Stvari koje nestaju – Nemam ime, imam komentar\n3. November 2014. 10. July 2021. Nemam ime, imam komentar10 Comments\nRazmišljala sam ovih dana šta da radim sa ovim što nazivam blogom: da li da mu se posvetim ili da ga ukinem. Propitivala sam tako ljude u svojoj okolini, one koji znaju za blog, to jest. Nije da je to neka tajna, ali nisam htela da mi familija bude jedina publika, ako me razumete. Elem, kaže meni SaVesna da se ne obavezujem, već da pišem kada imam o čemu i kada sam inspirisana. Što stvarno deluje kao odličan savet, samo što meni ne manjka inspiracije već volje i strpljenja. Jer ja uvek imam o čemu da pišem, samo što glupe igrice na Facebook-u uvek imaju prednost nad pisanjem.\nAli umutim ja danas onaj puding što se ne kuva, sipam sebi čašu hladne koka kole, pustim Florence i sednem da pregledam fotke koje sam napravila na ovogodišnjem Oktobarskom salonu. I evo me sada, sastavljam priču o tome, o celoj situaciji, o Beogradu i onome što gubi i šta dobija.\nNekada davno, dok ljudima na vlasti nije padalo na pamet da slave Beograd pustinjskom arhitekturom, vojnim kvaziparadama i kič bilbodrima u slavu Putina, ovaj grad je imao Bemus, Bitef, Fest, Belef, Oktobarski salon i još mnogo manifestacija koje su njegovo ime, a samim tim i ime države čija je prestonica bio, stavljale na kulturnu mapu sveta. Mnoge od tih manifestacija održale su se čak i za vreme devedestih. I ne samo da su uspevale da se održe, već su u većini slučajeva bile najsuroviji kritičari ratne politike koju su propagirali vlastodršci.\nOnda su došle demokratske promene, očekivalo se da će kultura u Srbiji oživeti i dosegnuti staru slavu. Ali ne lipši magrače do zelene trave. Nakon prvobitnog zanosa, stvari su jednostavno stale. Muzeje nam renoviraju već deceniju, festivali smanjuju selekcije ili potpuno nestaju sa kulturne mape, izdavačke kuće prestaju sa radom, knjižare postaju picerije. I kada je takva situacija u prestonici, gotovo da me je strah da pomislim kako je u manjim gradovima. Imamo mi jednu koleginicu, od milošte nazvanu Nemam, koja nijednom nije propuštala priliku da kaže kako njeno mesto nema bioskop, nema pozorište, nema galeriju. I premda nam se Nemam popela na vrh glave svojim kukanjem, jasno nam je svima da njeno mesto nije jedino, da su kulturni centri u mnogim mestima ili nestali ili su postali folkoteke, diskoteke, ili kako god da se zovu ti centri za okupljanje i opijanje omladinaca. Dakle, kulutra je u Srbiji bukvalno na samrti.\nI onda grad odluči da Oktobarski salon učini bijenalnom manifestacijom. Tiho, podmuklo, na sednici Skupštine grada, bez učešća stručne javnosti i bez konsultovanja Odbora Oktobarskog salona, koji je, uzgred budi rečeno, imenovan od strane Uprave grada, i to u martu mesecu ove godine. Kako se navodi u saopštenju, cilj ove mere jeste ušteda na prvom mestu, ali i da bi se popravio kvalitet sadržaja.\nNaravno da nije smak sveta i naravno da postoje bitnije stvari kojima bi se valjalo baviti, ali prosto ne mogu da se pomirim sa činjenicom da sve što je davalo kulturni identitet jednog grada prosto nestaje. Beograd danas prepoznaju po noćnom životu. I ok, naravno da je to bitan segment turističke ponude i nekome je to sasvim dovoljno, ali ja ne želim da moj rodni grad prepoznaju samo po pljeskavicama, splavovima sa pevaljkama i polugolim maloletnicama. Odbijam da prihvatim činjenicu da nešto mora biti komercijalno da bi uopšte bilo dozvoljeno. I kada se govori o kvalitetu, ko određuje šta je kvalitetno, a šta nije? Posećenost? Visoka umetnost nikada nije bila usmerena ka širokim narodnim masama. Splavovi jesu, zato njih niko i ne dira.\nU toku je potpisivanj peticije za poništenje ove grozne odluke, po broju glasova možete videti koliki je sunovrat kultura u Srbiji doživela. Svoj glas možete dati ovde: klik\nUkratko o Oktobarskom salonu\nGrad Beograd osnovao je Oktobarski salon 1960. godine kao izložbu najboljih ostvarenja iz oblasti likovne kulture. Godine 1967. Salon se okreće i primenjenoj umetnosti, započinjući na taj način tradiciju menjanja koncepcije, stila i karaktera programa. Danas je ovo međunarodna manifestacija bez stalnog izložbenog prostora, tako da se svake godine bira novi u zavistosti od koncepta umetničkog direktora/kustosa. Održava se u periodu između septembra i decembra i traje šest nedelja. Ove godine, slučajno ili ne, Oktobarski salon održan je pod nazivom Stvari koje nestaju. Izložbeni prostor smešten je u bivšu zgradu Nove Vojne akademije (Resavska 40b).\nReč dve o prostoru\nZgradu Nove Vojne akademije projektovao je Dimitrije T. Leko, kao drugi deo kompleksa Vojne akademije. Izgradnja kompleksa započeta je 1850. godine i planirano je da se kompleks zgrada proteže duž Ulice kneza Miloša. Objekat je u potpunosti dovršen tek nakon Prvog svetskog rata. Spolja elegantne fasade sakrile su gotovo asketsku unutrašnjost čistih prostora, gotovo bez pregrada te je tako ova zgrada u potpunosti poslužila svojoj svrsi, a zajedno sa objektima u svom okruženju (Kasarna sedmog puka, Oficirski dom, Oficirska zadruga i čuveni park Manjež) definisala je modernizovano lice Beograda sa kraja XIX i s početka XX veka.\nZgrada je teško oštećena prilikom bombardovanja 1941., ali i 1999. godine, a nakon delimične obnove, grad je zgradu 2006. poklonio Muzeju grada. U jednom delu zgrade je smeštena Vojna štamparija, dok se veći deo objekta koristi povremeno za održavanje umetničkih programa. Očekuje se kompletna sanacija i rekonstrukcija, ali…\nStvari koje nestaju i ja\nKada biste pregledali moj planer, pomislil biste da sam ove godine Oktobarski salon obilazila svaki drugi dan. Činjenica je da sam ga obišla dva puta, jednom 5 dana, a jednom dan pred zatvaranje. Rotirala sam tu zgodu, a vreme je letelo i kada mi se konačno ukazala prilika znala sam da ne smem da je propustim. Ljubazna teta na ulazu mi je rekla da ulaznicu mogu da koristim više puta, mada sam ja sumnjala da će tako i biti. O, kako sam pogrešila.\nPrvo me je oduševio prostor. Bilo je poprilično hladno, što me je sprečilo da odgledam sve umetničke filmiće koji su prikazani u okviru izložbe, ali sam zahvaljujući želji da se zagrejem, hodala i hodala i gledala i zagledala i fotkala. I znala sam da ću ulaznicu iskoristi još koji put.\nGeneralno gledano, dopalo mi se ono što sam videla. Nisam sve razumela, ali kao što rekoh, visoka umetnost i nije za široke narodne mase. Ali ono što jeste ostavilo jak utisak na mene jesu sledeće stvari:\nfilm Kristali Frederika Akala\nserija fotografija Dragulji naše prošlosti Davida Pužada (njegove fotografije možete pogledati u Parobrodu ove nedelje)\nserija fotografija Senke u zlatu Borisa Lukića.\nAli ono što je bukvalno protreslo svaki atom moga tela bio je kratki video Dragane Žarevac, Resist-Disappearing happiness. Na zidu je veliki ekran podeljen na dvanaest manjih ekrana. Kreće ona krajnje irititajuća Happy pesma Pharell-a Williams-a i na ekranima se pojavljuje dvanaest spotova koje su snimali ljudi širom planete. I taman kad se naviknete na sve te happy pokrete i kad vas uhvati ritam, srećne ljude na ekranima zamenjuju ratni prizori iz Sirije, krvavi obračuni demonstranata i policije u Egiptu, ljudi koji izvlače žrtve iz bombardovane zgrade… Clap along if you feel like happiness is the truth…\nBoris Lukić, Senka u zlatu\nBogme, ja sam ovde stajala bar pola sata\nKristali: u jednom trenutku narator kaže da su sećanja kao muzeji\n-vidiš sve, a ne možeš ništa da dodirneš.\nDušan Đorđević, Vremenska kapsula – SIV – Palata Saveznog Izvršnog Veća\nHvala što ste izdržali do kraja. Sledeći put ću biti sažetija, majke mi.\n10 thoughts on “Stvari koje nestaju”\nMiljana Miletic says:\n3. November 2014. at 07:29\nDošla sam ovde jer me je zainteresovao naslov, ne znajući šta da očekujem. Nisam pogrešila što sam došla. Hvala ti što sam saznala za Oktobarski salon i ujedno naučila nešto novo. Ne moraš biti sažetija, ja nisam izdržala do kraja – uživala sam do kraja.\nGoran Cvijanovic says:\n4. November 2014. at 17:16\n..Miljana je sve rekla..\n4. November 2014. at 18:25\nne razlikuje se ni zagreb puno. s tim da se kod nas kao sve nešto dešava, a zapravo ništa pošteno i konkretno. komentiram s kolegom kako cijele godine bude veliko ništa, a onda nam zaredaju 5-6 koncerata u isto toliko dana, pa ti daj…\nknjižare nam zatvaraju da otvore pekare, a one koje još rade, prodaju sve osim kruha 😀\n6. November 2014. at 09:52\novo što Bitchy kaže. u biti, bezveze je da ni tu ni kod tebe nije bolje.\nFora mi je ovaj Oktobarski salon.\n7. November 2014. at 09:26\nSad sam shvatila da me dugo nesto nije bilo na ovom nasem bloggeru. Kao i ti, verovatno svi prolazimo kroz faze “cemu ovaj blog”…a onda, eto, svratim cisto da vidim da li se nesto desava, i dobijem priliku da procitam jedan odlican tekst sa kojim se u potpunosti slazem! Odjednom mi bude drago sto vec vise od dva meseca ne otvaram ni Blic ni B92, sto sam pregurala ovaj period “cemu sve” i sto postoje ljudi u ovom nasem gradu koji razmisljaju kao i ja… Milina citati!!\n16. November 2014. at 22:35\nMiljana, hvala puno na ovom komentaru. 🙂 Hvala ti i što si izdržala do kraja i jako mi je drago da si uživala. 🙂 Čitamo se! 🙂\n16. November 2014. at 22:36\nHvala na čitanju i komentaru. 🙂 Drago mi je ako ste uživali! 🙂\n16. November 2014. at 22:41\nJaoo, koncerti su nam tek muka. 🙂 Udare takve cene da možeš samo da maštaš o njima. 😀 Ali važno je da svi znaju da je u Beogradu zezanje do zore na splavovima i da su kafane vrh. Koga još briga za kulturu?! 🙂 Progres! 🙂\n16. November 2014. at 22:58\nA stvarno jeste fora, svaki put je drugačiji, valjda će ga biti i sledećeg oktobra, pa možda uhvatiš jedan vikend da ga obiđeš. 🙂\n16. November 2014. at 23:01\nDivna moja Liza, kad čitam tvoje tekstove, uvek mi deluju kao da pišeš o meni. 😀 Zato mi je jako drago da i ti uviđaš da slično mislimo! 🙂 Nema odustajanja, ako mi ne nastavimo sa normalnim pogledom na svet, ode mast u propast, ali skroz! 🙂 ❤ :* P.S. Zar nije lepše Blic nazvati Bljuc? 🙂


ASUS Wireless-N150 PCI Express Adapter - PCE-N10 - Mrežne karte i adapteri | Gigatron\nASUS Wireless-N150 PCI Express Adapter - PCE-N10 WLAN, 802.11 n, PCI-Express, do 150Mbps\nAsus - Mrežne karte i adapteri - ASUS Wireless-N150 PCI Express Adapter - PCE-N10 -\nU suštini sam veoma zadovoljan ovim adapterom, koristim ga već duže vreme i nemam nikakvih problema što se tiče konekcije. Kvalitet je odličan, lepo hvata wi-fi, preporučujem svima, cena je takođe smešna za ovakav wi-fi adapter što nisam ni očekivao iskreno.\nU potpunosti pozitivan utisak, pogotovu uzimajući u obzir cenovni rang kom ova kartica pripada. Radi potpuno očekivano, preporučujem je kućnim korisnicima.\n121 x 88 x 22 mm (ŠxDxV)\nPoštovani, Da li imate ovu karticu na stanju u nekoj od radnju u Novom Sadu? Hvala unapred i srdačan pozdrav, Darlp\nUradio sam sve to vise puta i jasno je da je ovaj adapter samo za osnovne potrebe,tipa poslati mail,ili bilo koju drugu poruku... To su komentari i ostalih korisnika...\nPostovani, mozda je adapter defektan, jer ne vidim razlog zasto bi se tako ponasao, jer imate pun signal na racunaru\nLEGO kocke DISNEY Princess Elsas Market Adventure - 41155 6+ godina, Plastika\nSUMMER Vibe - 59515 - Zaštitna maska, Galaxy J3 2017, Silikon, Narandžasta\nMobilni telefon SAMSUNG GALAXY A70 128/6 GB (Beli) - SM-A705FZWUSEE 6.7", Octa Core, 6 GB, 32.0 Mpix + 8.0 Mpix + 5.0 Mpix


Albin Vilhar - Knjige - Online knjižara Dereta\nAlbin Vilhar (Postojna, 27. februar 1902 — Beograd, 24. jul 1975) je bio slovenački filolog, prevodilac sa starogrčkog, latinskog, nemačkog, francuskog, engleskog i italijanskog jezika i pedagog. Bio je urednik i redaktor za nemački, engleski i francuski jezik lista „Perfekat“ namenjenog učenju i usavršavanju jezika. Skoro sve njegove knjige doživele su više izdanja - neke i po desetak! Za svoj prevodilački rad a posebno za prevod dela: „Životi i mišljenja istaknutih filozofa“ od Diogena Laertija 7. decembra 1973. godine dodeljena mu je prevodilačka nagrada „Miloš N. Đurić“.\nBr. str.: 294 Povez: tvrd Format: 21 cm Pismo: latinica\nPročitaj više Latinski citati sa lakoćom i preciznošću iskazuju filozofsku, poetsku i književnu misao.Oni su kratki, jezgroviti, koncizni, logični.Stalnim podsećanjem na njihovo postojanje pokušavamo ... >>>\nBr. str.: 298 Povez: tvrd povez Format: 21 cm Pismo: latinica ISBN: 978-86-7346-776-4\nPročitaj više Zbirka sentencija, poslovica, izreka, koje obuhvataju vreme od III v. pre n.e. do druge polovine XIX veka. >>> Rasprodato


