Izvor: Beta, 15.Sep.2021, 07:39\nSeverna Koreja je danas ispalila neidentifikovani projektil u more, saopštila je južnokorejska vojska, dva dana pošto je Pjongjang najavio testiranje nove "krstareće rakete velikog dometa".Kako se navodi u saopštenju Generalštaba vojske Južne Koreje, Severna Koreja je "ispalila neidentifikovani projektil u Japansko more".Detalji o tipu projektila ili dometu raketa nisu saopšteni.Severnokorejska novinska agencija KCNA najavila je probu "krstareće rakete velikog dometa" tokom vikenda, navodeći da je reč "strateškom oružju od velikog značaja".\nNoviMagazin.rs: Severna Koreja ispalila neidentifikovani projektil u more\nVostok.rs: RT: Severna Koreja ispalila dva „neidentifikovana projektila“ nekoliko dana nakon testiranja krstareće rakete velikog dometa\nSeverna Koreja je ispalila neidentifikovani projektil u more, saopštila je južnokorejska vojska, dva dana pošto je Pjongjang najavio testiranje nove "krstareće rakete velikog dometa".\nSeverna i Južna Koreja danas su izvršile testiranje balističkih raketa u najnovijoj demonstraciji vojne sile i trci u naoružanju u kojoj su obe zemlje razvile sofisticirana oružja, a napori da se pregovori nastave ostali su bez uspeha...Južna Koreja testirala je balističku raketu lansiranu sa...


[es] - autic na daljinski\n[es] :: Elektronika :: Radio elektronika i tehnika :: autic na daljinski\n[ Pregleda: 5837 | Odgovora: 4 ] > FB > Twit\nautic na daljinski 24.04.2008. u 16:08 - pre 165 meseci\nE ljudi imam problem.Ste gledali nekad na discovery sciense ono kao borbe robotima "ROBOTICA" e teo bi da napravim na tu foru taki neki autic na daljinski ali nemam pojma gde da kupim onaj sistem za daljinsko upravljanje (onaj receiver sto ide u autic i daljinski) ajd molim vas ako neko zna de da kupim tako nesto nek javi. PLEASE\nRe: autic na daljinski 24.04.2008. u 19:44 - pre 165 meseci\nRe: autic na daljinski 25.04.2008. u 07:20 - pre 165 meseci\nSvaki kod kineza ti je OK\nRe: autic na daljinski 25.04.2008. u 14:06 - pre 165 meseci\nEj ljudi i mene zanimaju ove rc modelarske zajebancije. Ja sam pravio neke modela autica nke elektricne neke sam kerozinske odnosno sa sus motorom avtice imao. Imam i nkih brodica pa ako moze ova tema da za zivi. Da mozemo da razmjenjujmo dijelove seme i iskustva.\nKupovina daljinskih upravljaca kristala i dijelovi i slicno pisite ljudi.\nRe: autic na daljinski 25.04.2008. u 16:37 - pre 165 meseci\nMa oni kineski autici mogu dosta da dobace,nije mi se dalo da pojacam snagu predajnika,malo jaci tranzistor i nesto vece napajanje predajnika bi sigurno dobacilo nekoliko stotina metara.Uglavnom sam sa auticem od 10 Eura imo domet do 100 metara.


ZVEZDARA SPREMILA PAKETE ZA BEBE - KO MOŽE DA SE PRIJAVI? - Beograduživo.rs\nTrenutno ste naHome » ZVEZDARA SPREMILA PAKETE ZA BEBE – KO MOŽE DA SE PRIJAVI?\nBy SS InTeam on\t 30. априла 2022. GRADSKA DEŠAVANJA, Gradske vesti\nGradska opština Zvezdara je saopštila da su pripremljeni paketi dobrodošlice za sve bebe rođene od 1. januara 2022. godine.\nPozivaju se roditelji, odnosno staratelji, dece koja su rođena od 1. januara ove godine, a imaju prijavu prebivališta ili boravišta na teritoriji opštine Zvezdara da se prijave za poklon, odnosno paket za bebu.\nPaketi za bebe rođene od 1. januara do 30. aprila biće uručeni u maju, a u nastavku godine podela će se vršiti na mesečnom nivou, odnosno u junu za bebe rođene u maju i tako do kraja godine.\nPrijava može da se obavi online na sajtu ili lično, podnošenjem prijavne dokumentacije na pisarnici GO Zvezdara, Bulevar kralja Aleksandra 77. Za sve informacije na raspolaganju je broj telefona 0113405958, radnim danima od 7.30 do 15.30.\nPRETHODNA VESTIZBEGNUTA TRAGEDIJA – ŽENA PRELAZILA ŠINE DOK SE PRIBLIŽAVAO VOZ SOKO (VIDEO)


Uređenje kuće : Deciji escajg 18/1. Plastika. NOVO. 08.10.2019 - ID 77732337 - KupujemProdajem\nUređenje kuće > Posuđe > ID oglasa: #77732337 (postavljen: pre nedelju dana)


meandr | Sport In\nObjavio: Živko Radivojevićdana: 03 septembra, 2019 U: Boćanje, Druga liga, VestiTagovi: banjica, boćanje, dalmatinac, dinara, druga liga, foks, fruška gora, grupa jug, grupa sever, lasta, meandr, mladost, ravangrad, riđica, sava bjelobrk, sirig, smederevo, stanišić, zemunNema komentara\nDruga liga – Jug Rezultati 12. kola: Dinara (Zemun) – Zemun 14:0 (105:33),\tPročitaj više\nTežak poraz Smederevaca\nObjavio: Živko Radivojevićdana: 28 maja, 2019 U: Boćanje, Druga liga, VestiTagovi: banjica, boćanje, dalmatinac, dinara, druga liga, foks, fruška gora, grupa jug, grupa sever, lasta, meandr, mladost, ravangrad, riđica, sava bjelobrk, sirig, smederevo, stanišić, zemunNema komentara\nNastavljeno je takmičenje u boćarskom drugoligaškom takmičenju koje je podeljeno u dve grupe. Smederevo je pretrpelo težak poraz kao domaćin.\tPročitaj više


Dino Merlin oduševio publiku u Budvi | Hello! magazin\nVesti/ Anđelina Džoli glumi svoju majku u filmu o borbi sa rakom\nVesti/ Milena Vučić i Nikola Burovac: Ne kriju svoju ljubav\nVesti/ Kijanu Rivs: Iznenadio izgledom na Filmskom festivalu u Kanu\nFashion/ Kamenčići u boji\nVesti/ Nevena Miličević: Ponosno pokazala zavidnu figuru\nBeauty/ Efikasna zaštita\nVesti/ Džesika Alba i Keš Voren: Proslava godišnjice braka\nVesti/ Milan Popović: Sa sinom Aleksandrom stigao u Beograd\nVesti/ Vinona Rajder: Ponosna sam na svoje bore\nVesti/ Nema komentara Dino Merlin oduševio publiku u Budvi\nObjavljeno: 09.07.2012 u 19:30 časova\nPopularni pevač Dino Merlin u nedelju veče nastupio u jednoj od najvećih svetskih diskoteka “Top Hil”, koja se nalazi u Budvi. Dino je pevao dva sata bez prestanka dok su Crnogorci i turisti sve vreme uglas pevali najveće hitove ovog Sarajlije čijoj energiji su se oduševili čak i stranci iako ne znaju reči pesama. Kao specijalnog gosta Merilin je pozvao koleginicu Ivanu Banfić koja je razgalila muški deo publike.\nU hitovima kao što su “Moj je život Švicarska”, “Ako me ikada sretneš”, “Baška ti” i mnogim drugim uživala je kreatorka Marijana Mateus, glumci serije “Budva na pjenu od mora” koji su zbog koncerta te večeri na kratko prekinuli snimanje, ali i veliki broj javnih ličnosti iz regiona.\nTags: budva, dino merlin, diskoteka, ivana banfic, pevac Pročitajte i ovo:\nToni Cetinski nastupa 30. juna u BeograduMajkl Džekson: Uskoro u prodaji posthumni albumSil više ne nosi venčani prsten Prethodni članakOženio se fudbaler “Barselone” Andres Inijesta Sledeći članakRodžer Federer: Povratak na tron Ostavite komentar


Uskoro puštanje u promet mosta Bratoljjub na Drini | BN\nMost "Bratoljub" na Drini, koji povezuje Ljuboviju i Bratunac, to jest Srbiju i BIH, odnosno Republiku Srpsku, biće vjerovatno pušten u saobraćaj početkom sljedećeg mjeseca.\nRepublika Srpska 13.07.2021 | 08:17\nSrđan Rankić, načelnik opštine Bratunac, za "Novosti" kaže da je od izvođača radova na lijevoj obali Drine dobio informaciju da će predstavnici komisije za prijem radova iz Srbije i Uprave za indirektno oporezivanje BiH doći u kontrolu u naredne dvije sedmice.\n- Potom, ako bude trebalo, slijedi otklanjanje eventualnih primjedbi i puštanje mosta u saobraćaj na radost svih nas - kaže Rankić, ističući da imaju odličnu saradnju sa opštinom Ljubovija i njenim predsjednikom Milanom Jovanovićem, sa kojima slijede drugi važni projekti u okviru prekogranične saradnje.\nDodaje da se to prije svega odnosi na industrijsku zonu koja će biti u neposrednoj blizini mosta.\nDržava Srbija uradila je most još 2017. godine. Vlasti BiH bile su dužne da urade pristupne puteve i zdanja za kontrolu, granične službenike Srbije i Srpske, na lijevoj obali Drine.\nDosta vremena potrošeno je zbog nadmudrivanja, surevnjivosti i nezainteresovanosti dijela predstavnika vlasti u zajedničkim organima BiH. Sada je izvjesno da su završni radovi u toku.\n,,Granični službenici Srbije i Srpske"🤣🤣🤣\nDodji sine preko Drine..\nNisam znao da Srpska ima granicne organe a bas cesto prelazim drzavne granice,ali bitno je sto vise umanjiti znacaj drzave BIH pa neka i nije tako\nSto si zloban? Šta ti toliko smeta naziv RS? Zovi ti to kako hoćeš ali ne budi zloban.\nMa bitno da ima mostova i prelaza,sad ćeš gledati kako naziva neko prelaz.I ovako ove banana države su smiješne.\nTu se ne radi o zlobi nego o ispravnosti jer postoje samo BiH granicari, entitetskih nema nigdje. Ajd neka je sa srecom sa mostom, da ih se jos vise izgradi!!!\nRankiću nek je tvoja pumpa puštena u promet na mostu, jebo most on može još čekati.\nTo mu je od strica,ali oni nisu u dobrim odnosima čisto da znaš.


HITNO! POSAO Radnica u prodavnici zdrave hrane - 422 aktuelna posla za Radnica u prodavnici zdrave hrane - Oglasi za posao Jooble\n...Bavimo se prodajom zdrave hrane. Opis posla: ~ Prodaja zdrave hrane Uslovi: ~ Poželjno je znanje rada na kasi, kao i iskustvo iz prodavnice, ali nije presudno Nudimo: Isplata plate zagarantovana Mogući su dogovori oko odmora, kao i slobodnih...\n...Job Description JYSK traži predanog Rukovodioca prodavnice Da li ste spremni da date sve od sebe da biste sklopili prodaju? Volite li da radite u dinamičnom okruženju sa mnogo izazova? Da li uživate u timskom radu? Ako je Vaš odgovor da, Vi ste osoba koju tražimo....\nradnica u prodavnici zdrave hrane poslovi po gradovima


TRAKTOR AGT 1060 JE ČISTA PETICA! | Agromehanika d.d.\nTRAKTOR AGT 1060 JE...\nTRAKTOR AGT 1060 JE ČISTA PETICA!\n16.01.2019 , Novice\nEURO 5 motor ugrađen u traktor AGT 1060 nije samo visoko učinkovit, nego i ugodan za okoliš. Što još uz atraktivni izgled donosi traktor nove generacije, pročitajte u članku čije će čitanje da vam uzme približno 2 minute. Ponuditi traktor nove generacije i istovremeno zadovoljiti specifične potrebe u segmentu kompaktnih traktora, bile su glavne niti vodilje u dizajnu novog traktora AGT 1060.\nMOTOR NOVE GENERACIJE\nU skladu sa najnovijim normama i s obzirom na okoliš u traktor AGT 1060 ugrađen je najnoviji 3 - klipni turbo dizelski motor marke KOHLER, koji se ponosi standardom EURO 5. Motor radne prostornine 1,9 litara, razvija 56 konjskih snaga i može se pohvaliti izvanrednom kombinacijom visokog okretnog momenta i malene potrošnje goriva.\nVanjski izgled traktora utemeljen na ugodnom izgledu lovi poglede na bilo kojem mjestu. Tijekom dizajnirana traktora AGT 1060 veliku pozornost namijenili smo vanjskom izgledu i praktičnim rešenjima za osobe. Kreativnom ekipom tvrtke Werkemotion s.r.o., specijalizovani smo za transportni i industrijski dizajn i napravili smo jedinstveni oblik koji novom traktoru daje poseban karakter i tako ga postavlja na glavno mesto u svojemu segmentu.\nDizajn traktora potpuno je podređen korisniku. Srednja konzola može da se okreće, šta omogućuje jenostavno upravljanje i pregled celog radnog područja traktora, šta se posebno dobro iskazuje kod upotrebe priključaka na stražnjoj priključnoj osovini. On deluje u dva područja brzine 540 ili 1000 okretaja na minutu. Ugodno sedalo vozaču daje odlično uporište, međutim kada su sve upravljačke poluge uvek na dosegu ruke. Velika snaga, odaziv te stabilnost na strminama omogućuju siguran i pouzdan rad i u težim uvjetima. Tako traktor izlazi ususret svim zadaćama oko kuće, u voćnjaku na strmim terenima vinograda i gorskih travnjaka ili kod izvođenja zahtevnih komunalnih usluga.\nŠIROKI ODABIR SERIJSKE I DODATNE OPREME\nSkrbno odabrana serijska oprema garantuje svestranu upotrebu. Bogatu serijsku opremu traktora dodatno možete da nadogradite odličnim izborom kotača, kabinom i klima uređajem, prednjom hidraulikom, dodatnim hidrauličnim ventilima, hidrauličnom crpkom za pogon hidromotora, okretnom priključnom kukom, radnim svetlima te mnogim drugim detaljima i time traktor u potpunosti možete da dizajnirate u skladu sa svojim željama i potrebama. Traktor je dostupan u širokoj izvedbi čija osnova je široka transmisija, koja će da dolazi do širine od 1,8 metara i time da ponudi najvišu razinu stabilnosti traktora u ekstremnim uvjetima.


