu za strane jezike u Beogradu\nĐorđević, J. (2008d) “Semantička uslovljenost srpskog poslovnog jezika”; Prevodilac, časopis Udruženja naučnih i stručnih prevodilaca Srbije, 3-4/ 08, Beograd, 15-29 (M53)\nĐorđević, J. (2009a) “Translation Techniques – Traps and Errors”; Reči, Časopis za jezik, književnost i kulturološke nauke,Godina I, br. 1, Beograd: Fakultet za strane jezike, ISSN 1821-0686\nĐorđević, J. (2009b) “The Global Beats the Hell out of the Local”, March 2009 Dialogin Newsletter of the DELTA Intercultural Academy, http://www.dialogin.com/security/communitystart/news.html?cat=RandD&id=1420\nĐorđević, J. (2009c) „Translation - a Step towards Recovering Identity”, rad je prikazan na multidisciplinarnoj konferenciji u organizaciji Filozofskog fakulteta u Nišu od 24 -25 aprila 2009. Jezik, književnost, identitet: jezička istraživanja. Zbornik radova, prvi tom, sa Treće međunarodne multidisciplinarne konferencije u organizaciji Filozofskog fakulteta u Nišu. Nis, Biljana Mišić Ilić, Vesna Lopičić (urednici). SVEN, 2009. (ISBN 978-86-7379 189-0) COBISS.SR-ID 172261900 (M51)\nĐorđević, J. (2009d) „Errors in Translation and How to Avoid Them”, rad je prikazan na konferenciji Univerziteta u Temišvaru, u organizaciji Odseka za britanske i američke studije, BAS Timisoara 2009, održane od 21-23. maja 2009. god. (Zbornik je u pripremi)\nĐorđević, J. (2009e) Engleski jezik višekulturnoj Srbiji, Beograd: Zadužbina Andrejević\nĐorđević, J. (2009f) „Intercultural Communicative English Language Learning“, TESOL ICIS Newsletter 2009, Volume 7, Number 2\nĐorđević, J. (2009g) “The Integration of the Mother Culture in the Process of Teaching and Learning English as a Foreign Language”, FACTA UNIVERSITATIS, Series: Linguistics and Literature Vol. 7, No 1, 2009, pp. 87 – 100, UDC 81'242 / '243 811.111 : 811.163.41 (M52)\nĐorđević, J. (2009h) “May I decide how much English I need, my dear teacher”, rad je prikazan na Devetom skupu metodičara nastave jezika “AUTONOMIJA UČENIKA I NASTAVNIKA U UČENJU I NASTAVI JEZIKA”, održanog 1. i 2. oktobra 2009. godine na Filozofskom fakultet u Nikšiću, Crna Gora\nĐorđević, J. i Marić, I. (2009i) „Engleski jezik i njegov značaj u uslovima svetske ekonomske krize“, Pojedinac, porodica i preduzeće u uslovima društveno-ekonomske krize, Zbornik radova, Novi Sad: Fakultet za pravne i poslovne studije\nĐorđević, J. (2009j), „The Multicultural and Multilingual Serbian Language Environment and Its Effects on EFL in Serbian Secondary Schools“, rad je pirkazan na III Kongresu primenjene lingvistike, 30.10.-01.11.2009. god. na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu (M53)\nĐorđević, J. (2009k) Translation in Practice – Written and Consecutive, Fakultet za pravne i poslovne studije Novi Sad, Novi Sad: Prometej\nĐorđević, J. (2009l) „Znanje engleskog jezika u integraciji sa elementima višejezičnosti i višekulturnosti i njegov uticaj na jezičku politiku Srbije“, Reči, Časopis za jezik, književnost i kulturološke nauke,Godina I, br. 2, Beograd: Fakultet za strane jezike, ISSN 1821-0686, str. 149-167\nĐorđević, J. (2009m) “Identity issues in Translation”, rad je prikazan na Regionalnoj konferenciji ProZ.com, Udruženja prevodilaca sveta, održane u Beču od 27. – 29.11.2009., vidi http://www.proz.com/conference/118?page=schedule&mode=details&session_id=3169\nĐorđević, J. (2009n) “Kann ein Kurs in Konsekutivdolmetschen auch leichter sein?”, radionica je prikazana na Regionalnoj konferenciji ProZ.com, Udruženja prevodilaca sveta, održane u Beču od 27. – 29.11.2009., vidi http://www.proz.com/conference/118?page=schedule&mode=details&session_id=3202\nĐorđević, J. (2009n) “What a good interpreter at court should know”, ProZ.com Translation Article Knowledgebase, http://www.proz.com/doc/2806\nKajzer – prevod; Jasmina Antanasković, sa srpskog na engleski; katalog slikara Svetislava Slavkovića Kajzera; Galerija Doma kulture “Gračanica”; DD “Grafika” – Prizren, Jun 1998\nVranje at its crossroads – prevod; mr Jasmina Antanasković, sa srpskog na engleski; fotomonografija Vranje na raskršću – autor: Emilija Ostojić; Vranje : Narodni univerzitet : Plutos, 2004 (Vranje : Plutos). – 200 str. : 30 cm\n“Configuration of Net Architecture and File Transfer” – prevod; dr Jasmina Đorđević, sa srpskog na engleski; autorski rad: Tasić, Irena; E-Learning in Balkan Academic Institutions: Barriers, Challenges and Opportunities, ISBN 978-86-6027-038-4, 2009, str. 103-109


Konkurs za grafičko rešenje vizuelnog identiteta koalicije prEUgovor - Najave\nKonkurs za grafičko rešenje vizuelnog ...\nKonkurs za grafičko rešenje vizuelnog identiteta koalicije prEUgovor\nKoalicija prEUgovor poziva sve zainteresovane da pošalju svoje radove na konkurs za rešenje vizuelnog identiteta koalicije.\nKoaliciju prEUgovor čine organizacije civilnog društva iz Srbije koje su se maja 2013. godine okupile sa misijom da nadgledaju sprovođenje politika iz oblasti vladavine prava (poglavlje 23) i slobode bezbednosti i pravde (poglavlje 24) i predlažu mere za unapređenje stanja, koristeći proces evrointegracija za ostvarenje suštinskog napretka u daljnjoj demokratizaciji Srbije.\nKoalicija prEUgovor čine: ASTRA, Beogradski centar za bezbedonosnu politiku (BCBP), Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS), Centar za primenjene evropske studije (CPES), Grupa 484 i Transparentnost Srbija (TS).\nRok za slanje predloga je 20. septembar 2013. godine.\nPredloženo rešenje trebа dа ima crno-belu i kolor varijantu i da se sаstoji od 3 dela - vizuelnog identitetа, ispisа prEUgovor nа ćirilici, lаtinici i nа engleskom jeziku preEUnup.\nTakođe, potrebna su rešenja za izgled memoranduma za saopštenja za medijsko predstavljanje, dopise i publikacije.