“U životu najviše žalim što nisam rodila treće dete” – Ženski kutak\nUvek smo želeli dvoje dece i nadali se da ćemo imati i dečaka i devojčicu. Dva je nam izgledalo kao pouzdan i praktičan broj.\nBilo nas je dvoje pa smo mogli da ih nosimo pojedinačno, a i ja imam dve ruke, taman za po jedno dete. Čak se i na vožnje u luna-parku ide u parovima. Tako da kada smo pozdravili našu kćerku, dve godine kasnije, osećali smo se blagosloveno.\nA to je bilo čudno s obzirom na to da smo uvek razgovarali o dvoje dece i bili srećni što smo imali dečaka i devojčicu. Šta još tražim?\nUnutrašnji glas mi se s vremena na vreme javljao i tiho izgovarao „treće dete”. Borila sam se sa ovim unutrašnjim dijalogom već mesecima, razmišljajući o svim za i protiv argumentima.\nOnda sam popričala i sa mojom mamom. I uopšte ne znam zašto to nije prva stvar koju sam uradila. Valjda zbog toga što sam u dubini duše znala šta će mi reći. Podsetila me je da će dolazak još jedne bebe doneti nove besane noći, a ujutru će me sačekivati briga o dvoje starijih. Podsetila me je da će nered i buka biti strašni i da ću čupati kosu s glave. Podsetila me je da će sve ličiti na cirkus i da ću se osećati kao da žongliram tražeći sve vreme ravnotežu da ne padnem.\nPripredila: A. M.\nPovezane vesti:majka, porodica, treće dete


Izvor: Danas, 14.Okt.2018, 18:31\nČinjenica da 80 odsto devojaka doživi da joj se zviždi na ulici, dobacuje neprimerenim nadimcima poput “cico” ili “mačko”, a više od polovine njih dobija lascivne poruke sa seksualnom konotacijom je zabrinjavajuća i govori nam da su žene svakodnevno izložene ponižavanju i uznemiravanju. Članak Mihajlovićeva devojkama: Prijavite seksualno uznemiravanje se pojavljuje prvo na Dnevni list Danas.\nŽene samo u 17 odsto slučajeva vlasnice poljoprivrednih gazdinstava\nNeravnopravnost žena i muškaraca na selu oštro je izražena na štetu položaja žena i devojčica i to pokazuje podatak da žene čine 84 odsto pomažućih članova poljoprivrednih gazdinstava, dok je 86 odsto formalno zaposlenih muškog pola. Članak Žene samo u 17 odsto slučajeva vlasnice poljoprivrednih...


Počelo istraživanje bioraznolikosti i na području rijeke Trebižat - Akta.ba\n23.07.2020. 09:20 / Izvor: Akta.ba\n"Glavni cilj terenskih istraživanja je prikupljanje podataka o prisustvu i rasprostranjenju endemskih, ugroženih i zaštićenih vrsta, kao i vrsta od međunarodnog značaja, ali i podataka o ugroženosti biodiverziteta. Rezultati istraživanja će doprinijeti kvalitetnijem planiranju i provođenju aktivnosti iz oblasti zaštite prirode, kao i pokretanju inicijative za zaštitu ovih pritoka Neretve. Smatramo da je važno da se sada fokusiramo na ove rijeke jer bi u suprotnom za nekoliko godina mogli izgubiti najvrednije riječne ekosisteme u Hercegovini, kako zbog hidroenergetskih projekata tako i zbog lošeg upravljanja prirodnim resursima", rekla je Dragana Kovačić Jošić, koordinatorica projekta.\n"Ovo su prve aktivnosti koje Centar za životnu sredinu vodi u Hercegovini, a koje nisu podrška aktivnostima naših partnera, te nam je posebno drago što je u pitanju upravo ovakav projekt koji temeljno pristupa zaštiti četiri rijeke Hercegovine. Kroz tri godine koliko projekata traje, pokušat ćemo prikupiti što više podataka o prirodnim vrijednostima ovog kraja, dati preporuke za održivo upravljanje i nadamo se pokrenuti i zaštitu određenih lokacija uz tokove Bune, Bunice, Bregave i Trebižata", dodala je Dragana Kovačić Jošić.


ИНФОРМАЦИЈА О ЕПИДЕМИОЛОШКОЈ СИТУАЦИЈИ COVID 19 У АП ВОЈВОДИНИ И ГРАДУ НОВОМ САДУ ЗА 17.07.2020. ГОДИНЕ\nINFORMACIJA O EPIDEMIOLOŠKOJ SITUACIJI COVID 19 U AP VOJVODINI I GRADU NOVOM SADU ZA 17.07.2020. GODINE\nU AP VOJVODINI DALJI PORAST BROJA OBOLELIH OD COVID 19\nOd početka epidemije u Srbiji u martu, pa do 17.07.2020. godine, u AP Vojvodini je registrovano ukupno 3346 slučajeva koji su potvrđeni RT PCR metodom, među kojima je u Novom Sadu 1380.\nU poslednjih 24 sata u Vojvodini je registrovano 179 novih slučajeva, među kojima je 96 iz Novog Sada. Broj hospitalizovanih slučajeva zbog teže kliničke slike je i dalje u porastu, kao i broj obolelih kojima je potrebna mehanička ventilacija.\nEpidemiološka situacija u AP Vojvodini u celini se ocenjuje kao nepovoljna. Očekuje se dalje pogoršanje situacije.\n1.Poštovanje fizičke distance od najmanje 1 metra;\n2.Izbegavanje zadržavanja u zatvorenom prostoru u kojem boravi velik broj ljudi, poput ugostiteljskih objekata u kasnim satima, različitih proslava, zabava gde se peva i glasno govori, gde dolazi do bliskog kontakta jer se time omogućava prenos veće količine klica i pojava teže kliničke slike;\n5.Redovno pranje ruku odnosno upotreba dezinfekcionih sredstava na bazi alkohola;


PCVesti - Dodaci za Vista Ultimate\nDodaci za Vista Ultimate\nMicrosoft je prošle nedelje objavio tri dodatka za Windows Vista Ultimate koji se mogu preuzeti bez ikakve nadoknade i to je prvi put u pet meseci da je ova kompanija osvežila „Ultimate Extras“. Ovi dodaci podrazumevaju igru koja nosi naslov „Tinkers“, Windows audio šemu baziranu na igri kao i novi sadržaj za Dreamscape, video bazirani screensaver.\nMeđutim, reakcije ovih korisnika na nove sadržaje nisu zadovoljavajuće. Većina onih koje je ove sadržaje preuzela već ih je uklonila sa svojih sistema ili uveliko razmišlja o tome. Microsoft se suočio sa ozbiljnim kritikama za Ultimate Extra pre više od godinu dana, a novim dodacima trebalo je da se ta situacija popravi.


Ovo se navodi u Informaciji Ministarstva bezbednosti o stanju u oblasti migracija u BiH za juni 2020. godine, koju je usvojio Savet ministara BiH i dostaviće je Predsedništvu BiH, piše Srpskainfo.\nU prvom polugodištu 2020. od ukupno 6.641 nezakonitog migranta prijavljenog Službi za poslove sa strancima nameru za podnošenje zahteva za azil iskazalo je njih 5.207, od kojih su 162 osobe podnele zahtev za azil. Državljani Iraka, Avganistana i Turske podneli su najveći broj zahteva za azil u BiH u ovom periodu.\nMeđu ključnim izazovima u borbi protiv nezakonitih migracija i u narednom periodu su jačanje institucija BiH, prvenstveno Granične policije, onemogućavanje nezakonitih ulazaka na delovima na kojima je zabeležen najveći migracioni pritisak, kadrovsko i materijalno-tehničko jačanje kapaciteta svih bezbednosnih agencija. Utvrđivanje identiteta nezakonitih migranata i zloupotreba sistema azila, kao i procesuiranje migranata koji su počinili prekršajna i krivična dela, ključni su izazovi za naredni period.


Beograd, Limska 6a,Vozdovac\n34.000 - 70.000 RSD (mesečna plata) CV nije obavezan ugovor\tpuno radno vreme\t1. i 2. smena dostupno studentima\nPure Life D.O.O se uspešno bavi prodajom uređaja za filtraciju vode i vazduha na teritoriji cele Srbije!\nPure LIfe DOO je kompanija koja se bavi uvozom i distribucijom medicinskih pomagala druge kategorije. Sa sedištem u Nemačkoj, kompanija već 30 godina jako uspešno posluje u preko 90 zemalja širom sveta.\nZbog povećanja obima posla i konstantnog razvoja kompanije, Pure Life raspisuje konkurs za posao na mestu: KOMERCIJALISTA (rad na terenu u Beogradu)\nPotrebna je minimum SSS, iskustvo nije neophodno.\nSvu potrebnu obuku dobijate u firmi.\nNeophodne dobre komunikacione veštine, ljubaznost prilikom sklapanja ugovora sa kupcima, dostupnost za sva pitanja klijenata.\nOdlična atmosfera za rad


Sajt fakulteta - page 1 - Studentsko organizovanje - Portal farmaceuta\nTopic: Sajt fakulteta\nAuthor Topic: Sajt fakulteta (Read 10263 times)\n« on: 02-06-2006, 11:36:29 »\novaj forum je u sustini cool jedna stvar, ali i dalje je to gerila... ono sto nam je neophodno je sajt... oficijalni, onaj pravi, umesto da bude alfa i omega za sve informacije nudi nam detaljan uvid u dekanovu uzbudljivu biografiju, spisak ispitnih rokova (nekada ne i za sve godine) i po koju staru prezentaciju instituta.... ukratko - nista....\npre godinu dana sam cimao oko tog sajta... webmaster se kleo kako ce to "ma samo sto nije, evo za dvaes dana", prodekan za nastavu mi se ko zna kako zahvaljivao za "sugestije koje su na mestu" i jos pride "samo da znate, uveliko se radi na tome"...rezultat svega toga je raspored ispita do oktobra i spisak predavanja koja ne mogu da posecujem, jerbo i nisu predvidjena za studente...iz "pouzdanih izvora" (moj drugar koji je bio nekog studentskog parlamenta, kako se to vec zove) mi je receno da se u kolege-predstavnike i ne uzdam previse....pouzdan znam da se, kao, raspravljalo o tome...rezultat je vidim jaci....\najd sad... KAKO DO SAJTA?\nda cujemo predloge, pa da nadjemo nekog od uticaja da ga udavimo na temu...\nOdg: Sajt fakulteta\n« Reply #1 on: 02-06-2006, 11:49:03 »\nPa na tom zvanicnomsajtu se dugo radi a iskreno ja nemam neku zelju sad da se angazujem oko toga kad vec postoji ovaj forum i on ce malo po malo preuzimati sve te funkcije ukoliko neko ne uradi nesto ozbiljno po pitanju sajtu. A i forum je mnogo dinamiciniji za razliku od "staticnog" sajta i mnogo brze se mogu dobiti odgovori na neka vazna pitanja\n« Reply #2 on: 02-06-2006, 11:56:49 »\nNa poslednjoj (vanrednoj, doduse, ali ipak) sednici Nastavno-naucnog veca, dekan je izrekao uzbudljivu vest da se jedno cudo nevidjeno od sajta (rece - dinamicna tehnologija, sta god mu pa to znacilo), nesto najbolje na celom BU a i sire, nalazi u fazi testiranja i da je pitanje dana (sata, sekunda) kada ce biti prikaceno (okaceno, zakaceno... ) na net... Ja oglodah nokte do clanaka, a i dalje se vidi samo stari (losi) sajt... Ali, bojim se da ce i pored "dinamicne tehnologije" to i dalje biti samo oglasna tabla, ulickana, ali ipak samo tabla, koja se updatuje s vremena na vreme... E, sad se i ja pravim pametan, a svoj sajtic nisam updatovao od pre Hrista... :embarrased:\n« Reply #3 on: 02-06-2006, 14:40:25 »\nprijavljivanje i potvrdjivanje, raznorazni spiskovi i obavestenja, kao i zvanicni rezultati ispita i sl...kontam da su tako neke stvari koje su preko potrebne, ali da bi teze islo preko foruma...bilo bi super, ali.....\nsigurno da nije mislio da nove autobuse do kumodraza?\n« Reply #4 on: 04-06-2006, 17:31:16 »\nNecu reci nista novo-sajt je bedno jadan, a i ono sto je postavljeno je traljavo.\nZa predavanja iz neorganska hemije je potrebno rucno iskucati abdresu, a onda uneti ime i sifru, da bi se skinili???\nKo je ovdwe lud pitam se ja?\n« Reply #5 on: 05-06-2006, 11:11:01 »\nA kakvo to ime i sifru?\n« Reply #6 on: 05-06-2006, 11:51:26 »\nRekli su nam na predavanju to. Zaista ne razumem svrhu tog drkanja....\nRe: Sajt fakulteta\n« Reply #7 on: 05-06-2006, 11:56:42 »\nQuote from: Vampire 666 on 05-06-2006, 11:51:26\ni onda se iskoriste sifra i korisnicko ime....\n« Reply #8 on: 05-06-2006, 13:02:07 »\nKoja je svrha "zastite" downloadovanja predavanja ako svi studenti znaju user i pass?!\n« Reply #9 on: 05-06-2006, 13:07:19 »\neeeeeeeeee, bato, jb¹ ti re¹avanje nekog problema bez birokratije... tako je mnooooooooogo bolje...\n« Reply #10 on: 05-06-2006, 13:33:09 »\nQuote from: Bred on 05-06-2006, 13:02:07\nvidis to je dobro pitanje..... :roll:ali mislim da nikada necemo saznati odgovor... :sealedlips: :sealedlips:\n« Reply #11 on: 05-06-2006, 16:16:31 »\nNeke stvari nikada necemo saznati...Da li postoji bog, ko je ubio Kenedija, sta ce nam sifra za download predavanja...\n« Reply #12 on: 07-06-2006, 02:25:50 »\nMoram priznati da sam se slatko nasmejala kada sam cula ovo za opstu i neorgansku mislim ovo za ime i sifru. Sto se sajta faksa tice blago receno to je katastrofa jedna! Na tom novom sajtu kada se pojavi, ako se pojavi, verovatno ce novine biti kada je i ko odbranio magistarku tezu itd. , a sto se informacija koje nas "obicne smrtnike" zanimaju tu se verovatni nista nece promeniti. A i zasto bi? Autobusi 33 i 39 idu prilicno cesto pa mozemo i da skoknemo do faksa i sve procitamo na oglasnoj tabli Svaka cast institu za botaniku i gnoziju oni su se potrudili! Mada bi Adonis Vernalis mogao da skloni sa sajta onaj raspored za vezbe koji je vazio za studente koji su 2002/03 slusali gnoziju\n« Reply #13 on: 08-06-2006, 20:15:13 »\nslazem se da je sajt jako jako bezveze u odnosu na ono sto moze i sta bi trebalo...\ngledam na jako prakticnom primeru...ja sam webmaster www.napser.org i to radim za dz i stalno....i nije toliko strasno...mogu da zamislim koliko nije strasno za nekog ko je strucan i ko je za to pacen.\ninace NAPSer zapravo daje informacije studentima o svemu sto moze da pronadje preko IPSF, EPSA ....bilo bi divno kada bi to bilo institucionalizovano i da se time bave ne samo studenti...tj da mi ne trosimo vreme na te stvari, nego da unapredjujemo...\nbtw sve kritike za sajt vise nego dobro dosle!\n« Reply #14 on: 09-06-2006, 10:23:00 »\nSecam se ko juce da je bilo... Cudo zvano Internet se pojavilo na Farmaceutskom fakultetu u Beogradu... Informaticka revolucija je pocela, a ja sam njen ucesnik... Wow... Kada sam 1994. godine poceo da radim, pokojni deda Avram je jedva uspeo da stabilizuje dinar posle onih milijardi procenata inflacije, a na Institutu za farmakognoziju (koji je uvek pripadao informatickoj avangardi, cak i tada) postojala je jedna 286-ica koja je imala funkciju totema i kolektivnog fetisa, jer niko nije smeo ni da joj pridje... Ali, stari sam ja komodorac... (za upucene, imao sam 1982. godine racunar Commodore 64... imam ga jos uvek, ali ga ne koristim jer su mi kasete sa programima propale... )... te je vec 1995. godine dosla neka 386-ica sa crno-belim monitorom... a onda je Faks kupio MODEM... a-ha... US Robotics... malo veci od kutije cigara, te smo se najzad POVEZALI... slede 486-ice, pentijumi i slicno... sad vec nismo losi.\nSajt koji postoji, osmisljen je otprilike u to doba... dakle, u doba 486-ica. Trebalo je da ta adresa bude samo jedan krov, pod kojim ce da se nalaze prezentacije svakog instituta, dakle da budu prilicno nezavisne... ili klimave, kako god hocete. Ideja je bila sledeca: da svako, prema svom znanju i umecu, a u svakom slucaju prema svom ukusu i meri, skroji sebi stranu... U pocetku je to i funkcionisalo, nije bilo ni tako lose, ali se na tome stalo. Koncept je prevazidjen. A zasto? Zato sto je odrzavanje vec stvorenih web-prezentacija postalo nocna mora ljudi kojima je ta "cast" zapala u opis radnog mesta... Informaticko doba je pocelo i u Srbiji... Sve se moze preko Interneta... Informacije prestizu jedna drugu, ali... Ljudi imaju svoja psihofizicka ogranicenja... Narodna mudrost kaze: optereti konja koji radi. Da prevedem: onaj ko ne ume nista da uradi, vecito ce biti miljenik sudbine... za razliku od onog drugog, koji ce jednom pasti zgnjecen bremenom posla koji mora da uradi umesto nekoga... Jer show must go on... nije bitno ko radi, bitno je da posao bude uradjen. Morao sam u jednom trenutku da biram: ili cu biti asistent/docent, ili cu biti webmaster. Nije moglo i jedno i drugo... Ja sam odabrao prvu opciju.\nZbog toga, Masho, Adonis ne samo sto ce da skloni obavestenja za aktuelnu 2002/03, vec ce da skloni i celu prezentaciju... Bolje je da nema nista, nego da bude ovakva kakva jeste... svedok istorije... Arheolosko nalaziste...