Pitanje: Poštovani, roditelji mog muža žele da radnju (objekat koji nije legalizovan-predat zahtev) prenesu u njegovo vlasništo za života. On ima još dva brata, pa je moje pitanje kakav ugovor treba napraviti sa a da je neoboriv na sudu i da nije potrebna saglasnost braće. Da li postoji mogućnost ugovora o doživotnom izdržavanju? Hvala\nRoditelji Vašeg muža za života mogu raspolagati sopstvenom imovinom po svom nahođenju i tu im ne treba bilo čija saglasnost. Oni mogu da prenesu pravo svojine na tom objektu tako što, na primer, sklope ugovor o poklonu sa Vašim mužem, na osnovu koga se može uknjižiti kao vlasnik predmetne nepokretnosti.\nUvek postoji i mogućnost zaključenja ugovora o doživotnom izdržavanju, da Vaš muž bude davalac izdržavanja. U tom slučaju njegova braća ne bi mogli da obaraju ugovor na ime nužnog dela jer imovina obuhvaćena ovim ugovorom ne ulazi u zaostavštinu. Samo imajte na umu da bi Vaš muž, kao davalac izdržavanja bio u obavezi da čuva njegove roditelje do smrti, da se stara o njihovim psihofizičkim potrebama,i da snosi troškove njihovih sahrana. Lakša varijanta za Vašeg muža je svakako ugovor o poklonu.\nKategorije: Nasledno Pravo, Obligaciono Pravo, Ugovor o doživotnom izdržavanju, Ugovori Bookmark the permalink\nPreviousPitanje: Poštovani, muž mi je preminuo i sledi ostavinski postupak, pa me interesuje pošto smo živeli dugo u vanbračnoj zajednici i zajednički pravili kuću, koja glasi na njega, a kasnije smo stupili u bračnu zajednicu, dece nemamo,koja su moja prava u ostavinskom postupku,i da li prava na kuću koju smo gradili zajedničkim sredstvima imaju njegova majka i brat, i molila bih vas za savet kako da zaštitim svoja prava. Unapred zahvalna NextPoštovani, kupila sam lokal od pravnog lica čiji je račun u velikoj blokadi i kao sredstvo obezbeđenja plaćanja dala sam im stan pod hipoteku. Oni su osnovali drugu (ćerka) firmu i poslali su mi pismeno obaveštenje da dug izmirujem na račun te nove firme tj. da su izvršili prenos svih potraživanja na novu firmu. Da li da plaćam svoj dug na račun te nove firme iako je ugovor zaključen sa firmom koja je u blokadi i koja će ubrzo otići u stečaj i kako će budući stečajni upravnik tretirati taj ugovor obzirom da nije plaćeno na račun iz kupoprodajnog ugovora već na račun ćerka firme. Unapred vam se zahvaljujem


Sindikat JKP Zenicatrans - prevoz putnika: Zahvalnost gradonačelniku za spas preduzeća\nPredsjednik Sindikata radnika Javnog komunalnog preduzeća "Zenicatrans – prevoz putnika" d.d. Zenica Edin Tikveša i njegov zamjenik Jasmin Šeper, posjetili su danas gradonačelnika Zenice Fuada Kasumovića. Uz razgovor o aktuelnoj problematici u preduzeću koje su bivši menadžment i druge upravljačke strukture doveli u katastrofalnu situaciju, sindikalni lideri ovom su prilikom iskazali zahvalnost radnika za napore koje gradonačelnik poduzima za spas preduzeća.\n"Gradonačelnik Kasumović se između više opcija za spas našeg preduzeća odlučio za najtežu, da sačuva ono što imamo, što znači da će radnici ostati na svojim mjestima i da će dugovanja prema njima biti izmirena. Od kako je gospodin Kasumović došao na čelo grada, plate su nam redovne, doprinosi i druge obaveze se redovno izmiruju i hvala mu puno. Vjerujemo da će Zenicatrans – prevoz putnika opstati i da nećemo doživjeti sudbinu naših sugrađana bivših radnika Željezare Zenica, pa i Rudnika i drugih preduzeća", kazao je Edin Tikveša, predsjednik Sindikata JKP "Zenicatrans – prevoz putnika" d.d. Zenica.\nGradonačelnik je u susretu sa predstavnicima Sindikata ponovio da je "Zenicatrans – prevoz putnika" jedan od najvećih problema grada Zenice kada su u pitanju javna preduzeća.\n"Kao što je poznato, u prvoj godini svoga mandata našao sam rješenja za kapitalne projekte za grad Zenicu, kao što su grijanje, projekat Plava voda, otpadne vode, NK Čelik, psi lutalice i drugi. Istovremeno sam vodio aktivnosti na spasu Zenicatransa – prevoz putnika kojeg je bivši menadžment doveo na ivicu propasti. Nisu radnici krivi za ovo što se dešava i mada je pred novom upravom dosta posla, ubijeđen sam da ćemo uspjeti sačuvati ovu kompaniju", optimista je Fuad Kasumović, gradonačelnik Zenice.


Španija, letovanje putovanje | OLIMPIA TRAVEL AGENCY\nŠpanija – Kao jedna od najlepših zemalja Evrope, privlači veliki broj posetilaca iz svih delova sveta. Godišnje ovu prelepu, i pre svega raznoliku državu, poseti više od 50 miliona turista.\nŠpanija – Pored 2.000 kilometara dugačkih plaža, Španiju odlikuje veliko istorijsko bogatstvo. Osmovekovna vladavina Arapa i zlatno doba hrišćanske države u srednjem veku, stvorili su jedinstvenu mešavinu kultura koja se ispoljava u španskoj tradiciji, hrani i raznim oblicima umetnosti. Gotovo u svakom gradu posetilac će naći građevine iz rimskog perioda, islamske palate i džamije, i srednjovekovne tvrđave.\nTurizam je veoma brzo počeo da se razvija, tako da je Kosta Brava – Ljoret De Mar postala jedna od najpopularnijih destinacija u Španiji. Danas je posećuje veliki roj turista iz celog sveta, a ovde su boravili i neki od največih svetskih umetnika.\nŠpanija je poznata po flamenku, gitari, koridi, Kristoferu Kolumbu, filmovima Pedra Almodovara, poznata je po fudbalu, Don Kihotu, Pablu Pikasu, Salvadoru Daliju, tapas barovima, sangriji, noćnom životu… Država smeštena na Iberijskom poluostrvu, na površini od 505 000 kvadratnih kilometara, broji oko 46 miliona stanovnika. Glavni grad Španije je Madrid. Zvanični jezik je kastiljanski(španski), a ravnopravni su i katalonski, baskijski i galicijski. Španija je u svetskom vrhu po turističkoj poseti, oko 52 miliona turista godišnje. Najpopularnija su Balearska ostrva ( Majorka, Menorka, Ibica) , mediteranska Kosta Brava i Kosta Dorada, kao i andalužanske obale do portugalske granice. Putovanjem u Španiju priuštićete sebi nezaboravan odmor za oči i dušu.


frizura na paz | wanted.rs\n5 FRIZURA POZNATIH KOJE ĆEMO SIGURNO KOPIRATI 2021: Jedna već dominira, a namešta se za sekund! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n21.02.2021. / 09:20\nBob godinama ne izlazi iz mode, a donosimo vam inspiraciju kako da ga srediti za par sekundi...\nScenario je već dobro poznat: u omiljenom magazinu zapazimo određenu frizuru na poznatoj ličnosti (ili u modernije vreme, na društvenim mrežama), i tu fotografiju prvom prilikom, pri prvom sledećem susretu sa svojim frizerom nosimo kao prezentaciju izgleda koji želimo da "skinem".\nNekad je to vrlo uspešno, nekad manje, pa se na kraju sve se svodi na to kakva je ekspertiza i frizerskog stiliste i kakva je kosa na kojoj se željena frizura radi, a u tom slučaju uvek treba biti realna prema samoj sebi i svesna eventualnih ograničenja.\nIzdvojili smo 5 frizura poznatih ličnosti koje su već zavladale medijskim prostorom i kojima se u 2021. godini predviđa najveći bum. Možda neka od njih inspiriše i vas na promenu – koliko god ona mala ili velika bila, doneće vašem izgledu super osveženje.\nTHE RACHEL FRIZURA\nInspirisana kultnom frizurom Rejčel Grin iz prve sezone Prijatelja, ali u novom, osveženom i bitno modernijem izdanju, poluduga kosa s nekoliko slojeva istakla se među najpoželjnijim frizurama i najvećim bjuti trendovima već za 2020. godinu. Ono što se činilo kao novi vrući trend, čini se da je tek bila najava za 2021. godinu i kulminaciju popularnosti ove frizure koja je obeležila 90-te godine prošlog veka.\nSUPER SLOJEVITI BOB\nGlumica Džejmi King u poslednjih godinu dana stalno eksperimentiše s kratkom kosom, koketira s različitim stajlinzima i ujedno nam pokazuje koliko ova dužina može biti svestrana. Njen stilista Ted Gibson zaista ima zlatne ruke, jer svaka njegova frizura na glumici izgleda genijalno. Poslednji rez za Džejmi bio je ovaj super slojeviti bob, koji deluje poput šik kacige, a inspiraciju vuče iz ludih 70-ih.\nJoš jedan bob osvaja svet poznatih, a dolazi kao alternativa onom slojevitom. Naravno, reč je o ravnom bobu, koji je u kombinaciji sa šiškama bio jedna od najpopularnijih frizura na jesen 2020.\nBob, kao što vidimo, zaista ne izlazi iz mode već godinama i koliko god vam možda već dosadna bila ova frizura, razmislite o tome koliko vam mogućnosti oblikovanja zapravo omogućuje. Plus – super je jednostavna za održavanje.\nU vreme kada svi tražimo frizuru koja je svestrana i jednostavna za održavanje, ne čudi da kultna frizura iz ’70-ih doživljava svoj veliki povratak. Modern shag je ultimativna, frizura koja retko koga ostavlja ravnodušnim. Slojevita je, pomalo neuredna i puna teksture i čini osvežavajuću promenu na dugoj, ali i kraćoj kosi. Ne morate mnoho raditi na oblikovanju frizure jer su tekstura i oblik već ‘urezani’ u nju.\nNOVO LICE PIXIE FRIZURE\nKada vidimo dobar piksi , poželimo u trenu da se ošišamo na kratko! Najnoviji primer koji nas je osvojio jeste frizura poznate glumice Selme Bler: mladalački zaigrano, puno volumena i dinamike… Ujedno i dokaz da kosa ne mora biti duga kako bi se postigla ženstvena i tako moćna frizura. Verujemo kako će ovaj stil kopirati mnoge žene koje se odluče na promenu, ali i rasterećenje, jer ovaj piksi oblikuje se onako kako vi želite, bukvalno u sekundi.\nNAJGORA FRIZURA U ISTORIJI JE PONOVO U TRENDU: 80-ih je bila kultna i nosile su je gotovo sve žene


15.08.2008., 14:04 #1\n15.08.2008., 14:06 #2\n15.08.2008., 14:09 #3\nBEOGRAD - .... saznaje nezvanično Kurir.....\nmislimo sve o tome\n15.08.2008., 14:10 #4\nMislim tj. znam da se to nije desilo\n15.08.2008., 14:12 #5\n15.08.2008., 14:16 #6\n15.08.2008., 14:23 #7\n15.08.2008., 15:11 #8\n15.08.2008., 15:19 #9\n15.08.2008., 15:20 #10\n15.08.2008., 15:28 #11\nPašće al najdalje za 4 godine\n15.08.2008., 15:32 #12\n15.08.2008., 15:36 #13\n...saznaje nezvanično Kurir od dobro obaveštenih izvora bliskih Borisu Tadiću....sta mislite o ovome?\n15.08.2008., 15:54 #14\nA vi ste i dalje optimisti? Neverovatno\nOpusti se, imas 4 godine da mislis o novoj vladi.\n15.08.2008., 15:57 #15\n15.08.2008., 16:10 #16\nBEOGRAD - saznaje nezvanično Kurir od dobro obaveštenih izvora bliskih Borisu Tadiću.\n15.08.2008., 16:21 #17\n15.08.2008., 16:51 #18\nE ako je KURir to izjavio onda skidam kapu\n15.08.2008., 17:24 #19\n15.08.2008., 17:41 #20\n15.08.2008., 17:49 #21\n15.08.2008., 18:29 #22\n15.08.2008., 19:56 #23\nopet ti o temperaturama oces da ti platim kartu za kuvajt da se malo kuvas na 48 stepeni\n15.08.2008., 20:00 #24\n15.08.2008., 20:13 #25\nma pasce vlada kad dačić da razvod tadiću


Abot: Globalne ambicije Islamske države\nAustralijaski premijer Toni Abot\nAustralijski lider je govoreći o Islamskoj državi upotrebio alternativno, podrugljivo ime za tu grupu, zaključujući da se sa takvim entitetom ne može pregovarati, već samo boriti se protiv njega.\nPremijer Australije Toni Abot upozorio je na - kako se izrazio "globalne ambicije" grupe koja sebe naziva Islamska država i naglasio da mora da se uradi mnogo više u okviru borbe protiv privlačnosti te organizacije za ekstremiste.\nAbot je govorio u Sidneju, na otvaranju regionalne konferencije, čiji je cilj da se pomogne vladama da osmisle više jedinstven plan za suprotstavljanje i sprečavanje distribucije terorističke propagande.\nOn je takođe izjavio da Australija traži načine da bude strožija prema svojim građanima, koji odlaze u inostranstvo da bi se borili rame uz rame sa teroristima, i da je to u stvari "moderni oblik izdaje".\nKonzervativni premijer priznao je međutim da je "jedina efikasna odbrana od terorizma - ubediti ljude da je on besmislen". Dvodnevnom samitu prisustvuju zavničnici iz oko 30 država, ali i delegati nekih vodećih tehnoloških kompanija, među kojima su Fejsbuk, Tviter i Gugl.