Najavljene visoke novčane kazne zbog kašnjenja radova na izgradnji postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda! | Kruševac Info\nNajavljene visoke novčane kazne zbog kašnjenja radova na izgradnji postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda!\nKRUŠEVCU PRETE PENALI – Kasne radovi na izgradnji postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda- Zbog kašnjenja radova na izgradnji postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda Grad Kruševac bi mogao da plaća penale investitoru.\nFoto: S. Milenković / RAS Srbija Izgradnjom fabrike vode biće rešen problem snabdevanja 90.000 stanovnika\nIzvođač radova za izgradnju postrojenja je međunarodni konzorcijum, u kojem su kompanije Aktor, Lad i Waterlau, a vrednost radova je skoro 14 miliona evra.\n– Po ugovorenim obavezama na realizaciji projekta izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda kasni se četiri meseca. Odgovoran je izvođač radova koji, u okviru konzorcijuma, ima probleme što je izazvalo kašnjenje. Mi smo im ponudili pomoć a od KfW banke smo upozoreni da bi mogli da dođemo u poziciju da plaćamo penale zbog kašnjenja. Verujem da do toga neće doći jer je krajnji rok za završetak projekta kraj 2018. godine. – ističe Dragi Nestorović, gradonačelnik Kruševca.\nKompletan projekat izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda sa kolektorskom mrežom vredan je 24 miliona evra od čega je 95 odsto sredstava obezbedila KFW banka a ostatak JKP “Vodovod”.\nBuduće postrojenje će se prostiratii na oko šest hektara, a trebalo bi da zadovolji potrebe oko 90.000 stanovnika Kruševca.\nPrema rečima Vladimira Milosavljevića, direktora JKP “Vodovod” prva faza izgradnje kolektorske mreže se odvija bez kašnjenja.\nSredinom oktobra počeće izgradnja druge faze izgradnje kolektorske mreže, sa 11 novih kolektora, čija je vrednost 6,6 miliona evra, koja bi trebalo da bude završena za 15 meseci.\n4 meseca se kasni sa izgradnjom fabrike za prečišćavanje otpadnjih voda, prete penali zbog kašnjenja! »


Potencijalni reprezentativac BiH na radaru Herte iz Berlina? |\nPotencijalni reprezentativac BiH na radaru Herte iz Berlina?\nMnogi eminentni slovenski portali izvjestili su da je napadač Maribora Jasmin Mešanović, koji se je preselio u Štajersku na ljeto ove godine podstakao temu ozbiljnog interesa u njemačkoj prvoj ligi tačnije u klubu iz Berlina!\nJasmin Mešanović se preselio u Sloveniju krajem jula mjeseca, koji su mnogi shvatiti kao manevar sportskog direktora Maribora Zlatka Zahovića pred ključnu kvalifkacija za Ligu prvaka s bivšim klubom Mešanovića, Zrinjskim. Mnogi su mislili da Mešanović neće uspjeti u Mariboru, ali on je dokazao suprotno.\n>> Transfer glasine: Guardiola kupuje u Španiji, United želi poslovati sa Interom, Liverpool se riješava napadača\nDvadeset petogodišnji napadač iz Tuzle prvih par mjeseci imao je u Sloveniji poteškoće u privikavanju na novu sredinu, no na kraju, kada se navikao i prilagodio, njegove partije su sve bolje i bolje, kao što pokazuje i statistika. Mešanović je već odigrao 29 utakmica u Mariborskom dresu, a trenutno ima devet golova i pet asistencija na svom kontu. Na posljednjoj prvenstvenoj utakmicu protiv Aluminija zbog ozljede neće nastupiti, međutim, njegovo je ime u medijima u Sloveniji ovih dana vrlo zastupljeno, zbog navodnog interesovanja kluba iz Bundeslige za njegove usluge.\nMediji prenose da je Mešanović biti u pratnji skauta njemačke ekipe iz Bundeslige Herthe iz Berlina u nedavnim utakmicama Maribora. Hertha ove zime kupuje novog napadača i prati nekoliko igrača, dok je jedan od kandidata za osvježenje napada Mešanović, koji je sa dobrim izvedbama značajno povećao cijenu na tržištu. Njemački portal Transfermarkt procjenjuje njegovu tržišnu vrijednost na oko milijun eura. Da li će doći do transfera, ostaje nam da vidimo.


stan, prodaja, Savski Venac (Beograd), Senjak, 100,53 m², 246.298,00 € | Menadžer nekretnine\nU objektu su projektovana četiri stana na svakoj etaži po jedan. Objekat je projektovan tako da svaki stan ima velike staklene površine što obezbeđuje veliku osvetljenost stambenog prostora pored velike spratne visine koja je 3,40m. Zelena površina oko objekta je peizažno oplemenjena. Objekat poseduje u dvorišu veliki prelivni bazen sa toplom vodom i atraktivnim vodenim efektima.\nZgrada ima sadržaj projektovane hortikulture sa biljkama koje podnose klimatske promene i daju dodatni prirodni izgled zelenila u strogom centru Beograda.\nZgrada ima slobodni deo parcele u zoni bazena sa izdvojenom ostavom, letnjim šankom i toaletom. Sa kompletnom opremom za upotrebu sporta i rekreacije.\nZgrada ima 3 parking mesta za svaki sprat po 1, rampu sa daljinskim komandama i pokretna vrata za poslednji parking, pod je asfaltiran, parking mesta su obeležena i imaju noćnu rasvetu i monitoring 24h.\nCena parking mesta je 20 000 EUR\nCena stana je 246298 EUR + PDV


Porez po kućama\n05.03.2013. 19:43h Ažurirano: 05.03.2013. 19:43h\nU Crnoj Gori 30 000 građana radi na crno. Na njihove zarade se plaća ili minimalni porez ili ne plaća uopšte.\n"Efekti po osnovu oporezivanja tih "zarada", bili na nivou nekih 10 do 15 miliona eura" smatra Ana Rašović iz Unije poslodavaca.\nVećina njih je uposlena upravo u neregistrovanim objektima, zato je Unija poslodavaca pokrenula inicijativu da se donese zakonsko rješenje kojim bi se ovi objekti uveli u legalne tokove.\nRašović smatra da skrivanjem, odnosno nergistrovanjem djelatnosti, država ostaje uskraćena za porez na dobit, poez na dohodak, doprinose po osnovu obaveznog socijalnog osiguranja, različite takse i naknade na lokalnom nivou, a kasnije, sobzirom da imamo problem nedostatka sredstava u budžetu se taj problem prelivan a postojeće poslodavce.\nProšle godine Turisticka inspekcija je donijela 430 rješenja o zabrani rada, zapečatila 218 objekata a zbog povrede pečata podnešene su 4 krivične prijave. Tržišna inspekcija je utvrdila 295 nepravilnosti. Riječ je mahom o zanatskim djelatnostima.\nVojislav Delić, iz Zanatsko preduzetnička komora kazao je da ta organizacija svaku inicijativu u suzbijanju sive ekonomije želi da podrži. "Međutim, moram da kažem da mi u Zanatskoj komori imamo regulisano sve vezano za obavljanje zanatskih djelatnosti zakonom. Naš problem je zašto se ne primjenjuje ono što se reguliše zakonom" kazao je Delić.\nEventualne poreske olakšice bi, smatra Delić, privukle više zanatlija da se registruju.\n"Ja sam uvjeren da bi država na taj način prikupila mnogo više sredstava, ali to i nije toliko bitno koliko je bitno da svi uđemo u legalne tokove. Da imamo prijavljenu djelatnost, gledajte čuda, sad se dešavaju sasvim nevjerovatne stvari, da ljudi obavljaju djelatnost a na evidenciji su za nezaposlene" kaže Delić.\nInicijativa da se zakonski uredi poslovanje ovih objekata je tek podnijeta komsiji za suzbijanje sive ekonomije i trebalo bi da dobije oblik koji je primjenjiv u praksi. Potrebno je još razgraničiti nadležnosti inspekcija i usaglasiti brojna zakonska rješenja.\nVojislav DelićAna RašovićRad na crno\n21.01. 06:15 h\t85\t70797\n21.01. 10:29 h\t132\t69593\n21.01. 06:45 h\t330\t66341\n20.01. 18:51 h\t89\t64944\t13\n20.01. 19:37 h\t835\t57752