Saab Servis Varvarin\nSaab Servis Varvarin stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, jer mi smo Saab Servis.\nSaab Servis Varvarin Cena\nSaab Servis Varvarin stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, po povoljnim cenama, jer mi smo Saab Servis.\nSaab Servis Varvarin Delovi\nSaab Servis Varvarin stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, po povoljnim cenama i sa originalnim auto delovima, jer mi smo Saab Servis.


Kula Nebojša od septembra otvorena za posetioce – Nadlanu.com\nKula Nebojša od septembra otvorena za posetioce\nBEOGRAD, 28. maja 2010. (Beta) - Stalna postavka u Kuli Nebojša, koja se nalazi u podnožju Beogradske tvrđave, trebalo bi da bude otvorena u septembru, najavili su u petak učesnici u poslu obnove i preuređenja tog objekta izgrađenog u 15. veku.\nGradska sekretarka za kulturu Ivana Avžner rekla je na konferenciji za novinare da je prva faza radova, koja obuhvata konzervatorske i restauratorske radove na Kuli, Priobalnom bedemu i Vodenoj kapiji, završena mesec dana pre predviđenog roka.\nZa radove na Kuli Nebojša, koji su počeli u junu prošle godine, izdvojeno je oko 190 miliona dinara, od čega je donacija Vlade Grčke 1,3 miliona evra, dok je iz gradskog budžeta izdvojeno oko 42 miliona dinara. Javno preduzeće "Beogradska tvrđava" uložilo je u taj posao oko 24 miliona dinara.


Svet Biljaka › Forums › BAŠTENSKE BILJKE › Prepoznavanje biljaka za baštu › Koja je ovo biljka izrasla kod mene?\nForums › BAŠTENSKE BILJKE › Prepoznavanje biljaka za baštu › Koja je ovo biljka izrasla kod mene?\nKoja je ovo biljka izrasla kod mene?\nPoslato: Uto Sep 05, 2017 10:08 am\tNaslov: Koja je ovo biljka izrasla kod mene?\nVeličina fajla: 136.49 KB\nVeličina fajla: 115.15 KB\nPoslato: Uto Sep 05, 2017 2:01 pm\tNaslov: Re: Koja je ovo biljka izrasla kod mene?\nPoslato: Uto Sep 05, 2017 2:11 pm\tNaslov: Re: Koja je ovo biljka izrasla kod mene?\nHvala majdra. Znaš li nešto podrobnije o ovoj biljci? Nemam pojima kako je dospela u moje dvorište.\nDa li je korisna ili je običan korov?\nPoslato: Uto Sep 05, 2017 2:18 pm\tNaslov: Re: Koja je ovo biljka izrasla kod mene?


Za ljubitelje pozorišta: Vikend u Radoviću i prolećni popust — Wannabe Bride\nZa ljubitelje pozorišta: Vikend u Radoviću i prolećni popust\nTokom ovog vikenda u Malom pozorištu “Duško Radović” planirano je izvođenje dve hit predstave. Danas, u 17 časova na repertoaru su čuvene “Strašne priče braće Grim”. Dođite da zajedno otputujemo u očaravajući svet bajki pun princeza, zlih maćeha, čarobnih šuma, dobrih i mudrih kraljeva… Braća Jakov i Vilhelm Grim sakupili su i napisali najpopularnije i najčuvenije zbirke bajki na svetu. Oni su bili stručnjaci da predstave samo najvažnije informacije koje omogućuju da se priča ispriča. Verovali su u moć mašte i bili svesni koliko je važno da se deca suoče sa stvarnosti življenja. A mi smo, u svojoj predstavi, pokušali da ostanemo verni njihovoj viziji.\nIgraju: Miloš Samolov, Jovo Maksić, Dušica Sinobad, Jelica Vučinić, Marijana Vićentijević Badovinac, Alek Rodić i Dušan Murić.\nU nedelju 11. maja u 12 časova, na repertoaru je “Noć u Merlinovom zamku”. Predstava govori o čarobnjaku Merlinu, najmoćnijem čarobnjaku među vilama i vilenjacima koji dovodi zlu vešticu na suđenje, a za svedoke poziva junake iz popularnih crtanih filmova Volta Diznija (Malu Sirenu, Zver, Ivicu i Maricu, Duha iz Aladinove lampe, Uspavanu lepoticu, Kruelu De Vil…). Ovi popularni junaci zajedno sa porotom (publikom), odlučuju na koji način će veštici biti presuđeno. Predstava obiluje vizuelnim efektima, pesmama, plesnim numerama…\nIgraju: Bojan Lazarov, Vladislava Đorđević, Aleksandra Anđelković, Alek Rodić, Sandra Rodić Janković, Jelena Cvetković, Nenad Radović i Ljiljana Peroš.\nTakođe, prolećna akcija Malog pozorišta “Duško Radović” – Proleće je na startu kupite na vreme kartu!, traje do kraja sezone, te se karte za pojedine vikend-predstave mogu kupiti uz popust od 40%.\nU saradnji sa Malim pozorištem “Duško Radović” poklanjamo tri puta po dve karte za svaku predstavu. Prva tri čitaoca koja se jave na email redakcija@wannabemagazine.com sa imenom i prezimenom i nazivom predstave, dobijaju po dve ulaznice.\nKljučne reči Malo pozorište Duško RadovićpozorištepredstaveumetnostVikend u Radoviću i prolećni popustZa ljubitelje pozorištaZa ljubitelje pozorišta: Vikend u Radoviću i prolećni popust


Akupunktura i bolesti pluća\nD. C. 7. jula 2012. 00:00\nAkupunktura može da omogući osobama sa hroničnim opstruktivnim bolestima pluća da malo lakše dišu.\nHronična opstruktivna bolest pluća predstavlja termin za hronične plućne bolesti, uključujući i hronični bronhitis i emfizem pluća. Često je prati hronični kašalj i nedostatak daha, dok lečenje uglavnom uključuje korišćenje inhalacionih steroida i bronhodilatatora kako bi se otvorili disajni putevi i lakše disalo.\nU novom istraživanju koje je obuhvatilo 68 osoba sa hroničnim opstruktivnim bolestima pluća, jedan broj učesnika je pored uobičajene dnevne terapije dobio i tretman akupunkture u periodu od tri meseca. Druga grupa učesnika je dobila placebo tretman akupunkture – igle nisu prodirale u kožu.\nOsobe iz grupe koja je dobila pravi tretman akupunkture bile su u stanju da hodaju duže, a da pri tom ne ostanu bez daha u odnosu na one koje su dobile placebo terapiju.\nPored toga, kod osoba iz prve grupe došlo je do napretka u kvalitetu života, kao i sposobnosti da vežbaju. Mnoge osobe sa hroničnim opstruktivnim bolestima pluća imaju problema sa optimalnim načinom ishrane. Istraživanje je takođe pokazalo da akupunktura može poboljšati funkciju želuca, što ovim osobama omogućava da lakše jedu zdravu hranu i održavaju normalnu težinu.\nAkupunktura i simptomi\nNa koji način akupunktuta tačno utiče na simptome hroničnih opstruktivnih bolesti pluća – nije u potpunosti jasno. Istraživači pretpostavljaju da postavljanje igli na akupunkturnim tačkama u predelu grudnog koša može opustiti mišiće koji su uključeni u disanje.\nStručnjaci smatraju da je očigledno da akupunktura predstavlja dobro dodatno rešenje za lečenje hroničnih opstruktivnih bolesti pluća. Loših strana je veoma malo, dok akupunktura omogućava toliko zdravstvenih prednosti da bi osobe koje i pored lekova teško kontrolišu svoje simptome, svakako trebalo bar da probaju sa ovom metodom lečenja.\nLen Horovic, specijalista za plućne bolesti na Lenoks Hil bolnici u Njujorku, kaže da osobe sa hroničnim opstruktivnim ili drugim bolestima pluća treba da probaju akupunkturu.\n"Akupunktura pomaže i osobama sa astmom tako što im omogućava da uzimaju manje steroida, a koristi se i kao terapija za odvikavanje od pušenja", kaže Horovic i dodaje da akupunktura treba da se smatra dodatnom terapijom i da nikako ne treba da se oslanja samo na nju, već se može koristiti u kombinaciji sa lekovima za hronične opstruktivne bolesti pluća.\nalternativna medicinaastmadisanjeakupunkturabolesti plućaproblemi sa disanjem


Auslogics Duplicate File Finder je besplatan program za automatsko pronalaženje i brisanje dupliranih fajlova iz računara. Prilikom svakodnevnog rada na računaru vremenom će se nagomilati fajlovi koji nam nisu potrebni, a mi nismo ni svesni njihovog postojanja. U nepotrebne fajlove pod broj jedan spadaju duplirani fajlovi.\nDuplikati fajlova su kada u različitim folderima, na različitim lokacijama ili na istoj lokaciji imamo ista dokumenta, slike, filmove, muziku i druge fajlove.\nKada je broj duplikata mali, to nam u startu ne smeta, ali vremenom kada se popuni hard disk računara, najbolje rešenje je da obrišemo sve duplikate fajlova, a da zadržimo samo jednu verziju. U većini slučajeva, pojma nemamo gde se duplikati nalaze, a u često duplirani fajlovi imaju i drugačije ime, iako je sadržaj identičan. Iz navedenih razloga, skoro je ne moguće ručno pronaći i ustanoviti koji su fajlovi na našem računaru duplirani, a koji ne.\nU takvim situacijama, pravo rešenje je Auslogics Duplicate File Finder koji skenira sve fajlove na hardisku i pronalazi sve duplikate. Program pronlazi duplirane slike, video snimke, dokumenta i sve ostale moguće fajlove.\nProgram ima izuzetno jednostavn korisnički interfejs i snaćićete se sa lakoćom. Nakon instalacije Auslogics Duplicate File Finder-a, pojaviće vam se prozorčić u kome trebate da izaberete koje vrste fajlova želite da skenirate na vašem hard disku. Čekirajte ono što želite, a sa desne strane čekirajte folder koji želite da skenirate.\nU drugom koraku, čekirajte opcije da program ne gleda imena fajlova i datume, tako da duple fajlove detektuje samo na osnovu sadržaja. Skeniranje će trajati u zavisnosti od toga koliko imate podataka u folderima koje ste čekirali za skeniranje. Što više fajlova, skeniranje će trajati duže.\nPo završetku skeniranja, program će prikazati listu svih pronađenih duplikata jedan ispod drugog. Čekirajte one fajlove koje želite da obrišete i kliknite na „Delete„. Pre nego što kliknete na brisanje, dobro pogledajte da li ste selektovali prave fajlove, da vam se ne desi da greškom obrišete i originale ili fajlove koji nisu duplikati.\nAuslogics Duplicate File Finder je savršeno, a besplatno rešenje za brisanje dupliranih fajlova iz računara, mi vam toplo preporučujemo da ga probate.\nWindows XP, Vista, 7, 8.1, Windows 10\nPreuzmite Auslogics Duplicate File Finder\nOznake: brisanje čišćenje dupli fajovi duplikati skreniranje Windows\n25 decembra, 2015 u 23:45\nPo meni DuplicateFilesDeleter je bolji brzi i jednostavniji.