Evropa – Nemačke romantične destinacije – Travel Magazine\nNemačke romantične destinacije\nHome »Destinacije» Nemačke romantične destinacije\nObjavljeno 21. jan 2019. | 1 komentar\nMožda niste znali, ali jedna od najvećih turističkih atrakcija Nemačke je takozvana „romantična ruta“, duga 420km, koja povezuje vinogradarsku Frankoniju sa obroncima nemačkih Alpa.\nNetaknuta priroda, živopisni gradovi sa očuvanim odbrambenim zidinama, tradicionalnim kućama građenim u fahverk stilu, tornjevima, srednovekovnim zamkovima i skrivenim manastirima, smenjuju se tokom rute, čineći je nezaboravnim iskustvom. Mi vam predstavljamo romantične destinacije kako sa ove rute, tako i iz drugih, podjednako atraktivnih delova Nemačke.\nNekadašnji Slobodni grad Svetog rimskog carstva nalazi se u centranoj Frankoniji, u okrugu Ansbah. Deo je Romantične rute i odlikuju ga očuvane gradske zidine i tornjevi unutar kojih su brojna zdanja u fahverks stilu gradnje, obojena u različite nijanse žute, narandžaste i zelene boje. Na trgu Wochenmarkt je remek-delo gotičke umetnosti – crkva svetog Đorđa iz 15. veka. Među značajnim atrakcijama su renesansno zdanje hotela Deutsches Haus koji je nekada bio rezidencija lokalne grofovske porodice, zamak vitezova tevtonaca sa kapelom u rokoko stilu. Weib’s Brauhaus je mala pivnica, idealna za predah tokom obilaska.\nRotenburg ob der Tauber, Bavarska\nJedna od najpoznatijih stanica na Romantičnoj ruti je Rotenburg ob der Tauber, veoma posećen tokom cele godine. I on je od perioda kasnog srednjeg veka do 1803. bio Slobodni carski grad, i odlikuju ga očuvane utvrde i stara arhitektura. Posebno se ističe Rathaus, renesansno zdanje iz 16. veka sa tornjem visokim oko 60 metara, u koji je posetiocima dozvoljen ulaz. Zanimljiva je poseta Kriminalmuseum-u, muzeju posvećenom praksama za procesuiranje kriminalaca tokom poslednjih 1.000 godina. Njegova postavka sadrži sprave za mučenje, pravne tekstove i vodiče za suđenje vešticama. Posebna atrakcija je noćni obilazak „Night Watchman“, tokom koga obilazite sve važne istorijske atrakcije uz svetlo uljane lampe.\nMonšau, Severna Rajna-Vestfalija\nU blizini belgijske granice, u okviru Nacionalnog parka Ajfel, na obroncima planinskog venca Ajfel leži gradić Monšau. Staro gradsko jezgro praktično je nepromenjeno tokom poslednjih 300 godina. Kaldrmisane ulice i mostići preko reke Rur čine savršenu scenografiju za neku romantičnu priču, a upečatljivi zamak Monšau koji potiče iz 13. veka, danas je hostel i odlična opcija za smeštaj, posebno ako planirate da se ovde zadržite nekoliko dana i isprobate neku od brojnih staza za hajking ili vožnju bicikla u okviru nacionalnog parka. Jedna od obaveznih stanica tokom obilaska grada je restoran Zum Haller u tradicionalnom zdanju, u kome se služe izdašne porcije lokalnih specijaliteta i piva.\nIzmeđu šumovitih brda i reke Nekar, smešten je univerzitetski grad Hajdelberg, poznat po dobro očuvanom starom gradskom jezgru, starom zamku na brdu iznad grada i Aleji filozofa, živposinoj stazi za šetnju, koja je ime dobila filozofskim raspravama koje su duž nje vodili veliki filozofski umovi – između ostalih Hegel, Jaspers i Hana Arent. Iako je bio jako uporište nacista tokom Drugog svetskog rata, Hajdelberg nije pretrpeo značajna oštećenja i stari grad krase brojna zdanja iz perioda romantizma. Uspinjačom se lako stiže do dvorca Hajdelberg koji je lociran izad Starog grada i koji godišnje poseti milion turista. Ulazak u dvorac se plaća, ali se zato besplatno možete šetati po njegovim veličanstvenim vrtovima. Jedna od glavnih gradskih atrakcija je Stari most iz 18. veka, koji krase brojne skulpture, a u okviru njega su podignute i kule sa tamnicama.\nLineburg, Donja Saksonija\nNekada važan hanzeatski grad, udaljen samo 50km od Hamburga, jedan je od retkih u Severnoj Nemačkoj čiji stari centar nije uništen tokom Drugog svetskog rata. U prošlosti je bogatstvo i slavu stekao eksploatacijom soli, pa je jedna od najvećih atrakcija Muzej soli. Sedamdesetih godina prošlog veka uloženi su veliki napori da se restauriraju i zaštite stara zdanja i fasade, tako da danas veći deo Lineburga izgleda kao muzej na otvorenom. Ističu se gradska većnica Rathaus sa fontanom Lunabrunnen, stara apoteka iz 16. veka, stara oružanica Glockenhaus, kao i brojna zdanja u staroj gradskoj luci, kojom dominira srednjovekovni drveni kran. Brdo Kalkberg, koje je nekada bilo rudnik soli, odličan je vidikovac, a i savršeno mesto za piknik, budući da je to danas prirodni rezervat.\nSjajna ponuda. Mesta i predeli koji postuju svoju istoriju, vole Planetu. Detoks za dusu.


U Ženevi i Lozani virus popušta, otvaraju se restorani\nTanjug 10. decembra 2020. 13:35\nŽENEVA – Vlasti pet švajcarskih kantona oko Ženeve i Lozane dozvoliće danas da se restorani ponovo otvore pod strogim uslovima.\nIako se veći deo Švajcarske priprema za oštrija ograničenja zbog COVID-19, regioni u kojima se govori francuski jezik idu u drugom smeru omogućavajući da se restorani ponovo otvore nakon pada broja slučajeva u odnosu na period pre mesec dana kada su imali gotovo najveći stopu zaražavanja, prenosi AP.\nKrajem oktobra i početkom novembra region Ženeve sa oko 500.000 ljudi u kojem je smešteno sedište Svetske zdravstvene organizacije (SZO) zabeležio je preko 1000 novih slučajeva na dnevnom nivou u sedam odvojenih dana.\nPrvog novembra, kada je glavni bolnički kompleks bio preplavljen novim slučajevima COVID-19, Ženeva je naredila zatvaranje restorana.\nSada ovaj region uglavnom beleži 100 do 200 dnevnih slučajeva tokom poslednje dve nedelje, dostigavši čak 6. decembra decembra 51-og zaraženog, što je najmanje u poslednja dva meseca.\nVeliko poboljšanje nije zabeleženo drugde u Švajcarskoj, gde je broj slučajeva i dalje visok, a u nekim delovima zemlje i dalje raste, pa je Savezna vlada pokušala da objedini antivirusna pravila u svojih 26 kantona.\nOve nedelje ona je predložila niz mera koje obuhvataju zatvaranje prodavnica, restorana, teretana i drugih preduzeća nakon 19 časova svakog dana i tokom celog dana nedeljom, navodi agencija.


Kari postavio rekord, na tom putu pali Bulsi\nAutor: Nikola Krstić Datum objave: 13.11.2021. Foto: Blue Man Hoop\nStef Kari je postigao 40 poena uz 9 trojki, te tako prestigao Rej Alena po broju postignutih trojki u NBA ligi. Drejmond Grin je pružio još jednu ol-araund partiju, a Golden Stejt Voriorsi su u petak uveče pobedili Čikago Bulse sa 119-93 i upisali sedmu uzastopnu pobedu .\nGrin je dodao 9 poena, 9 skokova i 7 asistencija nakon što je pred sam meč bio pod znakom pitanja zbog modrice na levoj nozi, koju je povredio u pobedi protiv Timbervulvsa u sredu. Kevon Luni je treći put u karijeri zabeležio dvocifreni broj skokova u uzastopnim utakmicama, pokupivši njih 10 nakon rekordnih 17 dve noći ranije.\nEndru Vigins je dodao 15 poena i 7 skokova, a Džordan Pul je imao 14 poena na svom kontu. Golden Stejt je trenutno na skoru 11-1 i prvi je na tlu Zapadne konferencije, te ima skor kod kuće od 8 pobeda i samo jednog poraza koji je usledio od ekipe Memfisa u produžetku.\nKari je šutirao iz igre 15 od 24 u svojoj 52. utakmici u karijeri sa 40+ poena.\nZek Lavin je postigao 23 poena, 6 skokova i 7 izgubljenih lopti, dok je Demar DeRozan na svom kontu imao 18 poena i 5 asistencija.\nZach is heating up…@NBCSChicago | @ZachLaVine pic.twitter.com/M6hVTX2Drh\n— Chicago Bulls (@chicagobulls) November 13, 2021\nJedna zanimljiva stvar se dogodila sinoć, te je Karijev koledž trener iz Dejvidsona, Bob Mekilop, došao da bodri svog bivšeg studenta, obzirom da je morao voditi svoj tim protiv druge koledž ekipe San Franciska. Tako je ugrabio vremena i prisustvovao sinoćnjem meču, a imao je šta i da vidi.\nTo je dalo Mekilopu priliku da podeli svoju zahvalnost za sve što Kari i Voriorsi čine da pomognu ljudima. MeKilop je izjavio: „Ne bih mogao biti blagosloveniji što ga imam kao sina u drugačijem smislu“, rekao je MeKilop. “On je stalno u potrazi da radi dobre stvari za ljude.”\nKarijev pozitivan uticaj na Dejvidson koledž se i dalje oseća neizmerno.\n„Ne možete da verujete koliko ljudi u našem gradu ostaje budno i gleda utakmice Zapadne konferencije jer Stef Kari igra“, rekao je Mekilop. „I budni su do 1 ujutru. Vidite ljude u pošti sledećeg dana, vidite ih u kafiću sledećeg dana i oči su im spuštene jer, ‘Oh, sinoć sam bio budan i gledao sam kako Kari igra.’ Kakva afirmacija i potvrda uticaja koji je on imao na našu zajednicu, da ljudi svih uzrasta to rade do danas.”\nStephen Curry’s @DavidsonMBB college coach Bob McKillop learned so much from his relationship w/2-time MVP: “Grace.” “I couldn’t be more blessed to have him as a son in a different sense. … He’s constantly in a quest to do things for people.” McKillop: Curry for President 2032. pic.twitter.com/jIQmsgExdm\n— Janie McCauley (@JanieMcCAP) November 13, 2021\nČikago je pogodio 9 od svojih prvih 16 šuteva i vodio sa čak 10 poena razlike u prvom periodu, dok je Voriorse naterao na sedam izgubljenih lopti. Čikago nije pobedio na domaćem parketu Voriorsa još od pobede od 113-111 u produžetku 27. januara 2015. Ovo je bila prva utakmica Bulsa u gostima protiv Zapadne konferencije nakon što su počeli ovu godinu sa 3-1 u gostima .\nČikago je započeo put od pet utakmica na Zapadu, dok će već u nedelju gostovati Klipersima. Ratnic započinju četiri utakmice uzastopce protiv ekipa sa istočne konferencije igrajući u Karijevom bivšem rodnom gradu Šarlotu u nedelju uveče.\nOdložene utakmice Bulsa\nOtrglo se kontroli, Lavin u protokolima za suzbijanje kovida


Yoel Romero pao vagu za 400 grama, ima dodatna dva sata ili ostaje bez šanse za titulu (VIDEO) | Fight Site\nYoel Romero pao vagu za 400 grama, ima dodatna dva sata ili ostaje bez šanse za titulu (VIDEO)\nUFC • IZDVOJENA VIJEST 08.06.2018 18:09h Autor: Fight Site\nYoel Romero nije uspio zadovoljiti težinu potrebnu da bi se sutra borio za UFC-ovu titulu srednje kategorije. Srećom po njega, pravila atletske komisije Illinoisa mu osiguravaju još dva sata prilike da skine ono što mu je ostalo kao višak.\nRomera se čekako gotovo do samog kraja službenog vaganja, kada je Kubanac napokon došao, a vaga mu je pokazala 186 lbs, što ne bi bio problem da ovo nije borba za titulu prvaka, odnosno u njoj borbi nemaju pravo na tih 1 lbs, odnosno 400 grama tolerancije, kao u borbama koje za svoj ulog nemaju pojas prvaka.\nNjegov protivnik Robert Whittaker izvagao se na samom početku i nije imao nikakvih problema te je već u procesu rehidracije, dok Romera čeka skidanje tih 400 grama viška, što bi trebao uspjeti u iduća dva sata, no svakako će mu oporavak biti teži, uostalom imati će manje vremena za njega. Ukoliko on u tome ne uspije, borba se može održati, ali on gubi pravo na osvajanje titule, odnosno Whittakeru bi ona tada ostala čak i u slučaju poraza.\nSvi ostali borci i borkinje nisu imali problema sa zadovoljavanjem potrebne težine te se svi već odmaraju i pripremaju za večerašnje ceremonijalno vaganje.\nObjavu dijeli UFC225 WHITTAKER VS ROMERO 2 (@mmastream_) Lip 8, 2018 u 8:50 PDT