Zvanično partnerstvo Francuskog instituta u Srbiji i SGA | Serbian Games Association - Serbian Games Association\nZvanično partnerstvo Francuskog instituta u Srbiji i SGA\nSGA od kraja 2020. godine aktivno sarađuje sa Francuskim institutom u Srbiji na zajedničkoj realizaciji relevantnih edukativnih programa koji uključuju stručnjake i predavale iz Francuske, koji svoja znanja i iskustva dele i ukrštaju za domaćom zajednicom i profesionalcima.\nFrancuski institut u Srbiji je sastavni deo svetske mreže koju čini više od 100 Francuskih instituta. Njihova zajednička misija je da putem kulture, obrazovanja, inovacija i saznanja, grade nove puteve između Francuske i drugih zemalja kultura. Tu ulogu u Srbiji upravo ima lokalni Francuski institut, naslednik Francuskog kulturnog centra u Beogradu, sa sedištima u Beogradu, Nišu i Novom Sadu.\nFrancuski institut ostvaruje projekte (samostalno ili u partnerstvu) iz oblasti umetnosti, kulture, nastave i promovisanja francuskog jezika, visokog obrazovanja i istraživanja, a takođe je posvećen mladima, kulturnim i društvenim inovacijama, kao i debatama o mnogim velikim savremenim temama (okruženje, društvena i teritorijalna povezanost, pitanja rodne ravnopravnosti).\nZvanično partnerstvo između SGA i FI otpočelo je u oktobru 2020. godine, tokom priprema za saradnju na programu “Digitalni novembar”, redovnoj godišnjoj manifestaciji koja se bavi različitim aspektima digitalne kulture, a održava se širom sveta. Tom prilikom, zajedničkim snagama smo ugostili radionicu Emanuela Kornoa o digitalnim narativima, koja je održana za publike u Beogradu i Nišu. Već u januaru ove godine, ko-prezentovan je panel u okviru manifestiacije “Noć ideja”, posvećen gejming industriji iz ženskog ugla i naslovljen “We all play the same game”, imajući u vidu da je, globalno, u pitanju industrija u kojoj dominiraju muškarci. SGA sa ponosom može da istakne domaću gejming industriju kao jednu od onih sa najboljom “polnom ravnotežom” u Evropi.\nKatrin Fodri, Ataše za kulturu Ambasade Francuske u Beogradu, ovim povodom je izjavila da “oblast video igara u Srbiji ima veliku dinamiku i direktno se obraća mladima, zbog čega Francuski institut želi da obogati i unapredi svoje aktivnosti na tom polju. Kroz video igre se preklapaju brojne umetničke discipline, poput animacije ili stripa, u kojima Francuska i njeni umetnici imaju veoma istaknutu međunarodnu ulogu.”\nAktivan saradnja se nastavlja već od marta meseca 2021. godine, kada počinje realizacija celogodišnjeg projekta Playing Narratives, koji su zajedničkim snagama inicirali Francuski i Goethe insituti u Srbiji, u saradnji sa SGA i istaknutim partnerima iz domena stripa i gejminga u Francuskoj, Nemačkoj i Srbiji.\nSGA želi toplu dobrodošlicu Francuskom institutu u našu porodicu partnera i prijatelja! Iskreno se radujemo brojnim međunarodnim saradnjama između francuskih i srpskih ekosistema gejminga i kreativnih industrija, kao i direktnoj razmeni iskustva između srpskih i francuskih profesionalaca i kreativaca.


Restoran Na kraju Sveta, Beograd - komentar restorana - Tripadvisor\nRestoran Na kraju Sveta, Beograd\n6 komentara#581 of 1.315 Restaurants in BeogradMorska hranaroštilj\nMarsala Tita 107 Visnjica, Beograd Srbija+381 11 2994176Veb-sajt\nBr. 40 od 61 – Morska hrana – Beograd\nBr. 581 od 1.315 – restorani – Beograd\nJoš uvek nema dovoljno ocena za hranu, uslugu, kvalitet ili atmosferu u restoranu Restoran Na kraju Sveta, Srbija. Budite među prvima koji će napisati komentar!\nMorska hrana, roštilj\ndostava na kućnu adresu, hrana za poneti, rezervacije, letnja bašta, restorani sa privatnim prostorijama, mesta za sedenje, dostupan parking, besplatan parking van ulice, pristup za invalidska kolica, služi alkohol, kompletan bar, vino i pivo, Digitalno plaćanje, besplatan Wi-Fi, prihvata kreditne kartice\nMarsala Tita 107 Visnjica, Beograd Srbija\n6,8 km od: Skadarlija\n+381 11 2994176\nNajbolji riblji restoran u Beogradu, pogled sa njihove terase je predivan, preporučujem svima da dodju i da se uvere. 😊\nKomentar je napisan: 10. novembar 2018. sa mobilne aplikacije\nNajbolji riblji restoran u Beogradu, hrana odlicno, osoblje vrlo prijatno. Restoran je na samoj obali Dunava.\nскроман, али љубазан и висок квалитет хране\nОво није интерни ресторан високе класе (и могао би бити хладан понекад и током зиме), али има врло леп врт у близини Дунава (поглед на реку), пријатељске и врло добре ствари и одлична јела од свеже рибе (изабрали бисте свако без ризика да пропаднете) ....Паркинг постоји у близини ресторана, али може бити пун и није лако доћи до њега и / или се вратити ако је пун, али ауто можете оставити на главном путу без икаквих проблема.Više\nNa udaljenosti od 5,68 km\nBrzo saznajte odgovore od osoblja i prethodnih posetilaca objekta Restoran Na kraju Sveta.