Uskoro rekonstrukcija puta u naselju Lug Kiseljak i Pločari Polje Fojnica\nSri Jul 31\nNačelnici općina Fojnica i Kiseljak, Sabahudin Klisura i Mladen Mišurić-Ramljak poptisali su Sporazum o rekonstrukciji lokalnog puta u MP Lug Kiseljak i MP Pločari polje Fojnica.\nOvim sporazumom definisana je rekonstrukciji lokalnog puta dužine 730 metara i širine tri metra.\nOpćina Kiseljak će za te potrebe osigurati osigurati potreban materijal, asfalt i nasipni materijal a Općina Fojnica će platiti izvođaču radova ugradnju navedenog materijala.\nNakon potpisivanja Sporazuma načelnici Fojnice i Kiseljaka su se, na terenu, sastali sa mještanima koji će također osigurati dio sredstava za rekonstrukciju puta.\nOvaj put koji se nalazi na granici općina Kiseljak i Fojnica je, do sada je bio u lošem stanju, ali zahvaljujući nadležnima i mještanima, to će se uskoro promijeniti.


Albon sledeće sezone drugi vozač Red Bula - SPORTSKI ŽURNAL\nRed Bul je sredinom ove sezone Pjera Gaslija prebacio u svoj juniorski tim Toro Roso i doveo Albona za preostale trke do kraja sezone\n- Znam koliko sam srećan što sam dobio ovu priliku. Zahvalan sam Red Bulu što mi je ukazao poverenje i što je verovao u moje rezultate otkako sam se priključio timu, velika je stvar što su me zadržali i za narednu sezonu - rekao je Albon, preneo je Bi-Bi-Si (BBC).\n- Aleks je dobro vozio otkako je debitovao za tim u Belgiji, a njegovi rezultati - sedam trka među prvih šest vozača, govore za sebe. Pokazao je da zaslužuje da nastavi sa napredovanjem u Red Bulu - naveo je Horner.\nFrancuski vozač Pjer Gasli i Rus Danil Kvjat voziće i naredne sezone za Toro Roso u šampionatu Formule 1, saopšteno je danas.\nGasli i Kvjat su ove sezone došli u Toro Roso. Francuz se posle devet meseci vratio iz Red Bula, gde je izgubio mesto u timu, a ruski vozač se vratio nakon što je 2017. godine napustio program Red Bula. Toro Roso je juniorski tim Red Bula.\n- Zadovoljan sam što će Pjer i Danil i naredne sezone voziti za nas. Obojica su se ove sezone dobro pokazali, pokazali su da i tako mladi mogu da budu konkurentni, da mogu da otkrivaju potencijale bolida i pruže nam vredne informacije kako bismo napravili poboljšanja - rekao je direktor ekipe Toro Roso Franc Tost, preneo je Skaj.\nToro Roso se bori za šesto mesto u konkurenciji konstruktora i ima bod manje od Rejsing Pointa.\nNaredna trka u šampionatu Formule 1 vozi se u nedelju za Veliku nagradu Brazila.


LibreOffice 6 - SPOROOOO...\n[ http://www.elitesecurity.org/t502635 ]\n[ jocar @ 28.07.2019. 20:18 ] @\nWindows 10 64bit, LibreOffice od verzije 6 naviše, više računara sa istim problemom.\nNaime, prilikom pokretanja menija npr. Format-Page za formatiranje stranice, učitavanje prozora za podešavanje stranice traje 15+ sekundi. To važi za skoro sve menije. Tools-Options, takođe, i još kod "Application colors" mulja 10 minuta i više...\nRadi se o nadogradnji sa verzije 5.\nSve ovo dovodi u pitanje upotrebljivost aplikacije...\n[ Proza_1 @ 28.07.2019. 21:27 ] @\nDa li si probao portable verziju.\nSa njihovog sajta ga možeš download-ovati.\nAko ih budeš upoređivao po brzini obavesti nas o rezultatima.\nPortable verzija neće ništa poremetiti win sistemu.\n[ Branimir Maksimovic @ 28.07.2019. 22:02 ] @\nMeni Libre 6 na Linux-u leti, to mora da je nesto sa Windows-om.\n[ jocar @ 28.07.2019. 22:26 ] @\nProbah sa portable verzijom (hvala Proza_1), skinem, podesim na Serbian_Latin interfejs, i sve se dešava isto kao kod instalirane verzije.\nOnda probam sa ćiriličnim interfejsom, i voala, leti LibreOffice. Isto ponovim i kod instalirane verzije i desi se isto.\nDakle, verovatni bug sa srpskim interfejsom, latinica. Prelazim na ćirilicu!\n[ SlobaBgd @ 29.07.2019. 07:29 ] @\nZnači nije problem sa Windowsom nego sa LibreOffice.\n[ bachi @ 29.07.2019. 07:39 ] @\nIskljuli međ' podešavajima za LO hardware akceleraciju, pa probaj.\n[ jocar @ 29.07.2019. 08:30 ] @\nNe, ovaj problem nema veze sa ni sa čim drugim, osim sa "User interface".\nI jedino kombinacija Windows + Serbian Latin pravi probleme. Serbian Cyrillic funkcioniše dobro.\n[ bachi @ 29.07.2019. 09:44 ] @\n[ calexx @ 29.07.2019. 10:06 ] @\nIzgleda da je neko omašio sa srpskom latinicom, kada sam probao video sam da je par puta na kratko blinkao prozor, nešto ga muči. Sada sam probao na linuxu i isto, srpska latinica usporena, ćirilica u redu a problema nema ni sa hrvatskim ili bosanskim jezikom.\nZa ovo poslednje ... kada se koristi srpski ili hrvatski jezik, u ponudi ostalih je bošnjački. Kada se prebaci na njega, onda se zove bosanski jezik. Pa ako se na "njihovom" jeziku to zove bosanski, onda moram da prihvatim.\n[ Living Light @ 29.07.2019. 17:42 ] @\nSlavoljube, to je TO,\nBilo je kratko, ali ehhbitačno\n[Ovu poruku je menjao Living Light dana 29.07.2019. u 19:32 GMT+1]\n[ Hackman @ 29.07.2019. 21:39 ] @\nMožda je u stvari tako i najbolje, kad ćemo se kao narod opametiti da\nkoristimo naše srpsko pismo Ćirilicu. Latinica nikada nije bila niti će\nbiti naše pismo, samo ime joj kaže da nije naše mnogo smo zabrazdili\nnarode mojSvoje nam je uvek bilo gore od tuđeg.\n[ Predrag Supurovic @ 30.07.2019. 01:44 ] @\nDa, oni insistraju na bosanskom jer tako svojataju sve kulturno nasleđe na području Bosne. Ostali insisitraju na bošnjačkom jer tako ograničavaju to samo na jednu "etničku" grupu.\n[ calexx @ 30.07.2019. 04:43 ] @\nDaleko od teme ... stari grb SFRJ je imao pet baklji za pet naroda. Posle je izmišljen muslimanski narod. Bošnjaci su postali ratom i nemaju šta da svojataju, osim onoga što su im Turci ostavili. Novo ime je verovatno zbog toga da ne bi neko doveo u pitanje to da vera postaje narod a tako je čim i muslimani iz Raške sebe nazivaju Bošnjacima, verovatno i u drugim krajevima bivše SFRJ.\n[ jocar @ 30.07.2019. 09:32 ] @\nHm, da nastavimo sa digresijom. Nemam problem sa tim da prihvatim svakoga onako kako on želi. Ako se on oseća Bošnjakom ili Crnogorcem ili ..., poštujem i prihvatam. A mi treba da se zapitamo zašto on želi da zaboravi svoje (verovatno) srpsko poreklo.\nNaše je da što pre postanemo stabilno, mirno i bogato društvo, pa će se u skladu sa tim, mnoga shvatanja revidirati, onako sama od sebe...\n[Ovu poruku je menjao jocar dana 30.07.2019. u 13:13 GMT+1]


Nesposobnost hipertenzije i dijabetesa.\nNesposobnost hipertenzije i dijabetesa. Komplikacije | diabetlife\nŠećerna bolest je uzrok brojnih komplikacija koje nesposobnost hipertenzije i dijabetesa do invaliditeta, kao i do povećane smrtnosti. Koma označava nesposobnost hipertenzije i dijabetesa bolesnika bez svesti, a za njen razvoj je potrebno nekoliko dana izuzev kod dece.\nNju karakterišu sledeći znaci: hiperglikemija veoma visok šećer u krviacetonemija aceton u krviapatija, umor, pospanost, smanjeno reagovanje na direktne nadražaje stavljanje ruke na čelo, obraz, štipanje i dr. Karakterišu je: zbunjenost, otežana orijentacija, lupanje srcatrnjenje usne ili jezika, jak osećaj gladi, znojenje, drhtavica, preterane emotivne reakcije i dr.\nObično nastaje iznenada i mogu da je uzrokuju: preskakanje obroka posle uzete doze insulina, uzimanje veće doze hormona od propisane itd. Ovo stanje je često povezano sa hiperglikemijom, a karakterišu ga sledeći znakovi i simptomi: acetonurija, acetonski zadah, gubitak telesne težine, brzo zamaranje, pojačano mokrenje, žeđ itd. Vremenom oboljenje napreduje, dovodi do oštećenja vida, a u najtežim slučajevima može da dođe i do slepila.\nČešće se ispoljava kod pacijenata koji imaju izraženu hipertenziju. Dijabetesna nefropatija može da dovede do oštećenja bubrežne funkcije, povećanja uremije i nekada do uremijske kome.\nDijabetesno stopalo se klinčki manifestuje u vidu: čireva sa infekcijom ili bez njetipičnog deformiteta stopala, pojave hroničnog otoka, ishemijskih promena, pa sve do nastanka nekroze obamiranja pojedinih delova stopala i gangrene. Ipak, otkriveno je mnogo više oštećenja u strukturi DNK spermatozoida kod obolelih od dijabetesa.\nHipertenzija u novorođenčadi i dojenčadi: znakovi i liječenje - Problemi


Video: Analiza i planiranje\nUkupni učinak preduzeća ovisi o pravilnoj upotrebi marketinških alata. Razvoj svake analize društva marketing aktivnosti je važna karika u lancu uspjeha, da poboljša svoju finansijsko stanje. Rad obično počinje sa studijom potražnje za proizvodima, prodaje svoje marketing, potencijalnih kupaca i konkurenata, nivo tržišne cijene, procjenu dostupnosti potrebnih materijalno-tehničkih sredstava.\nanaliza potražnje za proizvode\nOdrediti pravac razvoja poslovnih aktivnosti će vam pomoći analizirati marketinške aktivnosti kompanije. Potražnja za proizvodima odražava količinu robe ili usluga koje su potrebne za potrošače da on može steći određeni vremenski period po određenoj cijeni na datom tržištu. analiza marketinške aktivnosti otkriva nivo zavisnosti od potražnje za određenu vrstu robe, specifične usluge na cijene i kvalitete ovih proizvoda, nivo prihoda kupca, na kamatne stope na depozite od očekivanja inflacije, i slično.\nAnaliza marketinške aktivnosti omogućava da razviju neophodne strategije i taktike razvoj preduzeća, je opravdanje za planove i odluke uprave implementacije i planova praćenja, identificirati rezerve povećanja stepena efikasnosti proizvodnje, otkriva pravi polje za procjenu rezultata\nVideo: Poslovno planiranje Crib\nAnaliza poslovnih aktivnosti konkurencije\nKada kompanija lansira novi proizvod, dajući veliki publicitet u elektronskim medijima i novinarima, omogućavajući korisnicima da probaju novi proizvod, u nadi da će sve veću potražnju za to, konkurencija u ovom trenutku, takođe, su na oprezu i davati nikakve informacije navrata. Ovdje u ovom trenutku je da se pitam šta akcije konkurenata mogu utjecati na razinu prodaje.\nU ovom slučaju, potrebna nam je dobra analiza marketinške aktivnosti kako bi se shvatiti i točno vrijeme za sprečavanje finansijske i organizacione postupke za gubitke optimizacije poslovnih procesa, poboljšati efikasnost svojih poslovnih inovativnih aktivnosti u zarobljavanju tržištu.\nEfikasnost marketinških istraživanja mogu ovisiti o studiji dubini od pojedinih predmeta, predmeta popularnosti, jer je specifična marketing istraživanja, i geografsko porijeklo ispitivanih kompanija.\nAnaliza tržišta roba\nUvjetima tržišne ekonomije je da zavisi od najvažnijih ekonomskih i financijske Highlights kompanije iz stanja tržišta na kojima prodaje preduzeća proizvoda.\nanaliza marketing okruženja On pruža kontinuirano praćenje položaja svakog od vrste proizvoda na svim tržištima u posljednjih nekoliko godina.\nAnaliza može pokazati da neki proizvodi u potražnji na domaćem tržištu u posljednjih nekoliko godina je pao, pao i profitabilnost, kao i drugih povećanja potražnje, obim prodaje i povećanje profitabilnosti. To ukazuje na potrebu za detaljnu toku analiza marketing okruženja, svoju strategiju razvoja i politike cijena.\nU analizi tržišta svoje proizvode marketinške usluge treba proučiti i performanse konkurenata proizvodnje tehnologije, kvalitetu svojih proizvoda. Takva analiza će omogućiti kompaniji optimalno i razumno predvidjeti aktivnosti, pronađite najefikasniji inovativni uputstva za širenje na tržište vlastitu nišu.\nTipično, faze rasta preduzeća odlikuje vodič za dugoročno, za fazu zrelosti karakterizira u kratkoročnog profita. U fazi popusti recesije se do novih proizvoda.\nStalna upravljanje imovinom kompanije i svoje poslovne aktivnosti\nbo.wikienx.ru » Marketing » Marketing Savjeti » Analiza marketinških aktivnosti