Architecture in the time of Mussolini\n-modernism and tradition under strict control\nNa prelasku u dvadeseti vek, u krugovima nove generacije mladih evropskih intelektualaca bile su popularne raznovrsne filozofske i političke ideje. Bilo je onih koji su se zalagali za bespoštednu klasnu borbu, drugima je na umu bilo ujedinjenje sopstvene nacije, a treće je posebno privlačio koncept „natčoveka“.\nJedan od njih bio je i Benito Mussolini, mladi, harizmatični italijanski novinar, koji je zbog svoje buntovne prirode bio čest posetilac italijanskih zatvora. Sa svom svojom mladalačkom znatiželjom on je čitao, …ma ne.., prosto „gutao“ i prevodio modernu filozofsku literaturu upijajući ideje Nietzsche-a, Engelsa, Marx-a, Malateste, Pareta, i drugih zvezda tadašnje intelektualne klime, čije su se misli borile za prevlast u dubljim sferama njegove ličnosti. U jednom momentu bio bi socijalista, zatim patriota; pacifista, pa ratni huškač; boljševik, pa nacionalista. Mešale su se u njemu razne ideje, ali trebalo je još vremena da se spoje u kakav- takav konzistentan sistem. Kao i mnogi drugi buntovni savremenici svesno je izbegavao ideju liberalne demokratije koju je smatrao dekadentnom, „trulom“ i prevaziđenom.\nPred kraj I svetskog rata ili neposredno posle njega, najzad su se, u glavi tog italijanskog novinara, kolektivističke ideje nacionalizma i socijalizma poređale po značaju i uvezale u objedinjenu, eksplozivnu kombinaciju čija će fatalna privlačnost nadaleko prevazići italijanske granice. Ta ideologija, koju je Mussolini nazvao fašizam, Italiju će uvući u slatko-gorki pakao totalitarizma, a njemu lično doneti slavu, moć i obožavanje. Jedinstvo i ponos nacije treba da su\nnajviši cilj, klasnu borbu će zameniti saradnja između klasa, a naciju treba da predvodi neumorni i svestrani vođa - il Duce. Da bi ispunio istorijski zadatak novi Cezar je morao dobro da se potrudi i javnost je imala čast da ga svakodnevno prati kako vozi avion, učestvuje u auto-trkama, jaše konje, pripitomljava lavove, svira violinu, mačuje, skija, pliva, govori sve jezike i ima mnogo ljubavnica. „Ja, na žalost, nisam takav natčovek kao Mussolini“ – jadao se Mahatma Gandi. Taj koncept je mnogo puta oponašan, sve do današnjeg dana, ali originalni kult ličnosti,\nMussolinijev je patent. Bilo je kasnije većih, dugotrajnijih i zlokobnijih kultova, ali raširena iskrenost i sveobuhvatnost ovog originalnog, ostala je nenadmašena.\nDo tog vremena Mussolini je već naučio da ideologiju treba da prilagodi nižim, slabo obrazovanim, frustriranim slojevima društva, da deo društvene elite treba potkupiti, a ostale marginalizovati ili ućutkati. Kao deo tih napora nekadašnji vatreni ateista pomirio se sa crkvom i ponovio je svoje venčanje u crkvenom ritualu. Očekivano, opozicija je bila premlaćivana i zastrašivana, a jedan opozicioni političar je bio i ubijen. Mediji su bili pod čvrstom kontrolom, a\nizbori, dok su još postojali, bili su neravnopravni. I pored toga, u Italiji su ga mnogi podržali. Podrškom fašističkoj vlasti osramotili su se, između ostalih, Marconi, Pirandello i D'Annunzio, a Filippo Marinetti se sa celim futurističkim umetničkim pokretom kolektivno priključio fašizmu. Kada je Mussolini zatražio od Italijana da predaju državi svoje zlatne predmete kao pomoć za razvoj, oni su to masovno učinili. Luigi Pirandello je, na primer, dao da se pretopi njegova medalja od Nobelove nagrade. Žene su skidale i poklanjale svoje venčane burme, a desetine, verovatno i stotine njih, dale su svom vođi i sve ono drugo što jedna žena može da pruži obožavanom alfa-muškarcu.\nNaravno, nisu svi bili oduševljeni. Na vrhuncu svog tog ludila, jedan pisac naučne fantastike pravilno je predvideo da će Mussolini kad-tad objaviti rat Francuskoj, da će rat biti izgubljen i da će ga potom ubiti sopstveni narod. Tako se i desilo,…ali to će biti tek kasnije, a dotada je trebalo izdržati još nekoliko godina njegovog nepodnošljivog trijumfa. Uostalom, „bolje je živeti jedan dan kao lav, nego sto godina kao ovca“, kaže Benito Mussolini.\nUmetnost i arhitektura u doba fašizma\nIako je za vreme fašističke vlasti italijanska umetnost bila pod državnom kontrolom i u funkciji velikog nacionalnog cilja, stega vlasti još nije bila tako stroga kao u kasnijim totalitarnim režimima. Džez, ta „užasna crnačka“ muzika, čak je bio tajno omiljen, na neskriveno gađenje Mussolinijevih kolega-diktatora, Hitlera i Staljina. Štaviše, kasnije je jedan od Mussolinijevih sinova u posleratnoj Italiji postao vodeći džez muzičar i ostvario značajnu internacionalnu\nkarijeru. Drugi njegov sin je u vreme fašističke vlasti bio značajan filmski kritičar i producent i odlučujuće je pomogao filmskim režiserima Fellini-ju, Antonioni-ju i Rossellini-ju u počecima njihovih veličanstvenih karijera. Treći sin je postao vrstan pilot, a četvrtog, onog nepriznatog, ubila je tajna služba.\n„Degenerisana“ likovna umetnost, ona apstraktna, nadrealistička i ekspresionistička, koja je tako žestoko ismevana u nacističkoj Nemačkoj, u Italiji je dosta dugo bila tolerisana, a Marinetti-jevi futuristi bili su jedna od perjanica nove fašističke likovne umetnosti, mada su, na žalost, bili suviše internacionalni, umesto da budu specifično italijanski. Konkurenciju njima formirala je Margherita Sarfatti, uticajna likovna kritičarka i Mussolinijeva jevrejska ljubavnica, koja je okupila grupu likovnih umetnika spremnih da reinterpretiraju tradiciju slavnog italijanskog slikarstva i\nujedno daju neposredniji doprinos fašističkoj propagandi. Taj pokret je prigodno nazvan Novecento Italiano. Još neposrednije su u službi vlasti bili autori propagandnih murala, fasadnih reljefa i spomenika sa Dučeovim likom i fašističkim simbolima od kojih su mnogi i danas vidljivi u Rimu i drugim italijanskim gradovima.\nArhitekturu početnog perioda fašističke vlasti obeležili su pripadnici racionalističkog umetničkog pravca. Racionalisti, grupa mladih arhitekata sa severa Italije, objavili su da će njihov stil biti nešto između Novecenta i futurizma. „Nešto između“ nikad nije dobra ideja za umetnički pravac, ali, njihov proglas, zapravo, nije bio puna istina. Oni su, u stvari, bili tipični predstavnici onoga što će u arhitekturi biti poznato kao Moderna, odnosno u Americi kao „internacionalni stil“. U tom momentu, klatno umetničkog ukusa već se pomerilo od naglašene dekoracije ka utilitarizmu,\nracionalnosti i izostanku svake dekoracije. Posebno se istakao arhitekta Giuseppe Terragni, a njegovo najpoznatije racionalističko delo je Casa del Fascio u gradu Komo, na krajnjem severu Italije, uz granicu sa Švajcarskom. Kada poslednjeg dana svog života, progonjeni Benito Mussolini, bude pokušavao da se dokopa švajcarske granice ili bar američke vojske da joj se preda, put bekstva će ga voditi kroz Komo. Da li je iskoristio priliku da baci poslednji pogled\nprema tom objektu i dozvoli da ga preplavi osećaj prolaznosti života?\nGiuseppe Terragni, Casa del Fascio, Komo\nCasa del Fascio je zapravo opšte ime za lokalna sedišta fašističke stranke i širom Italije ih je izgrađeno mnogo, verovatno više hiljada, mnogi od njih baš u stilu racionalizma. Današnji posetilac grada Komo ima sve šanse da uopšte ne zapazi taj objekat, jer je ono što ga karakteriše kasnije mnogo puta reprodukovano, naročito u istočnoj Evropi, pa njegov izgled nije dovoljno interesantan da privuče pažnju. Objekat i danas, relativno nezapaženo stoji u Komu, na njemu su zastave Italije i Evropske unije, pa je verovatno to sada neka opštinska zgrada.\nNije to bilo loše, ali novoj vlasti je trebalo nešto još bolje. Prvi očigledan problem je što taj italijanski racionalizam nije bio ni bleda senka onoga što se u to vreme dešavalo u arhitekturi demokratske, liberalne, omrznute Amerike. Drugi, još važniji, bio je nedostatak specifičnih italijanskih motiva, pa su i umerene pristalice tradicije dobile svoju šansu.\nNovoosnovani idealni fašistički gradovi\nArhitektura italijanskog fašizma imala je jednu vrlo značajnu oblast u kojoj je mogla da se istakne. Bili su to novoosnovani gradovi i sela, kojima je trebalo dati specifičan moderni, nacionalni, fašistički karakter. Iako je bilo slučajeva da su bili osnivani i iz drugih razloga, najkarakterističniji su bili oni gradovi koji su osnovani na zemljištu dobijenom isušivanjem drevnih močvara. Naime, u moru demagogije koja je karakterisala Mussolinijevu fašističku\nvladu, provukli su se i neki konkretni uspesi, a posebno upečatljivo je bilo isušivanje Pontijske močvare, južno od Rima, koja je od pamtiveka bila leglo malarije. Isušivanje je počelo još u vreme Renesanse, ali tek 1930-tih je uspešno okončano i močvara je pretvorena u kvalitetno poljoprivredno zemljište ispresecano kanalima i putevima. Na tom području počela je planska izgradnja gradova i sela i naseljavanje stanovništva iz drugih krajeva Italije. Urbanistički koncept je bio prilično jasan. U centru će uvek biti trg i na njemu crkva, Casa del Fascio, škola, opština i policijska stanica, a u okolnim pravilno raspoređenim ulicama biće stambene kuće za pretežno poljoprivredno stanovništvo.\nGlavna arhitektonska bitka, često na ivici skandala, vodila se oko projektovanja centralnih objekata u tim novoformiranim mestima. Predstavnici vodećih arhitektonskih stilova, Novecenta i racionalizma međusobno su se vrlo žučno optuživali. Čak i kada su za projekte raspisivani konkursi, oni su bili sumnjive regularnosti i uvek su ih pratili optužbe, uvrede i kontroverze. U suštini se uvek radilo o tome koliko treba da bude Moderne, a koliko tradicije. Na kraju su svoj deo kolača dobili i racionalisti i novecentisti i futuristi, a najuspešniji u dobijanju lukrativnih poslova bio je modernistički arhitekta Concezio Petrucci, lični prijatelj ministra javnih radova, koji je na kontroverznim konkursima uvek lako pobeđivao, ponekad i neke veoma zanimljive projekte.\nNa Sardiniji, koja je takođe patila od endemske malarije, pokrenut je sličan program isušivanja močvara, koji je u vreme Mussolinija samo delimično uspeo, ali i to je bilo dovoljno da u tom periodu budu osnovana tri sardinijska mesta u tipičnom fašističkom maniru: Mussolinia (danas Arborea), Carbonia i Fertilia.\nArborea, Casa del Fascio\nNa konkursu za projekat Fertilie pobedio je opet Petrucci sa svojim saradnicima, mada je urbanističko rešenje, bazirano na britanskom konceptu garden city- ja nešto ranije dao inženjer Arturo Miraglia. Rat je omeo gradnju i naseljavanje, pa su do kraja rata objekti bili nedovršeni i prazni, a dovršeni su tek posle rata kada su u Fertiliu naseljene izbeglice iz Istre, Rijeke i Dalmacije koje su proterali jugoslovenski partizani.\nFertilia 2018, Via Pola\nNjihovi potomci i danas žive u tom mestu čije sve ulice nose nostalgična imena iz staroga kraja:\nVia Fiume (Rijeka), Via Zara (Zadar), Via Cherso (Cres), Via Parenzo (Poreč), Lungomare Rovigno (Rovinjska promenada), Via Dalmazia.... U centru gradića je restoran, čija vlasnica je kao devojčica izbegla iz Rovinja i gde se, do danas, svake srede priprema istarska večera.\nFertilia 2018, Crkva svetog Marka\nKada je posle rata u okviru Maršalovog plana, uz podršku Rokfeler fondacije Sardinija najzad očišćena od malarije, njen turistički razvoj počeo je od grada Alghera, male Barcelone, katalonske enklave na Sardiniji, koji se nalazi na samo nekoliko kilometara od Fertilie. Iako je Alghero u toku leta prepun turista, Fertilia je i dalje poluprazna, uspavana, beznadežno nostalgična. Početna ideja garden city-ja nije do kraja sprovedena.\nFertilia 2018, Osnovna škola. Desno je detalj sa čudnim, modernističkim slovima: SCUOLA ELEMENTARE\nEUR distrikt u Rimu\nNajambiciozniji arhitektonski projekat u fašističkoj Italiji bila je izgradnja distrikta EUR u južnom delu Rima, koji je građen za potrebe svetske izložbe, Esposizione Universale Roma, skraćeno EUR, koja je trebalo da bude održana 1942. To bi bila idealna prilika za Mussolinija da proslavi dvadesetogodišnjicu fašističke vlasti i prikaže dostignuća svoje zemlje. U vreme kada se taj projekat pojavio, Mussolini više nije bio usamljeni ekcentrik na vrhu političke scene u Evropi. Njegov veliki obožavalac, nemački nacionalsocijalista Adolf Hitler, sada mu je bio suparnik. Trebalo je i Hitleru i trulom Zapadu pokazati ko je još uvek glavni.\nTo, naravno, nije bio projekat na kome bi se smelo dozvoliti nadmetanje nekih tamo racionalista ili futurista, pa je Mussolini za glavnog projektanta, sa svim ovlašćenjima, odabrao najboljeg čoveka kojeg je imao na raspolaganju – Marcella Piacentini-ja.\nPiacentini je bio arhitekta bogatog iskustva, koji je u dotadašnjoj karijeri prošao sve i svašta, a u eri fašizma se veoma dobro snalazio u kombinovanju modernih i tradicionalnih arhitektonskih izraza. Pod pritiskom velikog državnog značaja, a naročito konkurencije iz Nemačke, u ovom projektu morao je da doda još i veliku dozu monumentalnosti, uz naglašeno korišćenje antičkih rimskih motiva, što je i inače bio rastući trend u poslednjim godinama fašističke vlasti.\nRim, distrikt EUR, Ulica civilizacije rada\nEUR je zamišljen kao gradska četvrt sa javnim zgradama, kongresnim centrom, velikom sportskom dvoranom, veštačkim jezerom i širokim bulevarima, u kome dominiraju neoantički kipovi i kolonade. Većina objekata tog distrikta, čija je monumentalnost naglašavala značaj trenutka, vremenom je izgubila svoju početnu uzbudljivost, pa su danas manje zanimljivi, ali jedan od njih svojom pojavom menja percepciju celog distrikta. To je zgrada koja se zove Palata italijanske civilizacije, a koju neki zovu i Kvadratni Koloseum.\nVerovatno je, na tragu reinterpretacije Antike, osnovna ideja zaista bila da se niz lukova na fasadi koji krase antički Koloseum, stave na zgradu drugačijeg oblika. Međutim, kada je to sprovedeno i kada su u lukove u prizemlju dodati neoantički kipovi dobijena je zgrada koja kao da nije iz ovog sveta, koja kao da ničemu ne može da služi i kroz koju kao da večno duva neki vetar duboke nostalgije. Prazan plato oko objekta, antički kipovi umesto ljudi, zgrada koja\nničemu ne služi, … nije ni čudo što se mnogi na tom mestu osete kao da su upali u neku „metafizičku“ sliku Giorgia di Chirica i to je ta promenjena percepcija celog distrikta.\nPalata italijanske civilizacije - detalj\nSve četiri fasade su iste, na gornjem delu fasade je citat o italijanskoj kulturi iz jednog Mussolinijevog govora. Na svakoj od fasada lukovi su matrično raspoređeni u šest vrsta i devet kolona, Neki kažu da je to zato što reč Benito ima šest slova, a Mussolini ih ima devet, ali to su samo nagađanja. Niko ne zna pouzdano koje su bile umetničke namere autora objekta, Guerrini-ja, Lapadule i Romana, a šta se desilo neplanirano.\nIako svetska izložba, zbog rata, nije održana, EUR je izgrađen, teško bombardovan, pa posle rata obnovljen, nešto po originalnim projektima, a nešto u skladu sa posleratnim trendovima. Glavni arhitekta, Piacentini, koga je javnost povezivala sa bivšim režimom, u posleratnom periodu bio je marginalizovan i neko vreme nije dobijao ozbiljne projekte, nego je samo predavao na univerzitetu. Ipak, kada je obnova EUR-a bila u punom zamahu, pozvan je da da\nRim 2019, EUR\nDanašnji EUR je moderna poslovna zona izmeštena iz centra grada, u kojoj velike internacionalne firme imaju svoje kancelarije. Palatu italijanske civilizacije iznajmljuje „Fendi“, proizvođač luksuzne modne robe.\nDarko Veselinović, februar 2020.