UPOZORENJE RHMZ, PAKLENA VRELINA JE NA VRHUNCU: Srbiju prže TROPSKE TEMPERATURE, u ovim gradovima je NAJGORE | Najnovije vesti - Srbija danas\n12.08.2019. • 17:09 Srbija Danas/Tanjug/RTS\nUPOZORENJE RHMZ, PAKLENA VRELINA JE NA VRHUNCU: Srbiju prže TROPSKE TEMPERATURE, u ovim gradovima je NAJGORE\nSvi temperaturni rekordi u Srbiji su uglavnom probijeni u poslednjih 10 godina.\nNA ZEJTINLIKU osvanulo ŠEST REČI koje će vas naterati da se ZAMISLITE (FOTO)\nHit fotka iz Srbije: Baka i deka se truckaju na zaprezi, a pored njih ZVERINA OD 200.000 evra (FOTO)\nTRI SEKUNDE VAM MOGU SAČUVATI ŽIVOT: Zlatno pravilo koga se MORAMO PRIDRŽAVATI u vožnji na otvorenim putevima\nNaime, prema podacima Republičkog hidrometeorološkog zavoda, trenutno najtopliji srpski gradovi su Valjevo, Ćuprija i Beograd, gde je temperatura dostigla 36 stepeni. Iza njih se nalaze Novi Sad, Kikinda, Kragujevac i Vranje sa "skromnih" 35 stepeni. Temperatura za stepen niža zabeležena je u Zrenjaninu, Negotinu, Loznici, Kraljevu...\nKRKLJANAC NA PLAŽI U GRČKOJ: Gužve su ogromne, a evo čega su se Srbi dosetili da UGRABE mesto (FOTO)\nUPOZORENJE SRBINA IZ GRČKE: Automobil parkirao na zvaničnom parkingu, a kad se vratio zatekao je ŠOK SCENU! (FOTO)\nMOŽE LI TEMPERATURNI REKORD BITI OBOREN? Najvreliji dan u Srbiji bio je pre dve godine, a maksimum je izmeren u OVOM gradu\n- Kada je reč o narednim danima gradovi na jugu bice izloženiji toplotnom talasu, pre svega Niš, Ćuprija i Kruševac. U Nišu je ove godine već izmerena temperatura od preko 42 stepena - rekao je meteorolog Vladimir Đurdević sa Meteorološkog instituta.\nI DANAS PAKLENA VRUĆINA, pred nama jedan od NAJVRELIJIH DANA! Evo kada se očekuje PREOKRET (FOTO)\nOD PONEDELJKA RIGOZORNA KONTROLA SAOBRAĆAJNE POLICIJE! Evo šta će se sve proveravati, neće biti milosti za prekršaje!\nKOLIKO KOŠTA LETOVANJE U SRBIJI? Za odmor u svom gradu platićete PAPRENO, a evo koliko vam NAJMANJE novca treba\n- Teško je prognozirati gde će biti najtopliji talas, ali to ne znači da ce se taj trend nastaviti i u buduće. Svi rekordi su uglavnom probijeni u poslednjih 10 godina, a samo u aprilu ove godine imali smo temperaturna odstupanja od 5-6 stepeni - kaže Đurdević.\nvremenska prognoza vreme danas vreme u Srbiji vreme u Beogradu RHMZ Vladimir Đurđević\n"JOJ, ANĐELI MOJI, TATA PRATI SVOJE SINOVE" Čonoplja zavijena u crno - poginuli majka i dva sina, ove reči KIDAJU dušu\nSRPSKI ZET OPLEO PO MURINJU: Nije me voleo zbog Gvardiole, Ibrahimović je zbog njega napustio Mančester\nSAD PRELOMILE: Izdat prvi pasoš sa rodnom oznakom "X"\nIspovest mladića koji je vozio ubicu Đokića iz Tešice uoči ubistva: "Ništa nisam slutio!"\nPUKLO JE! Dalila sačekala da se osame, pa PROSULA DUŠU - PRIZNALA da ovu opciju JOŠ NE ISKLJUČUJE, tiče se Dejana\nVISOK SKOK KORONE U REGIONU: U Hrvatskoj zabeležen rekordan broj novozaraženih\nNOVE MERE STUPAJU NA SNAGU: Epidemiološka slika "najgora"\n(FOTO) BACILA SI ČINI: David JAVNO OPTUŽIO Dalilu da mu je ZAMAĐIJALA BRATA - Oglasio se OVIM rečima\nPRODUKCIJA ODOBRILA POLIGRAF - JAVNO ISPLIVAVA ISTINA! Pred milionima zadrugar OTVORIO DUŠU!


Adalbert Turner Juci kandidirat će se za gradonačelnika Krapine - Zagorje International | Saznajte više, informirajte se bolje Adalbert Turner Juci kandidirat će se za gradonačelnika Krapine - Zagorje International\nAdalbert Turner Juci, kazališni, filmski i televizijski glumac i pjevač, objavio je da će se kandidirati za gradonačelnika Krapine. Predstavljanje svoje kandidature organizira u nedjelju, 6. prosinca, kada se obilježava Dan grada Krapine, s početkom u 10 sati na prostoru ispred gradske vijećnice. Time, kaže, i službeno počinje aktivnosti usmjerene na pridobivanje povjerenja građana na lokalnim izborima koji se održavaju iduće godine.


MyCity » Windows » problem sa narezivanjem CD_a\nPoslao: 03 Maj 2008 11:14\nKako da kopiram original igricu na CD??Saznao sam da to mogu sa DVD decrypterom,ali ne znam kako se pravi ISO file!!I ako moze pomoc za jos jednu stvar.\nSkinuo sam sa neta(torrent) crtani film ISO,famozni ISO kako da ga narezem na CD da radi na dvd plajeru?!!(pokusao sam sa nerom)ali ne moze\nZa djecu lako za mene ..........sorry\nPoslao: 03 Maj 2008 14:29\nIso režeš sasvim obično samo ne kao DATA disk,već kao iso image.Možeš iz IMGburn programa,na primer odličan je i za cd i dvd narezivanje.\nU neru mi je malo mučno to traženje kako narezati nešto kao iso,pa uglavnom nisam ni koristio nero za to.\nTrebalo bi da radi u playeru.\nPoslao: 03 Maj 2008 16:23\nZa pocetak cemo, kako ne bi krsili pravila foruma vezana za pirateriju (pogledaj Pravilnik) uzeti u obzir da koristis tvoju original igricu (a ne neciju),tj. zelis da napravis rezervnu kopiju originalne igrice koja pripada tebi.\nISO image ces u neru najlakse napraviti ako koristis opciju "COPY CD(DVD)", kao source postavis naziv svog rezaca, a kao target postavis Image Recorder. U tom slucaju se disk kopira u image file na disku, kome ces vec u sledecem koraku moci odrediti naziv i tip (biranjem ekstenzije...iso, nrg...). Kasnije taj isti image mozes narezati na CD/DVD koriscenjem opcije "Burn Image To Disc", ili mountovati i na taj nacin koristiti uz pomoc Alcohol-a, Daemon Tools-a i sl. alata. Mozes i koriscenjem Nero Image Drive-a uraditi to isto (mount image-a)


💐 Doha Luksuzni Triple Delight | Crvene ruže, hortenzija i čokolade | DOSTAVA CVIJEĆA DOHA - ONLINE CVJEĆAR DOHA\nČokolade , Crveno cvijeće , Godišnjica , Ljubav i romansa , Majčin dan , Najbolji prodavači , Ruža , Valentinovo\nLuksuzni Triple Delight (CHOC104)\nTri razine od 24 Roses 50 čokolade, 20 ruža 36 čokolade i 12 Roses 18 čokolade i 2 bijele hortenzije, predstavljene u kontejneru. Ovo će zasigurno oduševiti i plijeniti svakoga.\nCrvene ruže, hortenzija i čokolade USD 464.00\nLuksuzni Triple Delight\n12 ruža, Teddy i 8 čokolade