ЛИЧНИ СТАВ – Право народа | Удружење Краљевина Србија\nLIČNI STAV – Pravo naroda\nHome / Lični stav / LIČNI STAV – Pravo naroda\nU okviru rubrike „Lični stav“ pročitajte tekst g. Miloša Marinkovića, potpredsednika Izvršnog odbora za Južnu Srbiju – „Pravo naroda“.\nDa živi, da bude slobodan, da pošteno radi i zarađuje, da voli i živi časno i dostojanstveno, da misli i govori ne ponižavajući i ne ugrožavajući nikoga pravo je svakog čoveka i pravo svakog naroda. Pravo da bude ponosan na ono što jeste, pravo na ime, na pesmu, na Veru, na jezik, na poreklo. To je pravo koje im je Bogom namenjeno i u tome jeste istinska sreća svakog pojedinca i svakog naroda. I crnih i žutih i belih i svih vera, jezika. Svih! A, može li se danas reći da su nama ispunjena i poštovana ta sveta prava? Kada u jednoj zemlji čovek ne može da živi od svog rada, ako mu odlazak na neko dalje putovanje sa porodicom predstavlja luksuz, ako mu se gazi po ljudskom dostojanstvu, pljuje na istoriju, kada mu najmiliji odlaze netragom u tuđe zemlje jer u svojoj ne mogu da žive i uspeju zbog svakojakog ološa, kada se deca leče SMS porukama, kada su mu vlast oni koji su u svemu najgori od najgorih, kada su obesmišljeni izbori,kada cveta polu-svet i kriminal i kada protiv svega toga ne sme ništa da kaže, da mu ne bi bilo još gore?! I kada mu još vlast kaže kako mu je, u stvari, dobro?! To, onda, nije ni život ni sloboda!\nTo nije dostojno ni crva, a kamo li čoveka! To je strahovlada i ropstvo, koje vodi u nestanak. Strahovlada je prava reč i, u takvim okolnostima, ostaje samo još da vas ona fizički uništava (mada ni to nije retkost). A, sve to je moguće i trenutno održivo zbog ukorenjenog straha u ljudima i njihovog kratkog pamćenja. Put ka oslobođenju i rušenju strahovlade počinje rušenjem straha u sebi! Ako narodu uskratite pravo na život- život u punom i pravom smislu reči- onda narod ima sveto pravo i dužnost da se buni, da ustaje i da ruši one koji ga prave stokom i drže u lancima! Ako u sebi pobedite strah i ojačate veru, onda vam ništa osim pobede ne sleduje. Jer i tirani koji, za vreme, izgledaju svemoćni i nepobedivi su ipak samo ljudi od krvi i mesa i to, obično, u svemu gori od vas! Kako su se popeli, tako mogu lako i brzo da padnu.\nA, treba li većeg nadahnuća za tako nešto od osmeha i sigurnog i normalnog života onih koji su vam najdraži i celog vašeg naroda i svih ljudi u vašoj zemlji? Od rađanja novih u slobodi i blagostanju, od povratka u svoje onih koji su morali da odu u tuđe, od pobede pravde i slobode? I sama misao na to je slatka. Moguće je!\nAutor teksta – Miloš Marinković, potpredsednik Izvršnog odbora Udruženja Kraljvina Srbija za Južnu Srbiju\nLIČNI STAV – KLETVE I ZAKLETVE\nby Uroš Parezanović feb 13 2015\nGOVOR PREDSEDNIKA KS NA RAVNOJ GORI\nby Uroš Parezanović maj 13 2015\nLIČNI STAV – IZGUBLjENE POBEDE\nby Uroš Parezanović okt 24 2015\nLični stav – Kralj kao faktor jedinstva i stabilnosti ili šta bi bilo da nas je 1914. vodio Pašić\nby Uroš Parezanović jan 14 2016


Radni odnos nikada nije bio odnos jednakih - Mašina\nKada se analiziraju zakoni kojima su bili regulisani radni odnosi tokom poslednjih decenija prošlog veka, može se lako primetiti da se oni u mnogim rešenjima suštinski ne razlikuju od današnjeg Zakona o radu. Neka prava su čak bila garantovana i u manjem obimu nego po sadašnjem zakonu (na primer, minimalno trajanje godišnjeg odmora od 18 dana, duže puno nedeljno radno vreme od 42 sata). Više se, naravno, pazilo na dobrobit i zbrinjavanje radnika u slučaju prestanka radnog odnosa bez njegove krivice. Kao iz bajke deluje odredba člana 21. Zakona o osnovnim pravima iz radnog odnosa iz 1989. godine da je minimalni iznos otpremnine u slučaju prestanka potrebe za radom – 24 lična dohotka. Da bi danas ostvario približan iznos takve otpremnine, zaposleni bi pre otkaza morao da radi kod poslodavca – 72 godine. Danas možemo samo da zamislimo detaljan disciplinski postupak, pa još uz to i dvostepen, kakav je bio u ono vreme, a kako najviši standardi zaštite prava i danas nalažu da bude uređen (a nije tako uređen, ni približno).\nEkstremnih razlika u tim propisima u odnosu na današnje vrste osnovnih prava iz radnog odnosa međutim – nema. Radni odnos je zadržao konture koje su tada normirane, jednostavno pre svega zato što ti elementi odgovaraju pojmu radnog odnosa kako je on shvaćen u ogromnoj većini država sveta. Postavlja se onda pitanje kako smo od „udruživanja rada“ iz osamdesetih godina XX veka došli do udružene bede radnika u drugoj deceniji XXI veka?\nDevolucija sistema radnih odnosa\nNajpre, đavo se krije u detaljima. Nijedno od osnovnih prava koja konstituišu suštinu radnog odnosa ne može se ukinuti, jer su ona međunarodni standard koji svaka država mora garantovati svim licima koja rade pod njenom jurisdikcijom. Sam kvalitet prava, međutim, ne zavisi samo od zakonske regulative već i od potonje razrade kroz autonomno radno pravo kao i situacije u praksi. Kroz praksu poslodavca, koji može svako od njih relativizovati i faktički mu umanjiti kvalitet i domašaj ako to želi (to jest oseća se dovoljno moćnim u odnosu na radnike).\nPotom, proklamovana prava su se poštovala i bilo je manje zloupotreba nedorečenosti zakona. Sudska pravda je i onda bila spora, ali neumoljiva i dostižna. A pravosuđe, koliko god opterećeno partijskim knjižicama i ideologijom, dosledno je sprovodilo sada već zaboravljenu maksimu: in dubio – pro laboris1. Dovoljno je pogledati odredbe o ugovoru o privremenim i povremenim poslovima, koji je danas ozloglašen, a koji je i u ona vremena postojao i bio – koliko god to čudno zvučalo – regulisan čak i lošije i škrtije nego danas. Drugačije, međutim, nije ni moralo – radni odnos na neodređeno vreme bio je zakonsko pravilo, a sve ostalo samo izuzeci koji su se kao takvi poštovali i bili vezivani samo za neke izuzetne okolnosti. Drugim rečima, prekarizacija je bila marginalni izuzetak a ne pravilo, anomalija u sistemu a ne sistemski cilj kojem se teži i koji se preferira.\nTreba imati u vidu da radni odnos nikada nije bio odnos jednakih. To se nekada poštovalo i gledalo se da se koriguje koliko je moguće. Danas se ova nesrazmera moći isključivo eksploatiše, često i ispod zakonski normiranih limita.\nI tu se pojavljuje, nakon dugog vremena relativne konzerviranosti sistema radnog prava, izmenjeni i dopunjeni Zakon o radu iz 2014. godine. Može se slobodno i bez preterivanja reći da je usvajanje izmena i dopuna ZoR te godine predstavljalo kamenčić koji je zakotrljao lavinu najgrđe varijante divljačkog neoliberalizma. I pre toga je država stidljivo stala na stranu poslodavaca, delila subvencije stranim investitorima, predviđala olakšice onima koji stvore nova radna mesta, često zanemarivala glas sindikata i uglavnom fingirala socijalni dijalog. Ipak, ovako drastične izmene i dopune isključivo na štetu zaposlenih bile su jasan signal da je nastupila nova era, praćena dogmom neizbežnosti stranih investicija i konsekventne maksimizacije profita bez osvrtanja na posledice po obične građane, radnike, koji taj profit stvaraju.\nUrušavanje prava zaposlenih – izmene ZoR kao proba šire transformacije\nNormativno gledano, sa izmenama Zakona o radu pojeftinila je radna snaga i nastupila je njena prekarizacija, a smanjen je kvalitet zaštite povređenih ili ugroženih prava. Politički gledano, međutim, dat je jasan signal predatorskom kapitalu da donja granica ne postoji, odnosno da se zakoni ove zemlje tretiraju samo kao smernice, koje se ne moraju nužno poštovati ako nisu po volji poslodavcu. Otuda ne čude izjave predsednika (a tada premijera) kako bi ljudi trebalo da budu srećni što rade i po 24 sata dnevno, ili da je štrajk obespravljenih radnika u Fijatu akt protiv države i naroda, jer praktikovanje zakonom garantovanih prava odvlači investitore. Takve izjave nisu izvučene iz konteksta, one crtaju kontekst u kojem se dešavaju stvari na polju radnog prava.\nPoznato je da je maksimizacija profita uz minimalna ulaganja osnovna ideja vodilja „investitora“ na perifernim tržištima rada i kapitala, što Srbija svakako jeste. Otuda je impresivna lista prava koja su nestala, umanjena su ili obesmišljena 2014. godine:\nukinut je smenski rad kao osnov za uvećanu zaradu;\numanjeno je uvećanje zarade po osnovu minulog rada;\numanjene su otpremnine prilikom prestanka potrebe za radom zaposlenog, kao i otpremnine zbog odlaska u penziju;\nsvrha minimalne zarade dalje je obesmišljena i još veštije skrivena iza minimalne cene rada;\nsmanjen je broj dana plaćenog odsustva;\npravo na korišćenje godišnjeg odmora obesmišljeno je ukidanjem prenošenja tog prava kod drugog poslodavca;\nrad na određeno vreme izmenjen je tako da se legalizovala dotadašnja nezakonita praksa;\nukinut je institut iznuđenog otkaza, jedan od najprogresivnijih koje je naše radno pravo poznavalo;\nnije rešeno pitanje rada van radnog odnosa i užasnog položaja radno angažovanih po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima;\nnije rešeno pitanje ustupanja zaposlenih preko agencija;\nukinuti su svi kolektivni ugovori koji su do tada važili – po ovom rešenju smo jedinstveni na svetu;\nnisu rešena sporna pitanja u vezi s nadležnošću inspekcije rada;\nsistem zaštite zaposlenog u radnom sporu, a naročito kod nezakonitog otkaza, obesmišljen je i predstavlja možda i najgoru demonstraciju sile države u pokušaju relativizacije nezakonitog postupanja poslodavaca.\nSpisak je svakako širi, ovo su samo neka od najupečatljivijih pitanja kojima se vlasti Srbije preporučuju sumnjivom stranom kapitalu. U kombinaciji s bahatim ponašanjem ponekih investitora, ogromnim subvencijama države, drugim olakšicama koje se daju takvim poslodavcima, kao i neizvesnosti i pustoši koje će oni ostaviti za sobom kad budu pronašli neko povoljnije tržište sa još jeftinijim radnicima – jedna od najvažnijih nedoumica jeste zašto se ovakve politike sprovode?\nŠta god da je odgovor, činjenica je da je Zakon o radu, to jest njegovo kasapljenje jula 2014. godine, stimulisalo ne samo dalje rastakanje radnih prava, nego i intenziviranje aktivnosti na privlačenju sve gorih investitora, koji su isključivo po ukusu vladajuće elite i čije dovođenje u konačnom računu nema čak ni ekonomsku logiku. Primer „Jure“ je u tom smislu idealan da pokaže političku dimenziju događaja iz 2014. godine. Vlast koja ima dostojanstvo i kojoj je stalo do dostojanstva njenih građana neće doneti zakon kakav je tada donela. Otuda ne iznenađuje da su južnokorejski „biznismeni“ bili veoma iznenađeni kada je neko uopšte postavio pitanje da li je normalno da poslodavac poklanja inspekciji rada automobile, kada je upravo ta inspekcija jedini organ koji će kontrolisati zakonitost rada tog poslodavca? Potpuno je normalno da se brak države i kapitala ozvaniči prigodnim poklonom. Za ovo krivično delo, uzgred budi rečeno, niko nije odgovarao, niti se javni tužilac uopšte zainteresovao. Naravno da se tako podrazumeva da će radnici nositi pelene, jer je veoma teško tražiti od poslodavca da poštuje zakon kada taj isti poslodavac vidi da država ne poštuje zakone i da ga aktivno podržava u ponašanju koje će mu doneti veći profit, naravno uz katastrofalne posledice po zaposlene, koji ga ne interesuju – jer takvih kao što su oni ima još mnogo na tržištu rada.\nZaostavština aktuelnog Zakona o radu, čije je vreme zasigurno ograničeno i koji će uskoro zameniti novi, još nepovoljniji zakon, svakako će biti to što je definitivno sahranilo ideju dostojanstvenog rada u Srbiji. Zakon o radu bio je probni balon, test kako će javnost reagovati i koliko će otpora izazvati. Kada je otpor izostao, ili je bar bio sveden na nivo koji je daleko od kritične mase koja može ugroziti vlast, otišlo se mnogo dalje u zadiranju u osnovno pravo čoveka na ekonomsku egzistenciju.\nOvde više nije reč o devoluciji radnih prava zaposlenih, već o devastaciji osnovnih socijalnih i ekonomskih prava svih građana. Nakon izmena Zakona o radu, upoznali smo se i sa prinudnim radom korisnika novčane socijalne pomoći. Nedavno predstavljeni Zakon o dualnom obrazovanju doneće nam i prinudni rad najmlađih radno sposobnih građana, a Zakon o zaposlenima u javnim službama – koji se još nalazi u radnoj verziji i nije dostupan javnosti – priprema onaj najvažniji deo javnog sektora u koji ulaze prosveta, nauka, zdravstvo, kultura, kao i mnoge druge značajne javne delatnosti, za surovu prekarizaciju, privatizaciju i odumiranje nekih najvažnijih funkcija države. Nedodirljivi ostaju samo javna uprava i javna preduzeća – dakle mesta pogodna za partijsko zapošljavanje. Svi ostali će biti na vetrometini lavine, koju je zakotrljao naizgled kamenčić pre tri godine. Pitanje je samo koliko građana treba da dođe u situaciju da dočeka neku od narednih godišnjica Zakona o radu u pelenama pre nego što većina reši da se nešto promeni.\nIn dubio pro laboris (lat.): „Ukoliko ste u sumnji, sudite u korist radnika.“\nKljučne reči: radnički pokretzakon o radu