Podela opasih materija | Inkoplan - ADR Obuka i polaganje\nKLASE OPASNIH MATERIJA I NJIHOVE OSNOVNE KARAKTERISTIKE\nEksplozivne materije, predmeti punjeni eksplozivnim materijama, sredstva za paljenje, vatrometni predmeti i drugi predmeti (u daljem tekstu: eksplozivne materije) su čvrste i tečne hemijske materije koje imaju osobinu da, pod pogodnim spoljnim dejstvom (udar ili trenje), eksplozivnim hemijskim razlaganjem oslobađaju energiju u obliku toplote ili gasova.\nU okviru same klase, eksplozivne materije su razvrstane u\n6 Razreda (podklasa)1 i to: 1.1 1.2 1.3 1.4. 1.5 i 1.6 i\n13 Grupa kompatibilnosti označenih velikim slovima latinice A – S\nBroj razreda i slovna oznaka grupe kompatibilnosti čini KLASIFIKACIONI KOD.\nBrojne oznake: 1.4 ; 1.5 ili 1.6 označavaju Broj razreda\n*Mesto za grupu kompatibilnosti.\n1Po prevodu ADR-a Uprave za transport opasnog tereta pri Ministarstvu saobraćaja\nZapaljivi gasovi, gasovi pretvoreni u tečnost i gasovi rastvoreni pod pritiskom (u daljem tekstu: gasovi) su materije koje imaju kritičnu temperaturu nižu od 50 °C ili na 50 °C pritisak pare viši od 300 kPa (3 bar).\n2.1 - Zapaljivi gasovi\nVodonik, Acetilen, Ppropan-butan\n2.2 - Nezapaljivi, neotrovni gasovi\nAzot, Argon, Helijum, Neon\n2.3 - Otrovni gasovi\nMetil-bromid, Insekticid gas,Sulfuril- fluorid\nZapaljive tečnosti su tečnosti ili smeše tečnosti koje na temperaturi od 50 °C imaju pritisak pare niži od 300 kPa ( 3 bara ), a tačku paljenja nižu od 60 °C.\nNafta i derivati nafte, boje i lakovi, alkoholi, aceton, razređivači,\nlepkovi u tečnom stanju, razne vrste kozmetičkih i farmaceutskih proizvoda, emajli….\nZapaljive čvrste materije su čvrste materije koje, kad su u suvom stanju, mogu lako da se zapale u dodiru sa plamenom ili varnicom (sumpor, celuloid, nitroceluloza, crveni fosfor i dr.), ali nisu sklone samozapaljenju.\nMaterije sklone samozapaljenju su materije koje se pale u dodiru sa vazduhom ili vodom bez posredstva drugih materija (beli i žuti fosfor, cinkovi alkili, otpaci, nitrocelulozni filmovi, sirovi pamuk, upotrebljene krpe i dr.).\nKlasa 4.3 - Materije koje u dodiru sa vodom stvaraju zapaljive gasove\nMaterije koje u dodiru sa vodom stvaraju zapaljive gasove su materije koje u dodiru sa vodom razvijaju gasove koji se pale u dodiru sa plamenom i varnicom (natrijum, kalijum, kalcijum, kalcijum-karbid, alkalni silicidi i dr.).\nOksidirajuće materije su materije koje, s obzirom na to da same po sebi nisu zapaljive, mogu, dodajući kiseonik, prouzrokovati ili pospešiti zapaljenje druge materije, materijala ili predmeta koji sadrže te materije (hloridi, perflorati, vodeni rastvor vodonik-super-oksida, peroksidi alkalnih metala i njihove smese i dr.).Dakle, od ovih materija pojačan je rizik od zapaljenja\nOrganski peroksidi su organske materije koje sadrže bivalentnu -O-O- strukturu i mogu se smatrati derivatima vodonik peroksida, gde su jedan ili oba vodonikova atoma zamenjeni organskim radikalima. Organski peroksidi skloni su egzotermnom raspadanju na normalnim ili povišenim temperaturama. Raspadanje se može ubrzati zagrevanjem (toplotom), dodirom s nečistoćama (npr. kiselinama, spojevima teških metala, aminima), trenjem ili udarcem. Brzina raspadanja raste s temperaturom i menja se stvaranjem organskog peroksida. Rezultat raspadanja može biti razvoj štetnih ili zapaljivih gasova ili para. Za određene organske perokside treba kontrolisati temperaturu kod prevoza. Neki organski peroksidi mogu se raspadati eksplozivno, posebno ako su u zatvorenoj posudi. To se može sprečiti dodavanjem razređivača ili korišćenjem odgovarajuće ambalaže. Mnogi organski peroksidi snažno gore. Treba izbegavati dodir organskih peroksida s očima. Neki organski peroksidi mogu prouzrokovati ozbiljna oštećenja , čak i posle kratkotrajnog dodira, ili razaranje kože.\nKlasa 6.1 - Otrovi\nToksične materije ili uprošćeno Otrovi, obuhvataju materije za koje se zna, na osnovu iskustva ili u odnosu na rezultate ispitivanja na životinjama, da u srazmerno malim količinama tokom jednog ili kratkotrajnog delovanja mogu štetno delovati na ljudsko zdravlje ili prouzrokovati smrt udisanjem, preko kože ili kroz usta.\nPrema ADR-u, infektivne materije su materije koje su poznate ili se sa sigurnošću očekuje da sadrže patogene materije. Patogene materije objašnjavaju se kao mikroorganizmi (uključujući bakterije, viruse, riketsije, parazite, gljivice) i drugi agensi, kao što su prioni koji prouzrokuju oboljenja ljudi ili životinja.\nRazvrstane su kao :\nI1 infektivne materije koje utiču na ljude;\nI2 infektivne materije koje uteču samo na životinje;\nI3 klinički otpad;\nI4 biološke materije.\n(sveža nesoljena ili usoljena koža, otpaci životinjskog porekla, iznutrice, žlezde, fekalije, klinički -medicinski otpad i dr.). .\nRadioaktivni materijal je svaki materijal koji sadrži radionukleide kod kojih i aktivnost koncentracije i ukupna aktivnost u pošiljci prelazi vrednosti karakterističene za svaki materijal posebno.\nKontaminacija je prisustvo radioaktivnih materijala na površini u količini iznad 0.4 Bq/cm2 za beta i gama emitere i manje otrovne alfa emitere, ili 0.04 Bq/cm2 za sve ostale alfa emitere.\nPod pojmom klase 8 su materije i predmeti koji sadrže materije koje svojim hemijskim delovanjem napadaju površinu kože ili sluzokože s kojima dolaze u kontakt ili u slučajnom kontaktu mogu oštetiti ili uništiti ostale predmete ili prevozna sredstva. Pojmom ove klase, takođe, su obuhvaćene ostale materije koje stvaraju korozivnu tečnost, samo u prisustvo vode, ili ispuštaju korozivnu paru ili maglu u prisustvu vlage iz vazduha. (sumporna kiselina, azotna kiselina, brom, mravlja kiselina, natrijum-hloroksid i dr.).\nOstale opasne materije su materije koje za vreme prevoza predstavljaju opasnost, a koje se ne mogu svrstati u klase od 1 do 8 (azbest, suvi led, magnetni materijali, litijumske baterije, otpadni materijali van infektivnih sl.).\n*Opasnim materijama smatraju se i sirovine od kojih se proizvode opasne materije i otpad, ako imaju osobine tih materija.


Završena berba: “Jungić” vina kreću ka Evropskoj uniji Završena berba: "Jungić" vina kreću ka Evropskoj uniji\nObjavljeno: 14. 10. 2019 u 13:45h\nOvogodišnja berba u Markovcu kod Čelinca, u vinogradima “Jungić” je završena. Berba je započela biranjem grozdova popularnog “šardonea”, još početkom septembra, a završila je proteklih dana, sa “cabernet sauvignon-om”.\nObrano 20.000 čokota\nVeliko je ovo prostranstvo vinograda i trebalo je obrati plodove sa oko 20.000 čokota, što je “lijep komad” i za neke mnogo vinogradarskije krajeve od Krajine.\n25.000 kg grožđa: Urod umanjen, ali kvalitetan\nUbrano je oko 25.000 kilograma grožđa, što je oko 60 posto od očekivanog roda i prinosa, ali je zato kvalitet grožđa- odličan. Ovako umanjeni prinosi posljedica su obilnijih kiša i slabije oplodnje na nekim sortama u vrijeme cvatnje, ali i ekstremno visokih temperatura i suša u fazi zatvaranja i sazrijevanja grozdova. No, ovo je već priča za agronome i enologe, a ono sto mnogo više zanima konzumente je gotov proizvod- vino.\nJungić ima lijepe vijesti\nE, tu “Jungić” ima lijepe vijesti. S ponosom su mjesec novembar proglasili mjesecom početka promocije novih linija vina, i to:\n“Cabernet 2015” , “Šikar” 2015” i “Vranac 2015” , kao i bijelog vina “Tamjanika premium 2018”.\nPromocija “Cabernea 2015” , koji je dobio srebrnu medalju na “Decanter WWA 2019” i “Tamjanike Premium 2018”, već je održana.\nEU kreće od Slovenije\nBila je to promocija na Brdu kod Kranja i u Ljubljani, u organizaciji Vinoteke “Balkanika”, pa će i izvoz ovih vina najprije krenuti preko Slovenije za Evropsku uniju.\nPremium vina, izuzetnog kavaliteta, dobijena su od probranih bobica sa visokim procentom šećera, uz primjenu zahtjevnih metoda školovanja vina i njihovog sazrijevanja u najboljim barrique bačvama, od francuskog i američkog hrasta.\nNova prepoznatljivost našeg kraja\nDakle, tržište Evropske unije otvara se za vina iz vinarije “Jungić” i to je zasigurno, lijepa vijest, kako za ovu vinarsku priču, tako i za čitavu našu regiju, koja polako postaje prepoznatljiva i po kvalitetnim vinima.


Predrag Ličina - "Bljuzga u praskozorje" (Partizanska knjiga, 2019)\nAuthor Topic: Predrag Ličina - "Bljuzga u praskozorje" (Partizanska knjiga, 2019) (Read 470 times)\n« on: 22-02-2019, 16:05:12 »\nJesenski & Turk su izdali hrvatsko a Partizanska knjiga srpsko izdanje SF zbirke reditelja Predraga Ličine BLJUZGA U PRASKOZORJE. Zbirku čine tri novelete sa jakim uplivom naučne fantastike, pre svega satiričnog karaktera.\n"Humor, kad je dobar i značajan, mora u sebe da uključi i političku dimenziju, odnosno da bude satira. Bez tog začina koji je direktno umešan i upleten u stvarnost nema prevratničke moći, nema da tako kažemo revolucionarnog potencijala. Upravo to čini tri humorističke novelete Predraga Ličine izvrsnim štivom. One uspešno kombinuju ono što je već dugo vremena (od nenadmašnog Briksijevog prevoda Alana Forda) karakteristika mainstream hrvatskog i regionalnog humora, dakle jezik, komedija situacije i naravi, ali i vrhunska politička invektiva koja, opet, na ovim prostorima zapravo uvek predstavlja čist vapaj zdravog razuma kontra factuma i fatuma."Vladimir Arsenić\nBljuzga u praskozorje Predrag Ličina žanr: priče\npogovor: Vladimir Arsenić i Srđan Srdić\nbroja strana: 216\ndimenzije: 20x13,5 cm\nRe: Predrag Ličina - "Bljuzga u praskozorje" (Partizanska knjiga, 2019)\n« Reply #1 on: 15-03-2019, 23:16:27 »\nOdluka mejnstrim izdavača da izda zbirku BLJUZGA U PRASKOZORJE Predraga Ličine dovela nas je u paradoksalnu situaciju da njihovi prijatelji-kritičari ne umeju baš tačno da objasne kakvo štivo je izašlo a valjalo ga je hvaliti. Otud su sve puff piece pohvale išle u smeru da je reč o politički angažovanom humoru, da je to fantastika koja govori o nama, da se bavećći budućnošću zapravo bavi sadašnjošću itd. To su sve opšta mesta kojima je mejnstrim književna scena, naslonjena na državne i inostrane donacije pokušala da artikuliše zašto se i ova knjiga može pridružiti njihovom izdavačkom korpusu.\nOsim tragikomičnog pokazatelja da Arsenić, Pančić i družina mogu hvaliti “svoje” i kada za to nema argumenata, dobili smo i utisak da oni baš i nisu shvatili šta su objavili i čitali od svojih hrvatskih kolega.\nA zapravo, BLJUZGA U PRASKOZORJE stoji kao deo jedne dobro poznate tradicije hrvatske satirične fantastike čiji je naizrazitiji predstavnik od najranijih dana bio Predrag Raos (premda njegova kanonska dela po meni ne spadaju u ovaj segment) a najupečatljiviji aktuelni pisac je Zoran Krušvar. Dakle, sve ovo su Raos i Krušvar postavili a Ličina je došao i na svoj način se nadovezao na njihove temelje.\nNjegova fantastika je obeležena jakim dozama potrebe da se komentariše dnevna politika i nalazi se u pozadini, kao svojevrsni kostur ovih rukopisa, i u tom pogledu bliska refernca je TAJNA PIRANSKOG ZALIVA Predraga Raosa. Kod oba pisca imamo intirgantne SF postavke u senci nekih dnevnoplitičkih peckanja, i njihovo preplitanje koje je kod Ličine učinjeno autnetičnim njegovom apartnom dramaturgijom.\nJedan od argumenata koje su u “prijateljskim prikazima” knjige navodili autori puff pieceova jeste i to da Ličina ovde donosi kinematografski pristup, kako su ovo nesnimljeni filmovi i ta procena ne može biti dalje od istine. Naime, Ličinina postavka dramskih situacija u svojoj stilskoj simplifikovanosti nesumnjivo jeste bliska nekom dramskom tekstu utoliko što on kao pisac-početnik još uvek preza od korišćenja intorspekcija, digresija, retrospekcija itd. ali sam ritam dešavanja, sama stuktura tih “scena” potpuno je nefilmična i izuzetno daleka od narativne efikasnosti koju film podrazumeva. U izvesnom smislu, ako bismo već gurali Ličinu u pravcu nekog dramskog pisanja, onda njegove situacije i dijalozi pre deluju teatralno nego filmično, sa dijalozima koji se vrte u krug, junacima koji često godoovski proživljavaju svoj besmisao itd.\nTo godoovsko vrćenje u krug možda ponajviše i smeta u prvoj priči CRNAC U OLUJI gde vrlo zanimljivu premisu, Ličina guši beketovskim naglašavanjem situacije da bi onda u raspletu koji ima karakteristike vrhunske epizode TWILIGHT ZONEa ispao šturiji nego što treba. Istovremeno, CRNAC U OLUJI samo i isključivo na nivou premise deluje kao održiv koncept za nekakav verovatno kratkometražni film, na tragu Serlingovog televizijskog klasika.\nSredišnja priča VODA U KUGLI kao krunski nedostatak upravo ima osećaj da je nastala bez plana, u nekakvom automatskom pisanju, bez jasno razrađenog sinopsisa, metodom gomilanja i suštinskog ponavljanja ideja u kome “društvena kritika” postaje sama sebi svrha, a razrešenje priče koje je efektno dolazi više iz potrebe da se sve nekako završi nego što proističe iz onoga što je do tada postavljeno.\nKonačno naslovna priča BLJUZGA U PRASKOZORJE deluje kao najzrelije i najosmišljenije ostvarenje u ovom triptihu, i u njoj se javlja zapravo samo jedan problem koji provejava u sve tri priče - naime, Ličina na čudan način od svih junaka u pričama nepogrešivo bira one najmanje zanimljive za protagoniste, što u spoju sa izrazitom distancom pisca u odnosu na temu i nespremnošću da unese ialo ličnog u dešavanja, čini sve ovo uporedo duhovitim i potpuno hladnim. Samo u BLJUZGI, iako na delu imamo možda dva najslabija od slabih glavnih likova, pisac pokazuje neku vrstu emotivne investicije u junake.\nBLJUZGA U PRASKOZORJE je obećavajući prozni debi pre svega zato što pokazuje da Ličina ima izrazitu imaginaciju na poju fantastike, i vrhunsku lucidnost kad je reč o refleksiji društvenih događaja. Ono na čemu međutim mora da radi su karakteri i to ne u pogledu tehnike pisanja koliko u pogledu ličnog odnosa i piščeve investicije u njih. Naptosto, kada se sve tretira kao šala onda je čitaocu odbojno da čita duže prozne forme jer one ipak zahtevaju neku dublju emotivnu kopču sa junacima. Uostalom, šale ne bi bile kratka forma da su bile održive u dužoj.\nBLJUZGA U PRASKOZORJE ima svoje preteče ali nema puno svojih savremenika, pa stoga smatram da se ova zbirka uprkos svim igraničenjima već od izlaska nameće kao jedno od bitnih žanrovskih proznih ostvarenja na prostoru bivše SFRJ. Njen humor i piščeva harizma, sasvim sigurno mogu mobilisati čitalačku publiku iz oba tabora, i mejnstrim i žanrovskog, ali najpre u ovom drugom BLJUZGA može ostaviti dublji trag.\nČinjenica da se bavi Srbima i Hrvatima, tranzicionim društvima i strahom od Drugoga, sasvim sigurno čini ovu zbirku seksi štivom za profesionalne antifašiste među književnicima. Ipak, ono što je ovoj knjizi potrebno daće joj urednik koji se čitalački ne zadovolji prvim pomenom konflikta Srba i Hrvata već doterivanjem rukopisa do tačke u kojoj je pisac potpuno investiran a čitalac emotivno uvezan. To je ono što je potrebno Ličini kao piscu da bi ostavio dublji trag.