Foto: N.N. | Postavljena solarna klupa u centru Banjaluke\nN.N. 03.08.2020 14:42\nBANJALUKA - U centru grada, u parku kod Narodnog pozorišta RS, postavljena je solarna klupa "City Gecko", donacija kompanije "Telemax", koja će građanima služiti za punjenje mobilnih uređaja putem solarnih panela kao i za konekciju na bežični internet.\nSolarna klupa je proizvod kompanije "Telemax" u okviru brenda "Razvijamo solarne proizvode" i drugi je poklon gradu, nakon što su ranije postavili solarno drvo.\n"I kod solarne klupe, ali i kod solarnog drveta koristi se solarna energija, odnosno samoodrživi izvor energije. Drugi strateški cilj Gradske uprave je pametni grad, odnosno modernizacija usluga i uvođenje svega onoga što je bazirano na IT tehnologijama i održivoj energetici. Planirano je postavljanje još ovakvih klupa na različitim lokacijama", naglasio je Radojičić.\nArijana Maksimčuk, direktorica i vlasnica kompanije "Telemax", kazala je da je proizvod "City Gecko" promovisan na samitu eneregetike koji je održan u Trebinju, gdje je dobio dosta pohvala.\n"Pametna klupa putem solarnih panela vrši punjenje svih uređaja, kao što je na primjer telefon, ima WiFi, ima displej i mogu se emitovati reklame i turistički filmovi. Ovo je interesantno i korisno za građane, tako da je plan postavljanje još solarnih klupa u narednom periodu", istakla je ona.