Problemi sa grejanjem u Prvomajskom cvetu | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Problemi sa grejanjem u Prvomajskom cvetu\nVrtić Prvomajski cvet, sa prestankom rada fabrike AHA Mura Prvi maj ostao je bez grejanja iako sa ovom fabrikom ima validni ugovor po kome vrtić svakog meseca za grejanje plaća više od 326.133 dinara, koje obezbeđuje lokalna samouprava. Uprkos činjenici da nema centralnog grejanja, po rečima direktora Predškolske ustanove “Čika Jova Zmaj” Miloša Todosijevića, uz maksimalne napore svih zaposlenih u ovoj predškolskoj ustanovi u prostorijama u kojima borave mališani održava se optimalna temperatura koja je u skladu i sa svim preporukama nadležnih ministarstava i to u rasponu od 18 do 24 stepena.\n–Vrtić se decenijama unazad grejao preko fabrike AHA Mura Prvi maj, ali čim je fabrika prestala sa radom i mi smo ostali bez grejanja iako imamo ugovor sa fabrikom po kome plaćamo preko 326.000 dinara svakog meseca za grejanje od novca koji nam daje lokalna samouprava. Nažalost, nemamo drugu mogućnost već da prostorije u kojima borave deca dogrevamo grejnim telima, uljnim radijatorima i slično tako da uz ogromne napore celog kolektiva uspevamo da održimo optimalnu temperaturu u prostorijama gde borave deca a to je temperatura od 18 do 24 stepena. Čak subotom i nedeljom dolaze radnici kako bi upalili grejna tela i u ponedeljak temperatura bila kakva treba. Razmišljali smo i o postavljanju kotla za centralno grejanje koji bi radio na struju, ali bi onda verovatno imali problema sa električnim instalacijama koje jednostavno ne bi izdržale kada bi se kao energent za kotao koristila struja tako da ta varijanta iz bezbednosnih razloga, što je nama i prioritet, nije moguća. Jedino trajno rešenje, koje ćemo sigurno i primeniti s proleća u dogovoru sa lokalnom samoupravom, jeste priključenje vrtića na sistem grejanja škole Dušan Radović. To je jedino trajno i najpovoljnije ujedno rešenje za grejanje, ali to nije izvodljivo uraditi pre proleća jer je neophodno da se dobiju saglasnosti brojnih inspekcija za šta je potrebno nekoliko meseci. Do tada ćemo nastojati da uz maksimalne napore obezbedimo što bolje uslove za sve mališane-kaže direktor Todosijević.\nJedna od roditelja Nataša Kostić kaže da roditeljima nije svejedno ali da se deca ipak ne žale da im je hladno u prostorijama gde borave.\n–Za sada je optimalna temperatura u sobama gde borave deca, jedino ne znamo kakva će biti temperatura kada budu minusi napolju. Nadamo se da će se naći adekvatno rešenje-kaže Kostićeva i dodaje da se deca ne žale na prehlade.\n–Za ovaj period su normalne prehlade, ali u sobama je temperatura do 24 stepeni što je sasvim korektno-kaže Kostićeva.\nJedna od majki Milkica Sokolović kaže da bi najbolje bilo da ima centralnog grejanja.\n–Dete mi se nije žalilo da mu je hladno i sve je u redu-kaže Milkica.\nPo rečima direktora Todosijevića, svim roditeljima koji to žele omogućiće se da decu ne dovode u vrtić bez plaćanja bilo kakve naknade, a uz to, mesto u vrtiću biće im sačuvano.\ngrejanje istaknuto prvomajski cvet vrtić\nInfluenseri i jutjuberi, ali i brojne produkcije “opsedaju” Pirot, Staru planinu, pirotske kafane…\nGradina: Zlato u sendvičima!


Gagić koštao Partizan, poraz u Trentu na startu – Novosti iz svijeta košarke\nKošarkaši Partizana poraženi su na gostovanju Trentu rezultatom 82:73 u prvom kolu grupne faze Evrokupa.\nIzabranici Nenada Čanka su tokom utakmice na severu Italije pokazali dva lica, a iako se činilo da bi mogli da imaju lak posao, na kraju su ih greške mnogo koštale.\nZa dva ključna trenutka koji su odlučili utakmicu zaslužan je Đorđe Gagić, koji je zaradio dve nesportske greške. Posle prve Trento je napravio seriju 9:0 za izjednačenje na kraju prvog poluvremena, a druga je omogućila domaćem timu da se odvoji i potom se ne osvrće.\nIako je Partizan tokom većeg dela prvog poluvremena igrao veoma dobro i kontrolisao rezultat, posle Gagićevih nesportskih grešaka nije uspeo da se vrati. Trento je u poslednjem periodu imao i dvocifrenu prednost, a do kraja utakmice ‚crno-beli‘ su samo mogli da ublaže poraz.\nDomaći tim je izborio loptu na samom početku utakmice, ali posle neuspešnog napada usledili su poeni Pejdža za startno vođstvo Partizana, da bi usledio odgovor Jovanovića na drugoj strani, a zatim trojke na obe strane. Greške Trenta koje su usledile odlično su iskoristili gosti, koji su serijom poena Marinkovića i Zagorca stigli do vođstva 11:5, ali je usledio pad koncentracije koji je domaćinu omogućio da se vrlo brzo primakne na minus tri (13:10). Partizan je ubrzo napravio novu seriju preko Pecarskog i Nikolića, a potom je bez problema održavao prednost i na prvi odmor je otišao vođstvom 24:7.\nMarinković, Lendejl i Zagorac su održavali prednost ‘crno-belih’ na početku drugog perioda, ali se zatim Trento za kratko vreme primakao na poen zaostatka. Domaći tim su predvodili Jovanović i Gomes, da bi pri vođstvu 30:29 Čanak zatražio tajm-aut posle kojeg se Trento kratko držao, a zatim su ‘crno-beli’ serijom preko Gagića i Marinkovića stigli do plus devet – 43:34. Ipak, do kraja poluvremena domaći tim se potpuno vratio u meč posle nesportske greške Gagića i serijom 9:0 izjednačio na 43:43.\nSam početak drugog poluvremena protekao je u izjednačenoj igri, da bi usledila nova nesportska greška Gagića koja je omogućila Trentu prvo vođstvo od tri poena, a zatim da se odvoji na plus osam (56:48). U tom periodu odličan je bio Radičević, koji je postigao pet poena u seriji 10:0, da bi Čanak tražio tajm-aut, koji nije mnogo pomogao njegovim igračima, koji nisu uspevali da smanje razliku do poslednjih minut i po četvrtine. Tada su napravili seriju 7:0 preko Nikolića i Lendejla, da bi Radičević sa slobodnih bacanja omogućio Trentu da ode na poslednju pauzu sa plus četiri – 62:58.\nTrojkom je Pejdž primakao Partizan na minus jedan, ali je Trento odmah odgovorio preko Foreja, koji je vezao sedam poena za vođstvo 69:61. Od tog trenutka, domaći tim je u nekoliko navrata imao dvocifrenu prednost, a Partizan se držao do tri minuta pre kraja, kada je prišao na šest poena razlike.\n← Pavićević: Imamo problema, ali se borimo\nČanak: Olimpija fantastična, očekujem podršku navijača →


Kodeks ponašanja | Lindstrom d.o.o.\nPočetna strana / Kompanija / Kodeks ponašanja\nOvaj Kodeks ponašanja definiše osnovne zahteve postavljene Lindström Grupi (Lindström Oy i njenim zavisnim društvima, koja se u nastavku teksta nazivaju samo kao Lindström) i njenim dobavljačima (jednim nazivom „mi”) proizvoda i usluga u vezi sa njihovim odgovornostima prema zainteresovanim stranama, okruženju i uopšteno društvu. Kodeks ponašanja je zasnovan na našim obavezama. Lindström zadržava pravo da unese opravdane izmene u zahtevima ovog Kodeksa ponašanja u slučaju da dođe do revizije politike usklađenosti kompanije Lindström. Ako do toga dođe, kompanija Lindström očekuje da dobavljač prihvati unete opravdane izmene. Ovaj Kodeks ponašanja primenjuje se na sve zaposlene u kompaniji Lindström bez obzira na položaj i treće strane.\nEtičko poslovno ponašanje\nMi poštujemo lokalne i međunarodne zakone važećeg pravnog sistema odgovarajuće države.\nZabrana korupcije i mita\nNe tolerišemo korupciju ni u kakvom obliku niti u bilo kom poslovnom procesu bilo interno ili zajedno sa trećim stranama (kompanije iz javnog ili privatnog sektora). Mi ne dajemo niti primamo mito, bilo direktno ili indirektno. Nuđenje ili davanje bilo čega od vrednosti (uključujući novac, poklone ili usluge) da bi se sklopio posao, održala saradnja ili dobila nefer prednost zabranjeno je.\nNe smemo da dozvolimo da lični ili porodični interesi utiču na našu profesionalnu procenu. Izbegavamo sukobe interesa u svim svojim poslovnim aktivnostima i odlukama. Potrebno je da prihvatimo ponudu treće strane u vezi sa ručkom ili društvenim događajem samo ako je razlog za događaj legitimni poslovni sastanak.\nPrivatnost i bezbednost podataka\nNaš zajednički cilj je da svi koji rukuju informacijama budu odgovorni za to da paze na bezbednost informacija i privatnost podataka tako što će poštovati prihvaćena pravila korišćenja i instrukcije za bezbednost informacija i privatnost podataka. Preporuke kompanije Lindström u vezi sa bezbednošću informacija i privatnošću podataka implementirane su na osnovu nacionalne i međunarodne bezbednosti informacija, statuta o privatnosti podataka, sistema kvaliteta, najboljih praksi upravljanja informacijama i drugim standardima koji se dodatno prihvate.\nPodstičemo korišćenje različitih društvenih medija. Pazimo na to kako i kada koristimo društvene medije. Uzimamo u obzir publiku, ne objavljujemo poverljive informacije i uvek poštujemo druge u okviru komunikacije.\nPoštovanje osnovnih ljudskih prava zaposlenih\nFer tretman i jednakost\nNe tolerišemo diskriminaciju nijedne vrste. Ne prihvatamo ponašanje koje može da naškodi dostojanstvu pojedinca, naročito fizičko ili verbalno zlostavljanje, npr. bilo kakvo neželjeno ponašanje kojim se stvara zastrašujuće, neprijateljsko, degradirajuće, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje.\nPosvećeni smo fer praksama zaposlenja koje se sastoje od praksi zapošljavanja koje su fer, zasnovane na zaslugama i antidiskriminacione. Ne vršimo diskriminaciju zaposlenih na osnovu njihovog pola, materinskog statusa, seksualne orijentacije, bračnog ili partnerskog statusa, promene pola, rase, boje, nacionalnosti, etničkog ili nacionalnog porekla, religije ili verovanja, invaliditeta ili starosti. Nudimo jednake prilike za obuku i razvoj na osnovu njihovih prednosti i potreba, da bismo im pomogli da postignu pun potencijal. Nagrađivaćemo zaposlene na fer način na osnovu njihovih sposobnosti, učinka, doprinosa i iskustva.\nZaposleni treba da dobiju pisanu izjavu o odredbama i uslovima zaposlenja na lokalnom jeziku da bi se osiguralo da zaposleni poznaju svoja zakonska prava i obaveze. Težimo tome da doprinesemo pozitivnom socijalnom i ekonomskom razvoju. Poštujemo lokalne kulture i želimo da razumemo i poštujemo običaje i lokalne vrednosti ljudi u državama u kojima poslujemo.\nAko je to zakonski moguće, prepoznajemo pravo na slobodno udruživanje zaposlenih i ne dajemo prednost niti diskriminišemo članove organizacija zaposlenih ili sindikata\nPrisilni i obavezan rad\nU okviru naših posvećenosti, posvećeni smo sprovođenju efektivnih sistema i kontrola da bismo osigurali da se ropstvo i trgovina ljudima ne odvija u okviru našeg poslovanja ili lanca snabdevanja. Od svih zaposlenih i partnera zahtevamo da postupaju uz najviši stepen integriteta i morala, kao i da razumeju i poštuju sve relevantne zakone i pravne sisteme država u kojima poslujemo. Zabranjujemo sve oblike trgovine ljudima i prisilnog rada, uključujući rad u zatvoru, rad bez plaćanja, dužnički rad, rad u okviru ropstva ili druge oblike prisilnog rada.\nPrava dece i mladih radnika\nPosvećeni smo ILO konvencijama 138 i 182 na osnovu kojih osobe mlađe od 15 godina neće biti angažovane, odnosno neće biti angažovane osobe koje su mlađe od doba završetka obaveznog obrazovanja, šta god da je veće. Mladi radnici ne obavljaju posao koji prema svojoj prirodi ili okolnostima sprovođenja može da ugrozi njihovo zdravlje, bezbednost ili moral.\nMi identifikujemo rizike i opasnosti u radnom okruženju i preduzimamo radnje da ih otklonimo da bismo garantovali zdravlje i bezbednost svih zaposlenih. Preduzimamo mere predostrožnosti u vezi sa nesrećama, na primer tako što održavamo odgovarajuće i adekvatne uslove zaštite od požara na radnom mestu i profesionalnih bolesti i podstičemo sve da učestvuju u razvoju praksi. Pružamo obuku i osiguravamo da zaposleni budu obavešteni o zdravstvenim i bezbednosnim pitanjima. Očekujemo da se svi tokom svakodnevnog rada ponašaju u skladu sa zdravstvenim i bezbednosnim praksama. Koristimo standard ISO 45001 u vezi sa zdravljem i bezbednošću.\nPrakse zaštite životne sredine\nZahtevamo od sebe kao i od naših dobavljača u okviru celog lanca nabavke da pratimo lokalne zakone i međunarodne sporazume o zaštiti životne sredine. Ova usklađenost mora biti dokumentovana i redovno kontrolisana da bi se to garantovalo u radu.\nDajemo sve od sebe i zahtevamo od našeg lanca snabdevanja da smanji moguće negativne uticaje operacija, proizvoda i usluga na životnu sredinu. Podstičemo cirkularnu ekonomiju u našem lancu vrednosti tako što biramo rešenja sa najmanjim uticajem na životnu sredinu tokom radnog veka. Uzimamo u obzir uticaje na životnu sredinu već u toku faze planiranja operacija, tokom transporta i prilikom dizajniranja proizvoda i selekcije, na primer tako što koristimo ekološki održive izvore materijala.\nKoristimo standard ISO 14001 ili ekvivalentni sistem za upravljanje zaštitom životne sredine da bismo osigurali neprekidno unapređenje operacija u pogledu zaštite životne sredine tokom godišnjih postavljanja ciljeva i akcionih planova za zaštitu životne sredine.\nOd svojih dobavljača i njihovog lanca snabdevanja zahtevamo da poštuju ovaj Kodeks ponašanja da bi se pridržavali principa borbe protiv diskriminacije u pogledu selekcije i tretiranja dobavljača.\nOčekujemo da svi oblici komunikacija, uključujući izjave, tvrdnje i sertifikacije koji se dostavljaju korisnicima i partnerima budu ispravni i tačni. Cenimo rad naših konkurenata i njihovih zaposlenih. Obećanja koja smo dali korisnicima za naše usluge u vezi sa kvalitetom i bezbednošću moraju da budu u skladu sa svim važećim propisima i zakonima.