EU skinula Srbiju i Crnu Goru sa liste bezbednih zemalja | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 14.07.2020 / 17:51\nTo će se dogoditi na najmanje dve sedmice, javlja dopisnik Tanjuga iz Brisela.\nSrbija je, zajedno sa Crnom Gorom, skinuta sa liste Saveta EU zbog pogoršane epidemilološke situacije u zemlji.\nDodaje se da će se o mogućnosti otvaranja spoljnih grabica EU za građane Srbije razgovarati ponovo za dve nedelje.\nU Savetu EU naglašavaju da preporuka ”nema zakonski karakter”, a da su zemlje članice ”odgovorne za primenu sadržaja preopruke”.\nU Evropskoj komiisji objašnjavaju da su restikcije za putovanja u nadležnosti zemlja članica koje mogu da odluče za koje će zemlje sa usvojene liste otvoriti svoje granice, ali i koje će mere ( karantin, samoizolacija ili testovi) pimenjivati na putnike kada je u pitanju zaštita javnog zdravlja,\nTagovi: Evropska unija, Schengen, bezbedne zemlje\nPlenković: Zabranjujemo rad nedjeljom, male tvrtke više neće plaćati HGK\nZAGREB - "Prihodi bi se smanjili za 60-ak milijuna kuna, a nadomjestio bi se prihodima HGK na tržištu ili sredstvima iz pojedinih resora na koja se naslanjaju aktivnosti HGK. To bi podrazumijevalo i racionalizaciju broja zaposlenih u HGK", rekao je Plenković.\nNEW YORK - Pandemija koronavirusa koja je u potpunosti promijenila život cijelog svijeta u posljednjih više od godinu dana sigurno neće biti okončana ove godine. Bez obzira na to što je trenutačno u većini svijeta počelo cijepljenje, a neke se zemlje mogu pohvaliti i prilično dobrim rezultatima obuzdavanja zaraze.\nZAGREB - Sanitarna inspekcija Državnog inspektorata dala je negativno mišljenje za izdavanje Uporabne dozvole za žičaru Sljeme, uz obrazloženje da investitor nije predočio dokaz o mjerenju buke.


Biković u potrazi za najboljim "neuspelim osmehom"! | Mondo Portal\nMilos Bikovic izazov\n29. maj, 15:30\nBiković u potrazi za najboljim "neuspelim osmehom"! 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.04.2020. / 20:23\nAutor Izvor mondo.rs Katarina Bojović 27.04.2020. / 20:23\nHoćete li učestvovati?\nMiloš Biković podelio je sa svojim pratiocima svoju "neuspelu" fotku na Instagramu, a potom pokrenuo novi izazov.\n"Hteo sam da se nasmejem ali nisam mogao da otvorim oči od sunca. Evo šta je ispalo... Kačimo neuspele osmehe na stori tagujte me!" napisao je on i dodao da će deset najboljih fotografija objaviti na svom storiju.\n"Za tri godine ću održati koncert u Areni, ja to mogu!"\nOva slika je uspešno nasmejala njegove pratioce, a koji neuspeli osmesi će mu se najviše dopasti ostaje da vidimo.\n28.04.2020. / 09:34\nNe znam za vas, ali meni se Biković popeo na glavu...\n28.04.2020. / 01:07\n27.04.2020. / 22:55


Četka za pranje automobila\nCetka za pranje automobila za samousluzne autoperionice. POGLEDAJTE SVE MOJE ...\nDetaljno pranje motora 034 Kragujevac\nDetailing motornog prostora je proces estetskog čišćenja motora automobila koji ...\nProdaje se ili izdaje sa lokacijom razradjena SAMOUSLUŽNA AUTOPERIONICA ...\nDubinsko pranje Beograd\nPerionica Lukić nudi Vam uslugu dubinskog pranja vozila. Cena za ...\nPotreban iskusan radnik za pranje auta. .. uslovi odlicni\nKOCH - Sredstvo za ekspres predpranje vozila 33l\nKOCH - Sredstvo za ekspres predpranje vozila 33l #0261033 ...\nSredstvo sa visokom koncentracijom, bez fosfata, alkalno sredstvo sa ...\nJumbo-Vac Sunđer Za Pranje\nVišenamenski upotrebljiv, kompaktni sunđer od poliuretanske pene za pranje ...\n4.119.595 oglasa | 2.390.379 korisnika


pink.rs | POMERAMO GRANICE: Srbija pratila jutarnji program TV Pink i intervju sa predsednikom Vučićem\nPOMERAMO GRANICE: Srbija pratila jutarnji program TV Pink i intervju sa predsednikom Vučićem\nPink je najgledanija komercijalna televizija, daleko ispred konkurencije, a na manje od 1% razlike u odnosu na Javni servis Srbije. Pored ovoga, Pink je ostvario daleko bolje rezultate i u posebnim grupama gledalaca, gde se ističe ženska populacija, ali i gledaoci u urbanim sredinama.\n„Novo Jutro“ u danu iza nas najgledaniji je jutarnji program u Srbiji, uključujući i jutrani program na Javnom servisu. Više od 22% publike pratilo je redizajnirani jutarnji program, u kom je, između ostalih, gostovao predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Nacionalni dnevnik“ pratilo je 1.200.000 gledalaca, a „Popodnevni dnevnik" je u samom vrhu liste gledanosti.\nTradicionalno serijski program TV Pink, prati verna Pinkova publika. Serije „Zabranjena Ljubav“ i „Istanbulska nevesta“ nalaze se u deset najgledanijih formata u danu, dok je u vanrednom terminu, naša publika pratila „Zadrugu Izbor potrčka”.\nVeliki deo auditorijuma, bio je uz humanitarni šou program „Kuća od srca“ koji se zahvaljujući armiji od 1.200.000 gledalaca našao među deset najgledanijih emisija na svim televizijama.\nNeverovatnih 24% udela u gledanosti ostvarila je emisija „Ami G“ u kojoj je posle duže pauze gostovala Jelena Karleuša, te je ujedno emisija Ognjena Amidžića najgledanija zabavna emisija u danu.\nUspešan dan znači i uspešan nastavak nedelje. Hvala na poverenju. Vaš Pink.


Za tri mjeseca u BiH likvidirane 124 firme | Portal 072info\nU BiH je u prvom tromjesečju ove godine pokrenuto 60 stečajnih postupaka, što je za osam više u odnosu na isti period prošle godine, pokazuju podaci agencije LRC, koja posjeduje informacije o računima svih pravnih lica na teritoriji BiH. U isto vrijeme, zaključen je 31 stečajni postupak, što je za 19 manje u odnosu na uporedni period, dok je u prva tri mjeseca ove godine odbijeno 45 stečajnih postupaka.\nPodaci ove agencije pokazuju i da je najviše stečajeva na početku ove godine otvoreno u oblastima gradnje stambenih i nestambenih zgrada, posredovanja u trgovini raznovrsnim proizvodima, te u trgovini drvetom, građevinskim materijalom i sanitarnom opremom.\n“Po broju otvorenih, ali i zaključenih stečajnih postupaka ‘lider’ je Sarajevo, što je i razumljivo, s obzirom na to da tamo egzistira najveći broj privrednih subjekata. Dalje slijede Tuzla, Banjaluka, Bijeljina, Gračanica i Trebinje, a po broju zaključenih stečajeva na listi su redom Gračanica, Tuzla, Zenica i Gradačac”, naveli su iz agencije LRC. Sa druge strane, iz ove agencije ističu da je u prvom kvartalu ove godine u BiH otvoreno 213 likvidacionih postupaka, što je za četiri više u odnosu na isti period prošle godine.\nU istom periodu zaključene su 124 likvidacije, što je mnogo manje od 408 zaključenih likvidacionih postupaka u prva tri mjeseca prošle godine, kada je samo u januaru zaključeno 307 likvidacija. Inače, devet likvidacija je u tom periodu obustavljeno. Kao i u slučaju stečaja, po broju likvidacija vodi Sarajevo. Nakon njega, najviše likvidacionih postupaka otvoreno je u Tuzli, Banjaluci, Mostaru, Zenici, Visokom, Tešnju, Trebinju, Živinicama i Bihaću, dok po broju zaključenih likvidacionih postupaka slijede Tuzla, Mostar, Zenica i Široki Brijeg.\nGledano prema privrednim granama, likvidacioni postupci su najčešće otvarani u djelatnosti restorana i ostalih objekata za pripremu i usluživanje hrane, putničkom prevozu robe i nespecijalizovanoj trgovini na veliko, dok ih je najviše zaključeno u gradnji stambenih i nestambenih zgrada, te nespecijalizovanoj trgovini na veliko i trgovini na malo odjećom u specijalizovanim prodavnicama. Iz ove agencije pojašnjavaju da je stečaj zakonski definisan kao postupak kojem je svrha spasavanje firme i zbog toga se nastoji sačuvati imovina, a prije svega oprema za rad, dok u likvidaciji sve što neka firma posjeduje ide “na doboš” radi namirenja dugovanja.\nNažalost, ističu da zbog neinformisanosti i predrasuda domaći preduzetnici na sve moguće načine pokušavaju izbjeći stečaj kao oblik ozdravljenja firme. Na taj način, umjesto ozdravljenja, započinju agoniju koja, gotovo po pravilu, završava likvidacijom i gašenjem preduzeća. A stečaj i likvidacija, kažu, nisu isti postupci, kako ni formalno, tako ni prema pravilima po kojima se sprovode. “Likvidacioni postupak se sprovodi nad pravnim licem i služi potpunom namirenju svih povjerilaca unovčavanjem imovine, ovdje nije pretpostavka insolventnost privrednog subjekta kao što je slučaj sa stečajem”, rekla je Sabina Mašović, direktor Pravne službe LRC-a.\n“Poslovni ljudi moraju shvatiti da stečajni postupak znači stvarnu dijagnozu problema firme i odgovor na pitanje da li firma sa svojom trenutnom koncepcijom može nastaviti na tržištu djelovati i dalje ili tako više ne ide, jer je potrebna korjenita revizija kako organizacije, tako i djelovanja firme”, rekao je Vranac i dodao da to treba shvatiti kao pomoć rukovodstvu firme, a ne kao sankciju radi neuspješnog poslovanja. Izudin Kešetović, profesor Ekonomskog fakulteta u Tuzli, rekao je da je generalno gledano, nelikvidnost najveći problem privrede u BiH, posebno realnog sektora, koji generiše opšte stanje. On je istakao da bi nadležni, ukoliko to žele, mogli promijeniti to stanje kroz oživljavanje poslovnih aktivnosti i podsticanje restrukturiranja, a uz aktivnu poslovnu politiku.\n31 stečajni postupak zaključen u periodu januar\nmart 9 likvidacija obustavljeno\nFacebook uveo program koji pomaže slijepim osobama