Sindikati u Srbiji na kraju ekonomske tranzicije – koga predstavljaju i za šta se zalažu? | UGS Nezavisnost\nAutorizovano izlaganje na okruglom stolu FES i EPUS 1. oktobra 2019. godine\nPostoje mnogi paradoksi kojima bi mogao da se opiše položaj sindikata danas u Srbiji.\nS jedne strane, sindikati verovatno nikad nisu bili slabiji. To se smatra posledicom uglavnom neizbežnog opadanja brojnosti i uticaja industrijskog radništva, pojačanog dugotrajnom i bolnom tranzicijom. Istovremeno, sindikati nikada nisu imali veći prostor za svoje delovanje i širenje svog uticaja. Klasična levica u Srbiji praktično je nestala, ako je ikada i postojala – stranke koje su nominalne članice Socijalističke internacionale, na vlasti su bile uglavnom gorljivi sprovodioci neoliberalnih reformi. S druge strane, teme tzv. simboličke politike, pre svega Kosovo, i dalje su u prvom planu, daleko ispred pitanja prava zaposlenih, širih pitanja socijalne pravde, jednakih mogućnosti i prosperiteta za sve.\nU odnosu na druge aktere na javnoj sceni, sindikati su verovatno jedine organizacije koje su češće na pravoj strani, nego što nisu. Kada je 2014. godine menjan Zakon o radu, praktično nijedna politička partija nije se tome suprotstavila. Velika većina ekonomista entuzijastično je podržala promene Zakona, pogrešno tvrdeći da je naše radno zakonodavstvo tada bilo rigidno i da je bilo glavni uzrok loše poslovne klime. Vreme je pokazalo da se zapravo ostvarilo nešto sasvim suprotno, brže nego što smo svi očekivali, ono na šta su sindikati i tek poneki usamljeni glas ukazivali – ako nastavite da smanjujete radnicima prava i zarade, uskoro neće imati ko da vam radi.\nIpak, kada se pogledaju istraživanja percepcija stanovništva, ugled i uticaj sindikata među stanovništvom i zaposlenima ne rastu. Takođe, ni članstvo se ne povećava. Izgleda da sindikalni ‘business as usual’ – ritualno godišnje pregovaranje o minimalnoj zaradi, pritužbe na strane investitore, povremene međusindikalne čarke – ne donosi rezultate.\nDa li je možda moguće ući u ogroman prazni prostor koji su ostavili za sobom bivše ‘leve’ partije i iskoristiti ga za oživljavanje sindikalnog uticija, verovatno na način sličniji Francuskoj danas ili Poljskoj u doba Solidarnosti, nego tako što bi se članstvo povećalo na većinu svih zaposlenih koji rade za platu (što je danas velika retkost čak i u Evropskoj uniji)?\nJa mislim da je moguće, ali potrebno je prethodno sagledati slabosti i snage, kao i unutrašnje protivrečnosti, odnosno paradokse, sindikalnog pokreta. U tu svrhu fokusiraću se na dva, ili pre četiri, povezana pitanja – prvo, koga sindikati (treba da) predstavljaju, i drugo, za šta (treba da) se zalažu.\nOdgovor na pitanje koga sindikati predstavljaju zavisi od perspektive koju uzmemo. U Socijalno ekonomskom savetu, oni bi trebalo da predstavljaju možda ne samo sve zaposlene, nego i sve porodice čiji članovi žive ili žele da žive od svog rada – samozaposlene, poljoprivrednike, one koji rade na ‘crno’ ili na digitalnim platformama, penzionere nezaposlene, pa i one koji se danas školuju da bi sutra postali deo radne snage. Kako se spuštamo na niže nivoe, vizura se sužava prema zastupanju interesa članova sindikata i borbi za njihova konkretna prava.\nAko smo zaključili da nije realistično da sindikati mogu da povrate svoj uticaj kroz masovno povećanje broja članova, te da postoji veliki prazan prostor zalaganja za socijalnu pravdu u koji sindikati mogu da iskorače, onda je jasno da najveća šansa leži u novom delovanju sindikata na nacionalnom nivou i na javnoj sceni.\nDa je to tako jednostavno, da je to, kako kažu Amerikanci, novčanica od 20 dolara koja leži na trotoaru – neko bi je već pokupio, to jest neko bi to već uradio. Čak i da ostavimo po strani pitanje kapaciteta, potrebno je prethodno naći zadovoljavajuća rešenja za dva velika problema, odnosno dve tenzije.\nPrvi problem odnosi se na potencijalnu tenziju između interesa celokupnog radnog stanovništva i između interesa članova sindikata. Na dugi rok, oni bi trebalo da se poklapaju. Ali na kratak rok, zalaganje za neku javnu politiku koja bi mogla da podstakne zapošljavanje i smanji siromaštvo, poput progresivnog oporezivanja dohotka, moglo bi da naiđe na otpor među članovima sindikata koji bi tom merom bili pogođeni. Nije tajna da su sindikati danas u proseku najmoćniji u boljestojećim delovima javnog sektora kojima progresivno oporezivanje možda ne bi odgovaralo na kratak rok.\nDrugi problem ima i svoje posebno ime – agencijski problem. Interesi članstva i rukovodstva sindikata ne moraju uvek i u svemu da se idealno poklapaju. Stvari se dodatno komplikuju kada rukovodstvo sindikata na sebe preuzme obavezu da zastupa interese celokupnog radnog stanovništva. Uzmimo za primer Zakon o radu. Logično je očekivati da će rukovodstvo sindikata dati nešto veću težinu odredbama vezanim za sindikalno organizovanje, kolektivno pregovaranje, zaštitu sindikalnih rukovodilaca od odmazde poslodavca, i slično. ‘Obični’ članovi mogu da budu najviše zainteresovani za sigurnost zaposlenja, radno vreme, godišnje odmore, i slično. Nezaposleni pripadnici radne snage (koji su tipično tek potencijalni članovi sindikata) mogu da imaju drugačije prioritete – njima bi možda najviše odgovarala neka prava mera ‘fleksigurnosti’, koji bi im taman omogućila da malo lakše dođu do zaposlenja.\nOvo naravno nije ništa novo. U praksi, sindikati svakodnevno moraju da balansiraju između različitih užih i širih interesa i da se trude da pronalaze planove akcije i rešenja koja su najprihvatljivija (ili najmanje neprihvatljiva) za sve njihove konstituence.\nIpak, relativni neuspeh sindikata da se nametnu kao jedan od snažnih aktera na javnoj sceni posledica je, po mom mišljenju, preusko postavljenih ciljeva i premalih ambicija sindikalnih rukovodilaca. Kao što se posebna prava sindikalnih rukovodilaca najbolje brane kroz prava svih zaposlenih, tako se i prava zaposlenih najbolje brane kroz borbu za prava ukupnog radnog stanovništva – drugim rečima, za pravednije društvo i efikasniju i odgovorniju državu.\nAko pogledamo sadašnji način delovanja sindikata, on se može nazvati responzivnim i defanzivnim. Sindikati čuvaju svoj tradicionalni prostor koji im se neprestano sužava. ‘Reindustrijalizacija’ koja traje već deceniju možda povećava učešće industrije u BDP (zapravo, jedva), ali ne povećava broj zaposlenih u industriji, a još manje članstvo sindikata. Kao i naša država, i sindikati kasne nekoliko decenija u prilagođavanju promenama u karakteru rada i zaposlenosti.\nZa razliku od njih, naše stanovništvo brže se prilagođava 21. veku i stalno nalazi nove mogućnosti da ostvari svoje aspiracije na globalnom tržištu rada. Emigracija se ubrzava. Skoro polovina mladih planira emigraciju, a mnogi naši sugrađani već su postali digitalni virtuelni migranti, radeći na onlajn platformama za strane poslodavce ili kao samozaposleni. Ni generacija njihovih roditelja ne miruje – neki odlaze na sezonski rad u zemlje kao što su Slovačka i Češka, drugi se odlučuju da napuste siguran posao u zdravstvu, obrazovanju ili nauci i odlaze u Nemačku, Skandinaviju ili Ameriku. Čak i domaćice bez kvalifikacija nalaze privremene poslove u zapadnoj Evropi, poput pružanja pomoći u kući, negovateljica u staračkim domovima i slično.\nTako se polako pribiližavamo distopijskom stanju u kojem će u našoj državi preostati javni sektor i sektor neophodnih ličnih usluga – pekare i samoposluge, frizeri i advokati, fitnes treneri i apotekari, rođendaonice i restorani. Javni sektor će se uglavnom finansirati iz poreza na potrošnju omogućenu prihodima ostvarenim izvan zemlje, kao i porezima na imovinu kupljenu tim prihodima. U toj distopiji, za sindikate više neće biti smislenog prostora.\nNa fundamentalnom nivou, promene u karakteru rada i odnosa zaposlenosti koje obeležavaju ‘digitalni kapitalizam’ 21. veka, prožimaju čitavo društvo i daju novo, najšire moguće značenje staroj sindikalnoj sintagmi o ‘svetu rada’.\nSindikati mogu da odigraju značajnu ulogu u suprotstavljanju ovom svesno dramatizovanom scenariju postepenog nacionalnog samoponištenja. Za to su potrebni određeni preduslovi. Trenutno, ciljevi i akcije sindikata odražavaju nekonzistentnu kombinaciju interesa sindikalnih rukovodilaca, članova i tek na kraju ukupnog radnog stanovništva. Ako žele da obrnu postojeći trend i da prošire svoj uticaj, neophodno je da uspostave jasnu hijerarhiju ciljeva. Ta hijerarhija ciljeva bi s jedne strane odražavala novu realnost zaposlenosti i rada, a s druge strane bila bi neophodan pragmatičan odgovor sindikata na odsustvo političkih partija levice u Srbiji. U toj hijerarhiji ciljeva interesi radnog stanovništva dolaze na prvo mesto, zatim interesi članstva i tek na kraju su neposredni interesi sindikalnih aktivista i rukovodilaca.\nOsim bavljenjem tradicionalnim temama (kolika će biti minimalna zarada?, da li je dobro smanjivati penzijski doprinos?, kako treba da izgleda zakon o lizingu radne snage? itd.), uglavnom na defanzivan, responzivan način, sindikati bi trebalo oprezno ali odlučno da zakorače prema temama koje se tiču dugoročnih interesa radnog stanovništva. Ovde kandidujem samo neke od njih.\nNaša dohodna nejednakost je veoma visoka, a socijalna isključenost ogromna – kako ih smanjiti i kako stvoriti jednake mogućnosti za sve?\nSistem poreza i socijalnih davanja je pogrešno i nepravično postavljen – kako ga temeljno reformisati?\nGubitnici devedesetih i gubitnici tranzicije izgurani u sivu ekonomiju primiču se dobu za penzionisanje, a mnogi nemaju uslov – da li je vreme za uvođenje socijalnih penzija?\nDa li su strane direktne investicije potrebne i kako bi trebalo reformisati pravila za njihovo subvencionisanje?\nJasno je da su ‘nove teme’ komplementarne pre nego konkurentske u odnosu na stare. Ipak, upravo bavljenje njima (i sličnim ključnim ekonomsko-socijalnim temama) moglo bi da otvori nove prostore i udahne novi život sindikalnom pokretu.\nIpak, ovaj veliki iskorak potrebno je pažljivo pripremiti. Da bi postali katalizator promena, sindikati moraju da dodatno razviju sopstvenu nezavisnu ekspertizu. U javnom diskursu kruže mnoge poluistine i otvorene laži o bitnim aspektima ekonomsko-socijalnog stanja Srbije, i sindikati nikome ne treba da nekritički veruju. Političari, ali i mnogi uticajni eksperti, hipokritski biraju činjenice koje će da saopšte, one koje će da prećute, i one koje će da iskrive. Zbog toga je potrebna jasna dijagnoza, zasnovana na stvarnim, punim, proverljivim činjenicama i iskrena rasprava o politikama koje je moguće i potrebno voditi na našem nivou ekonomskog razvoja i pri našem nivou javne potrošnje.\nPotreban je i ‘svetionik’, odnosno vizija pravičnog i efikasnog društva. Inspiracija je tu već dugo – stanje radnih i socijalnih prava u onim zemljama Evropske unije koje se odlikuju kombinacijom koja Srbiji toliko nedostaje – niske dohodne nejednakosti i efikasne socijalne tržišne privrede. Ta vizija uopšte nije tako udaljena niti nerealistična kako bi privilegovane grupe koje su privatizovale tranziciju i monopolizovale državu želele da verujemo. Češka, Slovenija i Slovačka imaju učešće javne potrošnje u BDP na nivou Srbije, ali njihov nivo dohodne nejednakosti i stopa nezaposlenosti najniže su u celoj Evropskoj uniji. Bolje društvo možda nije nadohvat ruke, ali ga je moguće napraviti i ovde.