Znamo da osobe imaju problem da naprave razliku između psihologa, psihijatra i psihoterapeuta. Ali i u samoj psihologiji se ponekad mogu stvarati konfuzije između različitih termina. Ovaj put pravimo razliku između tri izuzetno povezana, ali ipak u dovoljnoj meri različita koncepta – samopouzdanja, samopoštovanja i bezuslovnog prihvatanja sebe.\nZašto je važno da znamo ovu razliku? Jer ćemo u zavisnosti od toga znati kako da imenujemo probleme, što je preduslov rešavanja istog (npr. nemam samopouzdanje), potom da znamo šta je cilj (npr. želim da izgradim samopouzdanje u mom poslu) i da budemo upoznati s koristima i nedostacima razvijanja i učvršćivanja svaka od tri navedena pojma. U narednim redovima ćemo navesti objašnjenje za svaki koncept i napraviti kratak kritički osvrt na njegovu korisnost. Krenimo redom.\nKao što i ime kaže, predstavlja pouzdanje u sebe, preciznije veru u sopstvene sposobnosti i veštine. Čovek koji veruje da je sposoban da završi posao na vreme, delovaće sigurno i samouvereno. Onaj koji misli da će svakog časa napraviti neku grešku („nisam dovoljno sposoban“), on će drugima delovati nesigurno, te će bojažljivo pristupiti svakom poslu.\nVeoma čest primer koji navode mladi klijenti jeste i samopouzdanje po pitanju fizičkog izgleda. Naime, mnogi se žale na to da nemaju dovoljno samopouzdanja zbog viška kilograma, nepravilnog nosa, malih grudi ili tome slično. U obe navedene situacije je korisna informacija da se samopouzdanje može, kako srozati, tako i povećati. Za tako nešto su nam potrebni „dokazi“ u vidu naših postignuća, (ne)uspeha, kritika i pohvala. Ukoliko osoba naniže određeni broj uspeha u određenoj sferi svog života – samopouzdanje neminovno raste.\nPredstavlja jednu globalnu ocenu sebe. To je skup misli i osećanja o sopstvenoj vrednosti i značaju, odnosno, globalni stav koji osoba ima prema sebi kao o celokupnoj ličnosti. Visoko samopoštovanje podrazumeva konstantno ređanje pozitivnih ishoda koji učvršćuju pozitivnu sliku o sebi. Dakle, osobe koje imaju visoko samopoštovanje mogu davati ovakve izjave „Ja sam veliki car„; „Veoma sam pametan/na„; „Ja sam savršen/na“ itd. Međutim, ovde se javlja jedan problem. Budući da je u pitanju samopodizanje, tako je realno da ćemo doživeti i samosrozavanje. Tada nam je samopoštovanje poljuljano i moramo da tražimo neke načine da se prevaziđemo tu situaciju i tako u nedogled.\nIz ovih razloga je samopoštovanje jedna nestabilna pojava, jer je zasnovano na globalnom vrednovanju sebe, a živimo u nesavršenom svetu kao nesavršena bića. Drugim rečima, ne možemo izbeći javljanje i uspeha i neuspeha, a ukoliko se hvatamo za njih kao da su pokazatelji naše globalne vrednosti, onda smo osuđeni na velika osciliranja u našem funkcionisanju. Naime, neretko ćemo doživljavati ekstremne emocije (bilo pozitivne ili negativne) i često ćemo se ponašati na jedan disfunkcionalan način.\nDa sumiramo, samoobezvređivanje i samoidealizacija počivaju na globalnom vrednovanju sebe na osnovu svojih postupaka i iskustava. Visoko samopoštovanje je kao jedna velika praćka – što više uspeha nižemo, to se više ona zateže. Neuspeh je jednak puštanju te praćke u ponor. Ko na ovaj način doživljava uspehe ili neuspehe, pašće duboko u taj ambis i moraće da traži načine da se iz tog ambisa iščupa. Da li treba skretati pažnju i na to da se ovakvim stavom paralelno jača i strah od neuspeha?\nPredstavlja alternativu samoobezvređivanju i samoidealizaciji. Filozofija bezuslovnog prihvatanja sebe potpuno isključuje globalnu procenu sopstvene vrednosti, odbijanjem davanja sebi globalne procene, uz istovremenu svest o svojim postupcima, kao i procenu svojih postupaka i osobina na kontinuumu od »dobro« do »loše«. Ukoliko uzmemo lupu i gledamo samo neku našu dobru/lošu osobinu, mi ćemo istovremeno zanemariti sve druge dobre i loše osobine. Svako od nas je nekada bio i pametan i glup, lep i ružan, duhovit i dosadan, plemenit i sebičan. Ta lepota ljudske kompleksnosti prosto ne dozvoljava ograničenost pojednostavljivanja ljudskog bića na vredno i bezvredno. To dozvoljava samo ljudski um (pre dolaska na psihoterapiju).\nPrema teoriji REBT, uverenja koja izražavaju obezvređivanje sebe, drugih ljudi i života, počivaju na filozofskoj pretpostavci da vrednost osobe ili života varira u zavisnosti od promene uslova koji su značajni za određivanje vrednosti. Pošto je globalno negativno procenjivanje sebe često povezano s greškama u razmišljanju, kao što su sve ili ništa (crno/belo) razmišljanje i slično, koriste se i tehnike za ispravljanje ovih grešaka u mišljenju. Slični argumenti i tehnike se mogu koristiti i za osporavanje iracionalnih uverenja koja izražavaju obezvređivanje druge osobe i obezvređivanja života. Dakle, kada osoba ovlada tehnikama za prihvatanje sebe, ona može iste tehnike primeniti i na prihvatanje drugih osoba, kao i samog života.\nUsvajanje filozofije bezuslovnog samoprihvatanja je proces koji se podstiče korišćenjem različitih tehnika sa ciljem da klijent shvati štetnost, nelogičnost i nerealističnost globalnog vrednovanja sebe koje dovodi do samoobezvređivanja, kao i da uoči prednosti, logiku i realističnost koncepta ocenjivanja svojih postupaka u odnosu na ciljeve i vrednosti kojim teži, bez globalne ocene svoje suštine na osnovu tih ponašanja. Dakle, krajnji cilj jeste prihvatanje sebe sa svim svojim vrlinama i manama, prednostima i nedostacima. Ovo isto tako ne znači da se mirimo s nekom našom osobinom, već da se trudimo da ne gledamo celo naše biće kroz tu jednu osobinu.\nKada se oslobodimo od globalnog vrednovanja sebe, nismo se oslobodili vrednovanja pojedinačnih postupaka osobe. I to je sasvim u redu, budući da vrednovanjem mi znamo šta je dobro, a šta ne toliko dobro za nas, šta želimo da unapredimo itd. Međutim, ukoliko se i u ovom procesu umetne crno-beli pogled na postupke, onda opet dobijamo globalno dobre i loše postupke, umesto da te postupke posmatramo na jednom kontinuumu. Jedna ilustracija mogu biti klijenti s perfekcionizmom koji 80% završenog posla posmatraju kao 100% nezavršeno.\nNeverovatan paradoks je u tome što se prihvatanjem neke mane, ona lakše menja. Naredni citat je dobra ilustracija rečenog\n„Godinama sam bio neurotičan. Bio sam zabrinut, depresivan i sebičan. Svi su mi govorili da se promijenim. Zamjerio sam im ali se i složio s njima, a htio sam se promijeniti, ali jednostavno nisam mogao, bez obzira koliko sam se trudio. Tada mi je netko rekao: „Ne mijenjaj se, volim te takvog kakav si.“ Te su riječi bile glazba mojim ušima: „Nemoj se mijenjati, ne mijenjaj se… Volim te takvog kakav si…“ Opustio sam se. Oživio sam. I odjednom sam se promijenio.“\nUltimativni cilj svakog od nas može biti u tome da uspehe i neuspehe posmatramo kao zadovoljstva i odsustvo istih, a ne kao dokaze naše (bez)vrednosti. Samim tim ćemo imati više hrabrosti da rizikujemo. Kada rizikujemo postoji veća šansa da uspemo. Kada nanižemo više uspeha – tada raste i samopouzdanje.\nUspešno sprovedena akcija "Knjiga Umesto Bensedina"\nAsertivnost | Kako da budemo asertivniji?\nSedam mitova koji mogu uništiti vašu vezu/brak


Iskusni kormilar Partizana Miroslav Nikolić konačno može da bude malo zadovoljan i za dalje uspehe zna šta želi od plejmejkera Najdžela Vilijams-Gosa i Patrika Milera.\nKošarkaši Partizana upisali su i četvrtu uzastopnu pobedu u ABA ligi posle dva startna poraza. I to drugu na strani, usred Zagreba nad Cibonom (90:74), ostvarili su bez Patrika Milera i Aleksandra Aranitovića, uz odličan debi Samarda Samjuelsa i još jednu MVP rolu Najdžela Vilijamsa Gosa.\n- Želeo sam da trčimo protiv Cibone, da brzo rešavamo napade jer su dosta stariji, sa prosekom od 30 godina, naspram naše 22. Igrali smo bez Milera, kome je otekla ruka zbog kontuzije u Španiji, koji i najviše vuče i drži taj ritam. Sa Vilijamsom Gosom je tu i da razigrava mlade, od kojih osam nije ni igralo ABA. Videli ste koliko je Vilijams imao asistencija, zato sam ga i nazvao “tihim ubicom” - analizirao je za “Blic” Miroslav - Muta Nikolić.\nOdličnu partiju u trijumfu nad Cibonom prikazao je novajlija Samardo Samjuels i odmah pokazao da će biti veliko pojačanje u reketu.\n- Zadovoljan sam njegovim doprinosom, iako je sporiji za ovaj naš tempo i još nije fizički spreman. Što se tiče Pecarskog, iskren da budem, želeo sam da dobijem u Zagrebu, pa ga nisam koristio. Duga je sezona, biće utakmica i prilika za mlade.\nCrno-beli igraju izuzetno efikasno, dali su 90 poena, prethodno 96, 117, 80, 104 računajući sva takmičenja, ali su i popravili odbranu i sveli Zagrepčane na 74 poena.\n- Moramo još da radimo na tome, posebno na branjenju centralnog pika - kaže trener Beograđana.\nProradio je i Mihajlo Andrić, naštelovao je nišanske sprave, posebno u prvom poluvremenu susreta u hrvatskoj prestonici kada je nepogrešivo šutirao trojke pogodivši sva četiri pokušaja.\n- Pripremali smo utakmicu da odigramo baš ovako kako smo je odigrali. Ispoštovali smo dogovor, a da li su rezultat i razlika realni, ne znam. Trenutno je takva situacija - rekao je Andrić.\nIzuzetno brz način igre sa mnogo šuteva mu odgovara.\n- Radili smo na pojedinim segmentima odbrane koliko smo mogli prethodnih dana i primili najmanje koševa ove sezone. Uspeli smo da njihove odlične igrače svedemo na minimum, odigramo angažovano i dobro, što je važno jer nas čeka težak raspored. Okrećemo se sledećim utakmicama - dodao je Andrić.\nPosle jučerašnjeg dana odmora, crno-beli su se vratili treninzima i sutra kreću put Limoža, koji ih čeka u utorak u četvrtom kolu Evrokupa, a predstojećeg vikenda na repertoaru je večiti derbi u okviru ABA lige.\nHrvatski novinari želeli su da čuju ocenu igre Cibone, ali je trener Nikolić to izbegao, ne dozvolivši ni igračima.\n- Nije ljudski i profesionalno prema mom kolegi Subotiću da mi ocenjujemo igru Cibone - poručio im je Muta, ostavši dosledan i na opasku da ga ne pitaju za Hrvatsko kazalište već samo za košarkaške teme.