"...SSP sadrži odredbe o saradnji u oblasti veterinarske i fitosanitarne politike..."\n"...nadležnost u oblasti sigurnosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike..."\n"...Za inspekcijski nadzor nadležni su svi nivoi vlasti..."\n"...Republika Srpska osporava određene nadležnosti i propise na državnom nivou..."\n"...Bosna i Hercegovina mora poboljšati usklađivanje pravnih propisa u cijeloj zemlji i izbjeći preklapanje nadležnosti..."\n"...Potrebno je usvojiti državnu strategiju za laboratorijska ispitivanja uzoraka..."\n"...U oblasti opšte sigurnosti hrane, pravila u oblasti sigurnosti hrane i posebnih pravila za hranu za životinje..."\n"...Regulatorni okvir u oblasti veterinarske politike..."\n"...Bosna i Hercegovina provodi aktivnosti u cilju kontrole, sprečavanja i iskorjenjivanja zaraznih bolesti životinja..."\n"...Potrebno je unaprijediti službenu kontrolu registracije i identifikacije životinja, uključujući kontrolu tržišta stoke..."\n"...Što se tiče stavljanja na tržište hrane za ljude, hrane za životinje i nusproizvoda životinjskog porijekla..."\n"...Subjektima u poslovanju s hranom je potrebna obuka o posebnim zahtjevima EU u pogledu sigurnosti i kvalitete..."\n"...Pravni okvir koji reguliše fitosanitarnu politiku..."\n"...Registracija relevantnih proizvođača, uvoznika, izvoznika i distributera u jedinstveni fitoregistar se uredno odvija..."\n"...Što se tiče genetski modifikovanih organizama..."\n"...Bosna i Hercegovina ima Vijeće za GMO koje djeluje u savjetodavnom i nadzornom kapacitetu..."\nHigijenksa pravila EU u proizvodnji prehrambenih proizvoda osiguravaju visok nivo sigurnosti hrane. Zdravlje i dobrobit životinja i sigurnost hrane životinjskog porijekla su zaštićeni, zajedno sa kvalitetom sjemena, sredstvima za zaštitu bilja, zaštitom od štetnih organizama i ishranom životinja.\nSSP sadrži odredbe o saradnji u oblasti veterinarske i fitosanitarne politike, posebno u cilju ispunjavanja odgovarajućih zahtjeva EU i podrške postepenom usklađivanju propisa i praksi Bosne i Hercegovine sa pravilima i standardima EU.\nPrema ustavnom i pravnom okviru, nadležnost u oblasti sigurnosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike imaju državni nivo, entiteti, kantoni i Brčko distrikt. Državni nivo je usvojio propise u svim podoblastima ovog poglavlja (pitanja sigurnosti hrane, veterinarstva i fitosanitarna pitanja). Propisi usvojeni na državnom nivou primjenjuju se u entitetima, kantonima i Brčko distriktu zajedno sa njihovim propisima koji regulišu određena pitanja iz ovog poglavlja.\nGlavna nadležna tijela na državnom nivou su Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Ured za veterinarstvo i Uprava za zaštitu zdravlja bilja (posljednja dva su upravne organizacije u sastavu Ministarstva) i Agencija za sigurnost hrane. Na entitetskom, kantonalnom i nivou Brčko distrikta, pitanjima iz ovog poglavlja bave se ministarstva i Odjeljenje zaduženo za poljoprivredu. Za inspekcijski nadzor nadležni su svi nivoi vlasti.\nRepublika Srpska osporava određene nadležnosti i propise na državnom nivou u oblasti sigurnosti hrane, veterinarskih i fitosanitarnih pitanja. Iz tog razloga, posljednjih godina nije vršeno dalje usklađivanje zakonodavstva na državnom nivou sa acquis-em.\nPravni okvir na državnom nivou čine zakoni o hrani (2004), genetski modifikovanim organizmima (2009), veterinarstvu (2002), zaštiti i dobrobiti životinja (2009), zaštiti zdravlja bilja (2003), fitofarmaceutskim sredstvima (2004), sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka (2005) i zaštiti novih sorti bilja (iz 2010. godine, sa izmjenama i dopunama iz 2013.). Osim toga, entiteti i neki kantoni imaju svoje propise kojima se utvrđuju politike i načini provedbe. Bosna i Hercegovina mora poboljšati usklađivanje pravnih propisa u cijeloj zemlji i izbjeći preklapanje nadležnosti. Institucionalno uređenje i funkcije i odgovornosti centralnih nadležnih organa, u oblasti sigurnosti hrane, veterinarstva te fitosanitarne oblasti, moraju se dodatno ojačati kako bi se osigurao potpuno funkcionalan komandni lanac, koordinacija i razmjena informacija, posebno za službene kontrole, procjenu rizika i upravljanje krizom.\nDržava ima ovlaštene laboratorije za vršenje službenih laboratorijskih ispitivanja za sanitarnu i fitosanitarnu kontrolu. Institut za akreditiranje Bosne i Hercegovine akreditira ispitne laboratorije koje rade fizičko-hemijske, biološke i mikrobiološke analize vode, hrane za ljude i hrane za životinje. Kapacitet laboratorija i broj akreditovanih laboratorijskih metoda za dijagnostiku su generalno zadovoljavajući, ali ih je potrebno ojačati. U Bosni i Hercegovini ne postoji sistem nacionalnih referentnih laboratorija koji bi osigurao higijensku, veterinarsku, fitosanitarnu kontrolu, analizu hrane za ljude i hrane za životinje u skladu sa zahtjevima acquis-a. Država treba osigurati da taj sistem bude u potpunosti uspostavljen. Potrebno je usvojiti državnu strategiju za laboratorijska ispitivanja uzoraka, kako to zahtijeva sistem službene kontrole hrane za ljude i hrane za životinje.\nU oblasti opšte sigurnosti hrane, pravila u oblasti sigurnosti hrane i posebnih pravila za hranu za životinje, Bosna i Hercegovina je povećala izvoz određenog broja proizvoda u EU u skladu sa pravilima i zahtjevima EU. Država izvozi ribu, meso, krompir, mlijeko i mliječne proizvode, kao i kopitare (sportski konji za utrke) u EU. Osim toga, dopušteno je prevoziti govedinu i proizvode od goveđeg mesa kroz EU prilikom izvoza u treće zemlje. Bosna i Hercegovina ima u cilju postepeno usklađivanje sa zahtjevima EU za izvoz drugih roba, kao što su perad i jaja, te ostale kategorije mesa, kao što su goveđe, ovčje i kozje meso.\nRegulatorni okvir u oblasti veterinarske politike čine državni Zakon o veterinarstvu (2002) i Zakon o zaštiti i dobrobiti životinja (2009). BiH mora pojačati napore na daljem usklađivanju sa acquis-em, posebno sa propisima EU-a o zdravlju životinja i o upravljanju nusproizvodima životinjskog porijekla. Potrebno je provesti cjelodržavnu strategiju za upravljanje nusproizvodima životinjskog porijekla.\nBosna i Hercegovina provodi aktivnosti u cilju kontrole, sprečavanja i iskorjenjivanja zaraznih bolesti životinja. Provela je mjere kontrole životinja, uključujući mjere protiv bolesti kvrgave kože, bjesnila, bruceloze i tuberkuloze goveda. U zemlji nema registrovanih slučajeva bjesnila od 2015. godine. Nisu prijavljeni novi slučajevi bolesti kvrgave kože. Višegodišnji operativni programi za kontrolu i iskorjenjivanje bjesnila i bruceloze planirani su do 2022. godine. Potrebno je osigurati njihovu efikasnu provedbu. Potrebno je pojačati napore kako bi se osigurali održivi resursi za dugoročne mjere kontrole bolesti životinja. Sistem za prijavljivanje bolesti životinja i upravljanje informacijama o epidemijama zahtijeva nadogradnju kako bi postao potpuno funkcionalan. Kapacitet laboratorija, uključujući osoblje i opremu, generalno je zadovoljavajući, kao i broj akreditovanih laboratorijskih metoda za dijagnostikovanje bolesti životinja. Generalno, u zemlji postoje dvije referentne veterinarske laboratorije za određene vrste laboratorijskih ispitivanja za dijagnostikovanje zaraznih i parazitskih bolesti životinja, Veterinarski fakultet Sarajevo i Veterinarski institut Banja Luka, koji vrše usluge na odgovarajući način, ali potrebno je ojačati njihove kapacitete.\nPlan praćenja rezidua je izrađen i provodi se. Potrebno je unaprijediti sistem identifikacije, registracije, a naročito kontrole kretanja životinja, uključujući i centralnu bazu podataka, kako bi se osiguralo efikasnije planiranje i provedba relevantnih mjera za zdravlje životinja. Centralna baza podataka o registraciji i identifikaciji goveda generalno je zadovoljavajuća; ali potrebno je dalje poboljšanje, prije svega na dvostrukom obavještavanju o kretanju i izvještavanju o svim klaonicama. Ne postoji sistem registracije i identifikacije ovaca, koza i svinja, kao ni kopitara. Potrebno je unaprijediti službenu kontrolu registracije i identifikacije životinja, uključujući kontrolu tržišta stoke. Potrebno je unaprijediti kapacitete za inspekciju, a njihove operativne procedure moraju biti usklađene kako na nivou cijele zemlje tako i sa zakonodavstvom EU kako bi se poboljšala i kontrola unutrašnjeg trži%\nŠto se tiče stavljanja na tržište hrane za ljude, hrane za životinje i nusproizvoda životinjskog porijekla, zvanični sistem države za kontrolu hrane i hrane za životinje tek treba biti u potpunosti usklađen sa acquis-em i uredno proveden. Administrativni kapaciteti na svim nivoima su odgovarajući, ali su nedovoljni u pogledu inspekcijskih službi i potrebno ih je unaprijediti posebno u pogledu profesionalizacije osoblja i poboljšanja kvalitete rada inspekcijskih službi uvođenjem-međulaboratorijskih uporednih testiranja. Zakoni o hrani (2004) i veterinarstvu (2002) na državnom nivou i odgovarajuće izmjene i dopune Zakona o poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH trebaju se uskladiti sa acquis-em. Potrebno je osigurati potpunu provedbu higijenskog paketa na usklađen način u cijeloj zemlji.\nSubjektima u poslovanju s hranom je potrebna obuka o posebnim zahtjevima EU u pogledu sigurnosti i kvalitete. Bosna i Hercegovina na zadovoljavajući način provodi plan praćenja sigurnosti hrane. Potrebno je poboljšati plan upravljanja krizom i hitne operativne mjere u zemlji; potrebno je ojačati sistem procjene rizika, a održavanje baze podataka o sigurnosti hrane treba biti usklađeno u cijeloj zemlji. Bosna i Hercegovina u potpunosti učestvuje u sistemu brzog upozoravanja Evropske komisije za hranu i hranu za životinje (RASFF), provodi odgovarajuće inspekcije i izvještava Komisiju o rezultatima.\nPravni okvir koji reguliše fitosanitarnu politiku čini ratifikovana Međunarodna konvencija o zaštiti bilja (2003) i Međunarodna konvencija za zaštitu novih biljnih sorti (2017) i zakoni o zaštiti zdravlja bilja (2003), fitofarmaceutskim sredstvima (2004), sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka (2005) i zaštiti novih sorti bilja (2010).\nRegistracija relevantnih proizvođača, uvoznika, izvoznika i distributera u jedinstveni fitoregistar se uredno odvija, ali je potrebno pokrenuti izdavanje biljnih pasoša. Uspostavljen je program posebnog nadzora karantinskih štetnih organizmima na krompiru i u funkciji je upisivanje novih sorti u sortnu listu zemlje, dok šema sjemena OECD-a nije usvojena. Rad službenih dijagnostičkih laboratorija i službene kontrole uvoza treba biti usklađen sa acquis-em. Potrebno je povećati broj fitosanitarnih inspektora i ojačati njihove administrativne kapacitete. Principi integrisane zaštite bilja moraju se provoditi na usklađen način u cijeloj zemlji. Poljoprivrednim proizvođačima je potrebna obuka o zahtjevima i standardima EU za korištenje sredstava za zaštitu bilja i primjeni maksimalno dozvoljenih količina rezidua.\nŠto se tiče genetski modifikovanih organizama, Zakon o GMO (2009) predviđa podijeljene nadležnosti na državnom, entitetskom, kantonalnom i nivou Brčko distrikta. Zakon i njegovi provedbeni akti propisuju postupak i uslove za ograničenu upotrebu, prekogranični prenos, namjerno unošenje u okoliš i stavljanje na tržište GMO-a i proizvoda koji se sastoje, sadrže ili vode porijeklo od GMO-a. Inspekcijski poslovi se obavljaju na entitetskom, kantonalnom i nivou Brčko distrikta i u okviru administrativnih jedinica lokalne samouprave.\nBosna i Hercegovina ima Vijeće za GMO koje djeluje u savjetodavnom i nadzornom kapacitetu. Na osnovu potpisanog Protokola, Istituto Zooprofilattico Sperimentale delle Regioni Lazio e Toscana iz Rima, Italija, služi kao referentna laboratorija za Bosnu i Hercegovinu, s obzirom da BiH nema svoju referentnu ili ovlaštenu laboratoriju za ispitivanje, kontrolu i praćenje prisutnosti GMO u hrani za ljude i hrani za životinje.\nBosna i Hercegovina treba: (i) uskladiti domaće zakonodavstvo sa acquis-em i osigurati usklađenost pravnih propisa u cijeloj zemlji; (ii) poboljšati institucionalno uređenje kako bi se izbjeglo preklapanje nadležnosti; i (iii) ojačati lanac kontrole i koordinacije.\nBosna i Hercegovina je dostigla određen nivo pripremljenosti u oblasti sigurnosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike.\nU srednjoročnom periodu, država bi trebala dodatno uskladiti svoje sisteme službenih veterinarskih i fitosanitarnih kontrola sa pravilima EU, poboljšati institucionalno uređenje kako bi se izbjeglo preklapanje nadležnosti, te ojačati svoj lanac kontrole i koordinacije.\nuvede međulaboratorijska uporedna ispitivanja, poveća njihov administrativni kapacitet, a posebno kapacitet inspekcijskih službi i laboratorija;\nubrza pripreme za referentne laboratorije u zemlji, prije svega povećanjem akreditacije laboratorijskih metoda koje se koriste za higijensku, veterinarsku i fitosanitarnu kontrolu i analizu hrane za ljude i hrane za životinje;\nusvoji šemu sjemena OECD-a, prije svega za poljoprivredno sjeme i šumski materijal;\nodržava vakcinaciju sve dok se bjesnilo ne iskorijeni.