Novinska agencija MINA - Reakcija reisu-l-uleme na dešavanja u Crnoj Gori\nSARAJEVO, 1. SEPTEMBRA (MINA) - Povodom napada na Bošnjake i muslimane u Crnoj Gori, naročito nakon uznemirujućih dešavanja u Pljevljima, javnosti se saopćenjem obratio reisu-l-ulema Islamske zajednice (IZ) u Bosni i Hercegovini Husein ef. Kavazović.\nPozivamo državu Crnu Goru da obezbijedi sigurnost svojim građanima muslimanima, kako Bošnjacima tako i svim drugim. Od Srpske pravoslavne crkve očekujemo da se ogradi od islamofobičnih istupa onih koji zvanično nastupaju u njeno ime i tvrde da govore sa pozicija svetosavlja. Na njima je posebna odgovornost za sve što se ovih dana dešava u Crnoj Gori, jer su sami odabrali da budu nosioci tih procesa. Danas, kada se ponovo prolijeva nevina krv u Pljevljima, ne mogu se ponašati kao da ih se to ne tiče i da s tim nemaju ništa. Kao ljudi vjere najmanje što mogu uraditi je da osude takve postupke i stanu u zaštitu svojih komšija“, kaže se u saoopćenju reisu-l-uleme Kavazovića. (kraj)


Vuk Mob pre nekoliko dana izjavio je da ne viđa ćerku Teonu, koju je u martu ove godine dobio sa Oliverom, te da trenutno traje njihova borba za starateljstvo.\nOlivera Konatar nakon toga se oglasila na Instagramu, te navela da nije tačno da reperu brani da viđa dete, a sada je Vuk podelio novu objavu, za koju mnogi sumnjaju da je upućena njegovoj bivšoj izabranici.\n- Samo ti širi laži, dok ja ne počnem da pričam istinu - napisao je reper u pomenutoj objavi.\nPodsetimo, Vuk je juče priznao da ima novu devojku, a u pitanju je Anja Rašović, devojka koju je nedavno upoznao u Crnoj Gori.


You are at:Home»Prethodna izdanja»2010»43-44»Intervju – Nema predaje!\nVodeća slovenačka kompanija za razvoj poslovnih informacionih sistema DataLab, koja je preko svojih filijala prisutna u svim državama Zapadnog Balkana, nedavno je zabeležila izuzetan poslovni uspeh – njihovo ERP rešenje Pantheon dobilo je svog 20.000. korisnika! Činjenica da su i pored teške ekonomske krize poslednjih pet hiljada korisnika zabeležili za manje od dvadeset jednog meseca zaista je za respekt i više nego dovoljan razlog za put u Ljubljanu, gde je naš domaćin i sagovornik bio Andrej Mertelj, CEO deoničarskog društva DataLab.


Sarene saksije – OFFICIAL BLOG\nPosted by brankicine kreativne ideje on 22 апр 2017 22 апр 2017\nsve koji uživaju u prolećnoj dekoraciji i ne propuštaju priliku da leto osveže novim cvećem, ovo će biti pravi izazov, ali i povod za kreativno uživanje.\n– Saksija za cveće\n– Posuda (malo veća od saksije)\n– Voda (prirodno zagrejana na sobnoj temperaturi)\nKorak 1: Obojite saksiju belim emajl sprejem. Okrenute je i postavite na konzervu tako da bude nešto iznad površine dok je farbate. Pre rada, sto obavezno zaštitite sto starim novinama.\nAko volite i originalne vazne koje sami možete napraviti, pogledajte kako napraviti dekorativne vazne od starih sijalica, prelepe platnene držače za saksije, ali i moderne neon vazne.\nПретходни чланак pletena saksija\nСледећи чланак Kratke kosa 2017