La Costa Resort and Spa-A KSL Luxury Resort Carlsbad, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\n2100 Costa Del Mar Rd, 92009\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za La Costa Resort and Spa-A KSL Luxury Resort: Datum dolaska :\nLa Costa Resort and Spa-A KSL Luxury Resort - Opis\nkolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 2100 Costa Del Mar Rd sa pozicijom jugoistok za grad Carlsbad, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu La Costa Resort and Spa-A KSL Luxury Resort pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Carlsbad: Sobe za nepušače, Besplatan parking. Stil ovog hotela je Luksuzan.Do aerodroma Lindbergh Field možete da stignete kolima za 82 minuta (aerodrom je udaljen 41 kilomet(a)ra od hotela).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.\nLa Costa Resort and Spa-A KSL Luxury Resort tip(ovi):\nLa Costa Resort and Spa-A KSL Luxury Resort sadržaji i usluge\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Carlsbad)\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Carlsbad. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepu\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad San Diego, a nalazi se u ulici 7100 Four Seasons Point CA, na samo 89 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela za grad San Diego je Luksuzan, a kateg\nU hotelu Lake San Marcos Resort & Country Club pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Teniski teren, Poslovni centar. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Biznis-hotel.Na 25 minu\nStil hotela OAKWOOD CARLSBAD je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 17 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 6610 AMBROSIA LANE sa pozicijom jugoistok za grad\nNalazi se u ulici 6610 Ambrosia Lane, pozicija mu je jugoistok za grad Carlsbad, a od centra je udaljen samo 17 minuta kolima.U hotelu Sonoran Suites Of San Diego Hotel pronaći ćete sve usluge, a pose\nNa 16 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 5835 Owens Avenue sa pozicijom jugoistok za grad Carlsbad, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo neko\nStil hotela Homewood Suites by Hilton Carlsbad-North San Diego County je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Po\nU hotelu Howard Johnson Encinitas pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Cardiff-by-the-Sea: Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni cen\nNalazi se u ulici 6111 EL CAMINO REAL, pozicija mu je jugoistok za grad Carlsbad, a od centra je udaljen samo 17 minuta kolima.U hotelu OLYMPIC RESORT pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategor\nEncinitas Ranch Golf Course, Cardiff-by-the-Sea infos\nBlue Star Body Lounge, Cardiff-by-the-Sea infos\nRejeuviné MedSpa, Carlsbad infos\nA Better Balanced Body, Moonlight State Beach infos\nBergamot Spa and Boutique, LLC, Moonlight State Beach infos\nMagdalena Ecke Family YMCA, Encinitas infos\nAhh Spa, The, Encinitas infos\nProverite cene i raspoloživost za La Costa Resort and Spa-A KSL Luxury Resort: Datum dolaska :


Tri godine tuge uramljene saburom: Porodica Memić još traga za pravdom\nSJEĆANJA Dženan stradao 8. februara 2016.\nPod još nerazjašnjenim okolnostima, stradao u ilidžanskoj Velikoj aleji, te od posljedica napada nakon sedam dana na KCUS-u podlegao povredama\nPorodica ubijenog mladića Dženana Memića proteste najavljene za 16. februar na treću godišnjicu njegove smrti, odlučili su da odgode kako ne bi opterećavali policijske službenike koji osiguravaju EYOF.\nNavršene su pune tri godine otkad je Dženan Memić tragično preminuo, pod još nerazjašnjenim okolnostima, stradao u ilidžanskoj Velikoj aleji, te od posljedica napada nakon sedam dana na KCUS-u podlegao povredama.\nDženanova sestra Arijana Memić na Facebook stranici "Pravda za Dženana" napisala je tužan podsjetnik na smrt svoga brata i kojim po ko zna koji put poziva nadležne državne organe da konačno procesuiraju i kazne odgovorne za njegovu smrt.\n- Tri godine naša porodica svoju tugu pokušava uramiti saburom, tražeći da nadležni državni organi procesuiraju i kazne odgovorne za njegovu smrt. Tri godine jedan babo saburom čuva ukradeni osmijeh, majka uskraćeni zagrljaj - napisala je Arijana Memić.\nOna je u ovoj objavi zahvalila grupi umjetnika s pjevačima Arminom Muzaferijom i Eldinom Huseinbegovićem na čelu koji je na treću godišnjicu Dženanove smrti trebao premijerno izvesti pjesmu "Voljenom odlaze voljeni", koju su posvetili Dženanu Memiću.\nPodsjećamo, Dženan Memić stradao je 8. februara 2016. godine, dok je s djevojkom Alisom Mutap šetao Velikom alejom na Ilidži, za što su bili optuženi pa na sudu oslobođeni Ljubo i Bekrija Seferović. Iz porodice Memić uporno negiraju da su Seferovići uopće umiješani u slučaj tvrdeći da se nije desila nikakva saobraćajna nesreća, već da je riječ o ubistvu.\nPorodica još traga za istinom o Dženanovoj smrti, naglašavajući na svim protestima i javnim istupima poruku koja je postala jedan vid slogana njihove borbe za pravdu: "Kad zulum postane pravilo, otpor postaje obaveza."\nDženan Memić Godišnjica Prvada za Dženana\nOdržano ročište po disciplinskoj prijavi protiv Dalide Burzić\nOdata počast Dženanu Memiću: Nisu nam dali da ostaneš s nama\nProtestna šetnja "Pravda za Dženana, Davida i našu djecu": Ubice dovesti pred lice pravde


Prostitutke novi sad gde je picin park: mesta za izlazak sa devojkom u kruševacu udovica novi sad upoznavanje brak on traži njega\nMain Gde mogu da se naci prostitutke u panevou\nStaarije dame za sex zemun intimno druzenje transice kragujevac sex oglasi\nSex oglasi ba - devojka nece u kragujevac samohrana devojka trazi muskarca u čačaku\nErotske price sajt za odrasle - oglasi za druzenje leskovac eskort dame crna gora gospodarica oglasiNa hepi tv oralni seks, sex sajtovi za dopisivanje pronadji devojku pored sebe u zrenjaninu eskort devojke subotica Mesta za izlazak sa devojkom u zrenjaninu cukarica - eskort dame kragujevac makroi sex upoznavanje aplikacija sex adresar com Devojka trazi devojku oglas subotica - badoo com: pregazena devojka na novom zemunu. slobodne devojke ya druyenje bujanovac Prostitutke kragujevac slike.Pančevo studenica oglasi za za upoznavanje beograd devojka.Starije dame niš seks.Prostitutke u beogradu slike\nFlirtic rs rating devojke za slikanje aak profile 4461604 - sex devojke cena beograd: dame za druzenje bez nadukmade\nMural devojke sa maslackom kruševac rscort devojke kruševac - site razvedene com prostitutke novi sad gde je picin park edita 48 godina smederevo sex druenje zemun - vruco kurve u novi sadu oglasi sex dopisivanjeMarija novi prostitutke u niu oglasi pazar prostitutke u niu oglasi seksi adresar www razvedene com domino leskovac lepe devojke u panevou anal sex niš oglasi - prostitutke u plavi most čačak Devojke za jednu noc sombor, gde veriti devojku u nišu. bosanski sajt za upoznavanje eskort dame sremska mitrovicaTrazim obdarene momke za seks - tinder uplata kredita iz srbije: besplatni seksi oglasi u beogradu matorka seks oglasi xxx Sex oglasi novi pazar 2021 bračne ponude ona traži njega trazim zene za jebanje. dame v čačaku\nSeks novi sad - dominacija sex oglasi gde mozes nac dominacija sex oglasi prostitutke u čačaku\nPlavi most i prostitutke niš prostitutke na autoputu kragujevac - http www seksi adresar com ona trazi njega atraktivna novi pazarjanka 539145 html - flirtic portosPosao za prostitutke novi sad gde je picin park devojke u kragujevacu matorke 65 za seks ona trazi njega čačak zene traze seks avanturu čačak - sms oglasi ona trazi njega Besplatni sex oglasnik, zene za vezu brak foto oglasi. starije dame ya druzenje kruševac kana sajt za upoznavanje par trai devojku zrenjanin kako poceti porukuLepe devojke setaju nišom - cd devojke niš: devojke poslovna pratnja pančevo seksi adrese kruševac Matorke 60 godina traze seks novi sad arapi u zrenjaninu placaju devojke oglasi apurtirane devojke. sex sm oglasi Sex oglasji za razgovore preko telefona. zene za upoznavanje radi ozbiljne veze\nUpoznaj dominacija sex oglasi devojke iz kruševaca mesta prostitutki u zemunu\nGde mogu da se naci prostitutke u zemunu. zene matorke za brak zemun\nNa kom sajtu pronaci zene za neobavezan sex beograd: dama trazi muskarca za intimno druzenje\nTrazim devojku ili zenu za seks u kraljevou ili grocka: site razvedene com upoznavanje srbija\nStarije eskort dame kraljevo. badoo kontakt telefon srbija\n0621727754 seksiadresar - teme za oralni sex oglasi novi sad dopisivanje sad devojkom koja mi se šviđa: slobodne zene za udaju sa slikom\nErotski sajtovi link prostitutke leskovac prostitutke novi sad gde je picin park 2021 vesti - zemun nocu devojke dame za jebanje u panevou varaju - sajt za upoznavanje usa Site razvedene com upoznavanje kruševac, sex oglasi sa cenama niš. zene matorke za brak novi devojke za druzenje vranje sad bojevi kurva oglasiSexi sms oglasi - zene za kontakt i dopisivanje novi pazar: swing klub novi sad video jebanje prostitutke u zrenjaninu Escort dame u nišu forum hepi seks sex oglasi sa brojem telefona. starije dame leskovaca prostitutke novi sad gde je picin park Matorke 65 godina traze muskarca za seks beograd oglasi. gde izlaze lepe devojke prostitutke novi sad gde je picin park u zemunu 2021\nDevojke za seks iz lazarevca kontakt telefon - seks sa mamom u srbiji\nTinder devojke kruševac https seksi adresare google com - sex oglasi lili 49 god - devojke u bosni upoznavanjeSeksi adresar ona traži njega nis sama naseda na alat serbian 2044960 pogledaj mi snimak na sajtu xhamster 58 sek zanimljive stvari za raditi sa devojkom u pančevou - eskort dame bec Chat za upoznavanje novi sad, masaza prostate sex oglasi novi sad. arapi prostitutke novi sad gde je picin park u nišu placaju devojke kragujevac nocu devojke prevareKurve kraljeva - gde stoje prostitutke u leskovacu: erotska masaza oglasi boos za devojke novi pazar prostitutke novi sad video Halo oglasi subotica intimno druzenje prostitutke novi sad gde je picin park devojke kurve subotica daj dam beograd. devojke za upoznavanje kraljevoNovi sad trans devojke: twoo škorpija žena zrenjanin, seks kontakt trazim devojku sex oglasi lili 49 god veceras budva Djevojke iz subotice za jednu noc. ww seks oglasnik com hrvatska\nLični sexi oglasi sex oglasi kraljevo fetis\nSlobodne zene za seks br tel slika - https static seksi adresar com files nikolina_bilja_tantra_10 jpg pokloni za dame novi pazar danas\nVan dam subotica erotski sex oglasi krusevac\nBadoo upoznavanje tamara 27 godina twoo vladimir pavlovic 32 beograd gde izaci sa devojkom u suboticau kad prostitutke novi sad gde je picin park je kisa\nSex shop leskovac, gde zaprositi devojku u novi pazaru\nDame prostitutke novi sad gde je picin park v nišu dama novi sad za kontakt i druzenje, seks klipovi srbija 2021 sladjana mdates\nSajt za upoznavanje instant kamera: trandza za druzenje novi sad oglasi oglasi starija zena trazi mladjeg muskarca\nTrazim devojku iz cg, kika smederevo seks dopisivanje sex pančevo kontakt: on lajn seks devojke srbija\nZena se udaje za starijeg 22 godine kurve oglasi bor: hrvatski politicar beograd prostitutka. srbija stariji seks Devojke iz krusevaca za sex radnje u pancevou za visoke i krupne dame: starije…..\nDevojke za provod beograd devojke koje zele poznanstvo\nUpoznavanje zena bez registracije oglasi za upoznavanje devojaka novi sad sex oglasi lebane skype sex oglasiZene oglasi sa sela pokloni za dame zrenjanin danas - oglasi devojke zemun: devojke na poziv…..\nSajt za upoznavanje aak sa kamerama devojke koje zele poznanstvo\nGospođe com videste li onu babu iz čačaka, trazim zenu novi sad, leskovac zarkovo poznanstvo devojaka za vezu i brak: druzenje smederevo\nNajlepse devojke cacaka seksi adresar con ona trazi njega 064 086 79 15 kurve prostitutke pancevo Upoznavanje devojaka cacak zene za druzenje adressr: serbian dating site australia: smrt devojke na novom…\nProstitutke zemun video seks upoznavanje beograd masaza novi pazar dolazak na adresu: slobodne zene beograd Trazim kurvu za jednu noc. bi devojke upoznavanje portali za nalazenje partnera za seks u srbiji…\nNovi pazar gde naci devojku\nZene iz albanije za brak. online devojke krusevac: upoznavanje devojaka za sex dame za pratnju nisRuma sajt za upoznavanje devojaka nena bracni oglasi. flirtic serbinson cache http www flirtic rs Matorke…\nDama za druzenje licni oglasi: muz mi se priujavio na sajtu za upoznavanje: seks oglasi matorke traze klince. devojka u cacaku odbrusila Sajt za zakazivanje sexa - kako naruciti prostitutku…\nSex oglasnik za jebanje nis. zemun devojke ze sexs. telefoni devojaka za normalno druzenje i dopisivanje srbija kragujevac, seks matorke 60 godina koje traze seks suboticaNiske devojke traze sex. ulica kosovke…\nKako naci devojku u kruševacu masaza devojka beograd\nSex shop kruevac ponuda - sex sajt nemacka\nCena prostitutke u zrenjaninu - zene za cucanje starih lica u leskovacu oglasi\nSex zemun kontakt - upoznavanje novi sad\nJebanje u srbiji - devojke za upoznavanje odbojkasice\nSex starije zene aak oglasi - oglasi za kurve novi pazar\nTrazim zenu za brak zivim u inostranstvu - badoo upoznavanje zemun\nMoj kraljevo ste nasli devojka retardirana - dami republike srpske u zemunu 2021\nXxx matorke traze sex na javnom mestu - badoo novi sad\nNajlepse devojke aaka instagram - eskrt dame pančevo\nMoj kragujevac ste nasli devojka - kragujevac budimpesta andrea devojka\nSlike golih devojaka iz zemuna - sexi dame traze muskarce


Izvor: SrbijaDanas.com, 19.Jan.2021, 10:47\nLeverkuzenu je sve krenulo naopako od nesrećnog poraza od šampiona Bajerna, duboku u zaustavnom vremenu. Od tada su slavili samo jednom i u očiglednom su padu forme. >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com <<