ŽELJKO CVIJANOVIĆ, NOVINAR KOJI JE PREDVIDEO BREGZIT I TRAMPA: SRBI, ČUVAJTE SE! 2017. je poslednja dobra šansa za RUŠENJE DRŽAVE!\nProf. dr MILADIN ŠEVARLIĆ OTKRIO ZASTRAŠUJUĆE\nPedi Ešdaun: „Ne dajte Srbiji u EU pre BiH, a


Veljavnost akcije: 31. 1.‐17. 10. 2022


Prelomna tačka: VUČIĆ STIŽE NA SEDNICU GLAVNOG ODBORA SNS! • HAPPYTV.RS\nPrelomna tačka: VUČIĆ STIŽE NA SEDNICU GLAVNOG ODBORA SNS!\nSednica Glavnog odbora SNS, na kojoj će biti doneta odluka o kandidatu Srpske napredne stranke na predstojećim predsedničkim izborima počeće u 17.30 časova, a njoj će, barem u jednom delu, prisustvovati i predsednik stranke i premijer Srbije Aleksandar Vučić\nPrema našim saznanjima, Vučić neće prisustvovati početku sednice, kojom će predsedavati potpredsednik Srpske napredne stranke Miloš Vučević , kako ne bi uticao na raspravu o kandidatima, ali će se partijskim kolegama pridružiti oko 18.30, kada bi trebalo da počne glasanje.\nSednica će biti održana u Centru Sava, iza zatvorenih vrata.\nKad je reč o navodnim direktnim kontaktima između njega i predsednika Srbije Tomislava Nikolića, kako saznajemo iz pouzdanih izvora, njih - nije bilo.\nTačno je samo da je Nikolić premijeru Vučiću preko posrednika poslao nekoliko poruka. Sadržaj tih poruka, nažalost, nismo uspeli da saznamo.


0 #1 mmcc 22-11-2012 20:30\nVrlo komplekno pitanje. Mislim da je izjava Don Hassler-a o uporedivosti života na MKS i Marsu pomalo euforična (što ne znači da nije smišljena). Na primer, danas je nejasno kako rešiti pitanje putovanja posade do Marsa, kao i boravka na Marsu, sa aspekta, recimo, ishrane, energije i medicine. Dalje, atmosferski pritisak 100 manji nego na zemlji, sa 95% CO2,...


Nabhan: Izrael se ponaša kao razmaženo dete koje nema ko da zaustavi\nVesti Autor:N1 Beograd13. maj. 202113:41 > 14:149 komentara\nPalestinski ambasador u Srbiji Mohamed Nabhan rekao je za N1 da se Izrael ponaša kao "razmaženo dete koje nema ko da ga zaustavi" i da je srž problema u tome da se ne dozvoljava osnivanje palestinske države, iako je to, kako je rekao, ranije dogovoreno i potpisani su sporazumi. U vezi sa premeštanjem ambasade Srbije u Jerusalim, Nabhan kaže da očekuje da se to ne dogodi, jer je "Jerusalim okupirani grad".\nAmbasador Izraela u Srbiji Jahel Vilan izjavio je ranije istog dana za N1 da situacija u vezi sa sukobom sa Hamasom još ne zahteva posredovanje u smirivanju tenzija i da će do toga doći kad Izrael ostvari vojne ciljeve. On je pojasnio da se to odnosi na eliminisanje mogućnosti slanja projektila na Izrael i odvraćanje Hamasa od takvih akcija u budućnosti. Vilan je optužio ekstremističku islamističku organizaciju da je “baš briga” za civilne žrtve sa obe strane.\n13. maj. 2021 14\n14. maj. 2021 59\n„Ja sam pratio razgovor sa ambasadorom Izraela, meni se čini da je sve to zaobilazno, da Izrael pokušava da leči rat jednom tabletom aspirina. Postoji srž problema, a to je izraelska okupacija. Neka okončaju okupaciju naših teritorija i sve će biti u redu“, kazao je Nabhan u emisji N1 Studio Live.\nKako dodaje, Palestinci su sa Izraelom postigli sporazum 1993. godine, prema kome je, kaže, trebalo da osnuju svoju državu na zapadu, u oblasti Gaze, ali do toga nikada nije došlo.\n„Ni 1947. – kada je doneta rezolucija o stvaranju dve države – izraelske i arapske“, navodi Nabhan i dodao da Izrael to ne dozvoljava.\nPalestinski ambasador kaže i da je situacija u delovima gde se vode borbe, teška.\n„I ne može se govoriti o dve jednake strane, Izrael koji ima moćno oružje, i druge strana koja, kažu, ima primitivno oružje. Dakle, Izrael ima pravo da se brani, a druga strana nema to pravo. Izrael baca raketa na najnaseljenije mesto na svetu, dva miliona ljudi živi na 350 km2, gde su tu vojni ciljevi, kao da ubacujete slona u staklenu kuću“, priča ambasador.\nMeđutim, izraelski zvaničnici vide to kao taktiku Hamasa, da koristi civile kao ljudski štit.\n„Ne može to tako da se kaže. Ja ne branim Hamas, ali gde drugde da se kriju? Ljudi deluju među svojim ljudima, nemaju bunkere, bilo gde da baciš bombu, one će da pogodi civile. Oni ruše nebodere, gađaju visoke zgrade. Ovo je peti rat u poslednjih 15 godina koje Izrael vodi protiv Gaze, treba naći rešenje, a ono je u miru, a ne u ratu“, naglasio je Nabhan.\nMi smo spremni za razgovore, dodaje.\nPostoje ugovori, amo ih treba realizovati, a ne svaki put kad Izrael dođe u krizu, jer nema vladu, dođe do sukoba, kazao je palestinski ambasador.\nI priznaje, i Palestinci su u krizi.\n„Svi mi živimo u jednoj vrsti krize. Treba da nađemo rešenje, oni nemaju vladu, ni odgovor na pitanje šta će sa samim sobom, a i šta će s nama. Mora da se sedne i da se nađe rešenje. Slažem se (sa izraelskim ambasadorom), ali gde je njegov odgovor – šta ćemo dalje? Na tom prostoru živi 14 miliona ljudi, šta ćemo za budućnost, to je osnovno pitanje, a ne Hamas“, izjavio je Nabhan.\nI Izraelci, dodaje, imaju svoje frakcije.\n„I oni imaju frakcije iz celog sveta, isteruju ljude iz njihovih kuća u Jerusalimu, ima li odgovora na to“, upitao je.\nNa pitanje postoji li mogućnost da se uskoro prekine nasilje, Nabhan odgovara: „Treba odmah obustaviti vatru. Ne znam ko treba da bude posrednik, UN, SB UN, Egipat, ali treba zaustaviti agresiju. To se zove agresija, nikako drugačije. Oni su skrenuli pažnju sa onoga što se dešava u Jerusalimu, između doseljenika i Palestinaca, treba naći odgovor na to etničko čišćenje koje oni sprovode tamo“.\nAmerički predsednik Džozef Bajden rekao je da Izrael ima pravo da se brani od napada iz pojasa Gaze.\n„To je njihov klasični stav, ali oni imaju najveći uticaj. Nadamo se da će biti malo realni i da gledaju ovde, da ima problem koji treba rešavati, a ne ko baca rakete, to je sve posledica. Izrael ne može da se odrekne uloge okupatora, da realizujemo taj ugovor koji smo rekli. Od 1983. godine smo pregovarali sa svim vladama, s Netanjahuom dva puta, i svaki put uz posredstvo Amerikanaca… Došli smo do nekig sporazuma, ali treba ih realizovati… A sporazum glasi da treba stvoriti palestinsku državu na zapadnoj obali pojasa Gaze, da se složimo oko toga“, izjavio je Nabhan.\nKaže i da su planirani palestinski izbori 22. maja, ali da Izrael nije dozvolio da dođe do izbora i u Jeruisalimu.\n„Oni su jednostrano proglasili Jerusalim za njihov glavni grad. Nemaju oni to pravo. Mi smo prihvatili da taj grad bude internacionalni grad, da bude pristupačan za sve vere, a pogledajte sad Jerusalim, on je okupirani grad, sa vojskom koja maršira ulicama“, kaže Nabhan.\nSagovornik N1 kaže i da je do sada u sukobima od ponedeljka poginulo 85 osoba, od toga više od 13 dece.\n„Treba stati i reći – ne može više tako, ovako ne ide, da svake dve, tri godine se lansiraju avioni i bacaju rakete. To Amerika treba da kaže, Izrael se ponaša kao razmaženo dete i nema ko da ga zaustavi“, rekao je Nabhan.\nOčekujemo od Srbije da poštuje Rezoluciju SBUN\nKomentarišući premeštanje ambasade DSrbije u Izrael, Nabhan kaže da očekuje da Srbija to ne uradi, jer je, kako je rekao, Jerusalim okupirani grad.\n„Razgovarao sam sa svima u Srbiji, sa svima onima koji imaju moć odlučivanja, mi smo protiv premeštanja ambasade u Jerusalim, jer je to okupirani grad. Postoji rezolucija SB UN 478, po kojoj je zabranjeno svim državama da naprave bilo šta u Jerusalimu. To nije dopustivo s naše strane“, naglasio je.\nI dodaje: „Mi sa Srb imamo prijateljske odnose, nadamo se da to neće uraditi. Podržavamo stav Srbije i Rezoluciju 1244 o Kosovu i očekujemo od Srbije isto“.


Kulturno-umetnički program RTS – a postavlja arhivske snimke predstava na YouTube kanal | Hoću u pozorište\nKulturno-umetnički program RTS – a postavlja arhivske snimke predstava na YouTube kanal\nKulturno-umetnički program RTS –a počeo je da postavlja na internet snimke pozorišnih predstava koje se nalaze u njihovoj arhivi. Na zvaničnom kanalu - RTS Kulturno-umetnički program - Zvanični kanal mogu se naći sve do sada postavljene predstave organizovane u jednu playlistu pod nazivom POZORIŠNE PREDSTAVE I TV TEATAR.\nKreativna spona između pozorišta i televizije postojala je još od samog osnivanja TV Beograd-a 1958.godine.\nTako postoji zapis da je prvi televizijski prenos pozorišne predstave obavljen 28.12.1958. godine. Bila je to predstava pozorišta Atelje 212 , „Ljubovnaja zavist čerez jedne cipele“ Joakima Vujića u adaptaciji i režiji Vladimira Petrića. Već 1959. prenošena je komedija Dragutina Dobričanina „Zajednički stan“ u izvođenju Beogradske komedije, a onda je sledio niz popularnih i značajnih pozorišnih predstava koje su, kao direktni prenosi, predstavljene televizijskom auditorijumu.\nNaravno, u tim pionirskim danima TV Beograd-a nije postojala mogućnost da se predstave snime, jer je prvi put magnetoskop korišćen 1961.godine (snimanje proslave 20 godina revolucije u Titovom Užicu, a zatim i snimanje Prve konferencije nesvrstanih u Beogradu iste godine). Tek kasnije magnetoskop je počeo da se koristi i za snimanje pozorišnih predstava, ali zbog hroničnih finansijskih problema i malog broja traka koje su bile u opticaju, uglavnom su se snimci brisali. Nažalost, tako je izgubljen dragoceni materijal o pozorišnim dometima polovine dvadesetog veka.\nPrvi sacuvani snimci datiraju iz 1967.godine. Namera je da se posetiocima You tube kanala predstavi deo bogate arhive RTS u okviru ovog žanra, a početni spisak će se sukcesivno dopunjavati.\nMeđu prvima će se postavljati najstariji snimci predstava Jugoslovenskog dramskog pozorišta, a zatim i ostalih teatara, poštujući princip kvaliteta i značaja za pozorišnu umetnost.


Zašto nam se višak kilograma uvek vraća? Što duže neka osoba ima prekomernu težinu, veći je rizik da gojaznost postane ,,nepovratna’’, kažu istraživači sa Univerziteta u Mičigenu i iz Nacionalnog saveta za nauku i tehnologiju (COINCET) u Argentini.\nNova studija na miševima, čiji rezultati su objavljeni u časopisu Journal of Clinical Investigation, otkrila je da što su životinje duže imale prekomernu težinu, manja je bila verovatnoća da će se osloboditi viška kilograma. Prema ovom izveštaju, gojaznost kod miševa postepeno zamenjuje ,,normalnu’’ telesnu težinu, usled čega ,,normalna’’ težina miševa postaje veća, bez obzira da li su na dijeti koja je prethodno bila uspešna u gubitku kilograma.\n,,Naš model pokazuje da je gojaznost delimično samoobnavljajući poremećaj i rezultati ukazuju na važnost rane prevencije u detinjstvu kako bi se sprečilo stanje čiji efekti mogu da traju tokom celog života’’, kaže dr Malkolm Dž. Lou, profesor molekularne i integrativne fiziologije i interne medicine.\n,,Naš novi model na životinjama će se koristiti da se utvrde razlozi zašto je za većinu odraslih osoba veoma teško da zadrže odgovarajuću telesnu težinu nakon dijete i pojačane fizičke aktivnosti."\nNa globalnom nivou, više od 500 miliona odraslih i 43 miliona dece su gojazni, a bolesti vezane za gojaznost su vodeći uzročnik smrtnosti koji se može sprečiti. Gojazne osobe imaju mnogo veće šanse da obole od hipertenzije, dijabetesa tipa 2 i bolesti kardiovaskularnog sistema. Jedno od najkorisnijih sredstava u studiji bio je novi model miševa ,,programiranih na gojaznost’’, jer je tako bilo lako pratiti životinje u različitim fazama studije i različitim životnim dobima jednostavnim okretanjem prekidača koji kontroliše njihov apetit. Okretanje prekidača kada su miševi tek prestali da sisaju ih je sprečavalo da jedu previše i postanu gojazni. Isto tako, miševi koji su uspeli da zadrže normalnu težinu do rane zrelosti samo kroz dijetu uspeli su da zadrže normalnu težinu čak i kada im je dijeta ukinuta. S druge strane, kada su miševi jeli previše i rano pokazali znake gojaznosti, više nikad nisu mogli da se vrate na početnu težinu, čak i kad su prestali da jedu mnogo ili kad su više vežbali. Rezultati ove studije pokreću pitanje dugoročnog uspeha unošenja manje kalorija i intenzivne fizičke aktivnosti.\n,,Ako se dozvoli da gojaznost potraje, vremenom organizam okreće prekidač koji ga reprogramira na veću telesnu težinu. Tačni mehanizmi koji do ovoga dovode još nisu poznati i potrebne su obimne dodatne studije kako bismo bolje razumeli zašto je povratak suvišnih kilograma skoro neizbežan’’, zaključuje Lou.\ngojaznost ishrana hrana dijeta\n⇐ Odnos obima struka i visine bolji od indeksa telesne mase\n11 korisnih saveta za uspešnu dijetu ⇒