Yugopapir: Milan D. Špiček, autor "Medalje 202" '87: U mojoj je radio emisiji Bata Živojinović intervjuisao mečku\nMilan D. Špiček, autor "Medalje 202" '87: U mojoj je radio emisiji Bata Živojinović intervjuisao mečku\nMart 1987: Milan Špiček radi na Radio Beogradu kao dragstor: i dan i noć. "Medalja 202" je nedeljom pre podne, "Noćni bioskop" i "Noćni program" kao što naziv kaže, noću. I, sve što sada emituje ulazi u vrh najslušanijih emisija. Po internim. stručnim analizalma, merenjima i prebrojavanjima, uspeva da po broju slušalaca nadmaši i kolege iz "Indeksovog pozorišta".\nTako je sad; padaju i nagrade. A Milan Špiček je baš zbog ovog uspešnog recepta izvesno vreme bio "na ledu". Da nije tu nešto čudno?\n- Sve što se dešava u tako slušanoj "Medalji 202", nedeljom od pola deset do jedan, apsolutno je moje autorsko delo - kaže Špiček. - Naravno, uz svesrdnu pomoć grupe saradnika. Svojevremeno, baš zbog toga što sam insistirao na individualnom prilazu mikrofonu, na nekakvom autorskom pečatu, nenametljivom, i, malom čoveku prijemčivom, bacili su me u frižider.\nMaltene, ja "privatizujem" radio.\nU međuvremenu radio sam druge stvari, išao po filmskim festivalima, i, kad se promenila glavnokomandujuća ekipa, setili su se da je Milan Špiček izmislio "Medalju 202".\nA to je - za one, koji, nekim čudom nisu slušali emisiju?\n- Beogradski fudbal! Ne onaj koji se igra na "Marakani" već nogomet Beogradske zone, Prve i Druge srpske lige... Fudbal koji nikad nije dobijao prostor na radiju, a u novinama negde na dnu Š strane. I, da ne grešim dušu, ideja je potekla od tonskog snimatelja Miloša Pražića, uz podršku Ljubomira Žakule. Ideja je bila da ja to vodim, emisiju koja se tad zvala "Beogradsko nedeljno sportsko prepopodne".\nAuuu, dugačko, dosadno! Rekao sam da to mora biti kraće, zanimljivije, pa sam jednog dana bio toliko pametan da sam predložio drugi naziv - "Medalja 202". Baš zbog toga što medalja ima dve strane. Jedna se vidi na "Marakani", a druga na periferijskim igralištima. E, pa, tako, druga strana medalje je moja emisija.\nO fudbalu pojma nemam!\nDakle, mali stadioni, mala igrališta, mali ljudi i malo vreme, jer, taj "mali" fudbal igra se pred nedeljni ručak?\n- To su, na primer, tereni Hajduka, Poleta, IMT, Zmaja, Baska, Čukaričkog, Radničkog iz Novog Beograda... Kažem ovo "na primer", jer nikad u životu nisam bio na utakmici i o fudbalu pojma nemam. U početku sam se mučio i grčio, pokušavajući da izigravam čuvene prenositelje.\nČak mi je urednik Nikola Mirkov doneo knjigu "Kako da postanem fudbaler". Guslao sam je i guslao, te shvatio da to ne vredi. Jednostavno, ne ide u glavu! Reče mi čovek: "Ma, ti to radi kao da praviš za domaćice koje pripremaju nedeljni ručak".\nI, tu se čuveni fudbalski komentator Špiček "otkačio"?\n- Srećom "pukao mi je film" i definitivno sam shvatio da ja nisam, niti ću ikad biti Mladen Delić, pa sam, u stilu one druge strane medalje, sve zavrnuo. Prestao sam da se grčim, počeo da uživam: nije to prenos sa "Marakane", pa da drhtim; već sa nekakvog dorćolskog pikanja fuce, i, onda, što se ne bismo opušteno zabavljali?\nBaš kao ti ljudi koji u nedeljno prepodne povedu decu da se na periferijskom vazduhu malo nadišu, popričaju sa komšijama i oko jedan nađu za nedeljnom trpezom iščekujući popodnevne velike fudbalske događaje, u interpretaciji Zvezde, Partizana, Hajduka i Dinama.\nKako je to Špiček "zavrnuo" prenose sa malih igrališta?\nJedino što sam naučio: strast prema malim timovima, ista je kao i prema velikim. Zaprepastio sam se kad sam čuo da ljudi po tim periferijskim terenima nose tranzistore i slušaju "Medalju 202". Međutim, postoji razlika: dok slušaju moju emisiju i navijaju za fudbalskog delegata svoje mesne zajednice, oni se, uz tranzistor, zabavljaju, cerekaju, šale, što nije slučaj sa prenosima okršaja slavnih klubova.\nNe soliti pamet!\nI, gde je tu zasluga Milana Špičeka?\n- Kad su me "odmrzli", urednik Tošić mi je rekao: "Kao slušalac, tražim da se vratiš na "Medalju 202", a kao šef, naređujem ti da je radiš!" Dobio sam potpunu slobodu i emisiju obogatio novom, pomalo šašavom dramaturgijom. Prenosi sa malih terena su okosnica, ali, tu je i kontakt sa slušaocima, pa kviz u kome ja šapućem odgovore (prošli put je to činio Bata Živojinović) ne bi li upitani došli do bioskopskih ulaznica...\nŠta je tu šašavo zabavno?\n- Da počnemo od Barbare Gligorijević, moje koleginice koja još ide u školu: ona ne zna ni šta je bek, šta krilo, a ni golman. Eto, prenosila je utakmicu iz ženske vizure. Dalje, gosti moje emisije nisu bili samo u studiju, već i na terenu. Kad sam to predložio Goranu Miliću sa Televizije Beograd, odgovorio je: "Šašavo, zanimljivo, prihvatam!" Prenosio je utakmicu "Rada" sa ne znam kim.\nMira Adanja-Polak, takođe sa TV Beograd, komentarisala je događaje sa "Zemunovog" terena. Pošto je prepoznala neke gradske oce u gledalištu, nije se libila da ih upozori na nepravilnosti, ali, ne na igralištu, već u gradu!\nU sličnoj su ulozi bili Risto Kubura, Nikola Mirkov, Dušan Prelević, Zoran Piroćanac, Vlada Janković Džet, Marko Janković sa "Studija B", Minimaks, glumice Lidija Vukićević i Milja Vujanović, Neša iz "Leptira", Gala Videnović, Ilija Petković, snimatelj Blagoje Topličić, glumci Duško Vojinović i Vesna Čipčić, slikar Cile Marinković, Bata Živojinović, pa i legenda zvana Mladen Delić.\nU zimskom periodu neki od njih nisu mogli da prenose utakmice jer ih nije ni bilo, pa su izigravali reportere sa ulice po svom, apsolutno slobodnom izboru. Dokaz je fotografija Bate Živojinovića koji na Kalenićevoj pijaci intervjuiše mečku.\nSledeći prenositelji periferijskog fudbala, a ujedno i reporteri "Medalje 202" sa izveštajima po svom izboru?\n- Gosti će biti i profesionalci, a i oni, koji kao ja, nemaju pojma o fudbalu i ne žele nikome da sole pamet. Čini mi se da baš zbog toga "Medalja 202" uživa simpatije. Hajde, zamislite Mladena Delića kako se uzbuđuje zbog poteza igrača "Mladog radnika" iz Požarevca, pa čuvenog Ivana Tomića iz Radio Zagreba, Nikite, Vladanka... Ili fudbalskih duduka, kao što su glumci Gorica Popović, Marko Nikolić, Dragan Nikolić i Milena Dravić, Dragan i Pepi Laković...\nNije bitno koliko se ko razume u fudbal i u tome vidim šarm emisije: neka ljudi pričaju ono što vide. Baš onako, iz ugla običnog čoveka! I, eto ideje - što ne bi neki slušalac "Medalje 202", koji nije ni glumac, ni profesionalni fuzbalista, uzeo mikrofon pa opisivao događaje po svom viđenju!\nDa se vratimo na početak, vezan za dragstor: Špiček u subotu uveče krene sa "Ponoćnim bioskopom", nastavi sa "Noćnim programom" i u nedelju pre podne servira "Medalju 202". Ko je tu lud?\n- Ja neobično volim svoj zanat. I, zabavljam se. Još sam za tu moju zabavu i plaćen. Šta od toga ima lepše?\nRazgovarao: Dragan Gajer, snimio: Zoran Kršljanin (RTV revija, 1987.)\nPrimedba Milanu Špičeku: da nije bilo 24 sata programa " Studija B", "Beograd 202" ne bi zašao u noćne časove!\n- Mi jedemo isti hleb. Otud moram priznati da me je "Studio B" razmrdao. Zahvaljujući zdravoj konkurenciji, prodrmao je i druge i to je lepo. Najveću korist i zadovoljstvo imaju slušaoci, koji sad mogu da biraju koga će slušati. Meni je to sladak izazov jer je "Studio B" ranije krenuo sa noćnim programom. Satisfakciju sam dobio kad mi je čuveni brka Marko Janković rekao da će mu biti čast da gostuje u mojoj emisiji. Eto dokaza da su "Studio B" i " Radio Beograd 202" uvažavani drugari.\nVideo - budućnost radija\nMilan Špiček stalno razigrava emisije koje mu dodeljuju. Šta li sada smišlja?\n- Ja radim u firmi koja se zove "Radio televizija Beograd". Kad je već tako, zar nije logično da radio dobije sliku? Za početak, da neki sporedni televizijski kanal prenosi sporedne prepodnevne fudbalske utakmice "Medalje 202", uz zanimljive, profesionalne ili polusmešne prenositelje, a na opšte veselje? I da, zahvaljujući najsavremenijoj tehnici, uključuje kamere kad gost-reporter pita nekog nešto na ulici?\nLabels: Beograd, Jugoslavija, Osamdesete, Radio, Sport