NOVA UREDBA – I DALJE POTREBAN PCR TEST ZA DRŽAVLJANE SRBIJE – Radio Televizija Caribrod\nNOVA UREDBA – I DALJE POTREBAN PCR TEST ZA DRŽAVLJANE SRBIJE\n11/08/2020 11/08/2020 RT Caribrod\t0 Comments\tDimitrovgrad, nova Naredba ministra zdravstva o ulasku u Bugarsku\nOd danas, 11. avgusta, stupa na snagu nova Naredba ministra zdravstva o ulasku u Bugarsku, koja će ostati na snazi do 31. avgusta 2020. g.\nDozvoljen je ulazak na teritoriju Bugarske iz Ujedinjenih Arapskih Emirata bez negativnog PCR testa.\nPCR test nije potreban ni za osobe koje u Bugarsku dolaze iz država članica EU, Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Severne Irske, zemalja Šengenskog sporazuma (uključujući San Marino, Andoru, Monako i Vatikan), kao i iz Australije, Kanade, Gruzije, Japana, Novog Zelanda, Ruande, Republike Koreje, Tajlanda, Tunisa, Urugvaja, Ujedinjenih Arapskih emirata i Ukrajine. One ne moraju ni u 14-dnevni karantin.\nDržavljani Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Severne Makedonije koji u Bugarsku dolaze iz Srbije, odnosno Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Severne Makedonije i svih trećih zemalja (osim gore navedenih), moraju posedovati negativan PCR test, ne stariji od 72 sata .\nDokument kojim se potvrđuje negativan rezultat PCR testa treba da sadrži: 1) ime i prezime lica, ispisano kao i u putnoj ispravi; 2) podatke o laboratoriji koja je izvršila testiranje /naziv, adresu i dr. podatke za kontakt/; 3) datum kada je izvršeno testiranje; 4) latinicom ispisan naziv metoda testiranja (PCR) i negativan rezultat (Negative)\nDržavljanima Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Severne Makedonije, koji prolaze preko teritorije Bugarske bez zadržavanja, nije potreban negativan PCR test. Na ulasku u zemlju, oni su dužni da graničnu policiju obaveste da će samo proći kroz Bugarsku, kao i da navedu kuda idu.\n← EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA U OPŠTINI DIMITROVGRAD I DALJE JE STABILNA I POVOLJNA\nDIMITROV: PRVI NEGATIVAN TEST JEDINOG LICA SA KORONAVIRUSOM U DIMITROVGRADU →\nБАЛКАНСКИ СУТРА У МЕДОШЕВЦУ\n29/10/2016 RT Caribrod\t0\nATLETIČARKE BALKANA NA OTVORENOM PRVENSTVU U KRAGUJEVCU\nDačić: Od danas dozvoljen malogranični saobraćaj sa Bugarskom\n07/05/2020 07/05/2020 RT Caribrod\t0


Opština Lopare smještena je na sjeveroistočnom dijelu Republike Srpske.\nNalazi se u živopisnom krajoliku, gdje planina Majevica prelazi sa svojih visova ka Semberiji i Posavini.\nLopare su oduvijek bile centar tog dijela Podmajevice.\nRazglednicu ovog mjesta karakterišu šumoviti brdski prostori Podmajevice, te rijeka Gnjica sa brojnim malim pritokama.\nRado Savić, načelnik opštine Lopare kaže u intervjuu za Načelnik.net da su u 2021. godini uspjeli da se izbore sa svim izazovima, te da su prioritet bili zdravlje stanovništva i razvoj privrede.\nKraj svake godine je vrijeme kada se podvlači crta, kada rezimiramo rezultate i uspjehe ostvarene tokom proteklih 365 dana, ali i pravimo planove za narednu godinu. Možete nam reći u kojoj mjeri su ostvareni planovi i ciljevi koje ste postavili za 2021. Da li ste zadovoljni postignutim?\nSAVIĆ: U godini iza nas, uspjeli smo da se izborimo sa svim izazovima koji su stavljeni ispred nas, a prioritet je bio zdravlje stanovništva i razvoj privrede.\nO godini iza nas može se pričati mnogo, ali napredak i razvoj u svim oblastima se vidi na svakom koraku i taj trend će se sigurno nastaviti i u vremenu koje je pred nama.\nStabilna politička situacija u opštini i skupštinska većina, koju čine SDS i PDP, su neophodni za normalno funkcionisanje naše lokalne zajednice.\nEpidemija koronavirusa je svakako promijenila finansiranje, mogućnosti i uopšte funkcionisanje cjelokupnog sistema, na koji način se borite sa „korona krizom“?\nSAVIĆ: Nakon što se se dogodila epidemija korona virusa, koja je pokazala koliko izazova i problema treba riješiti u svim oblastima života, gdje je pored zdravstvenog najviše pogođen i sektor privrede, posebno je bila je ključna odluka napraviti pravilne procjene i planove daljeg funkcionisanja i razvoja lokalne zajednice. Možemo konstatovati da smo uspješno odolijevali izazovima tokom godine i među prvima ušli u proces vakcinacije stanovništva.\nOpština Lopare spada u izrazito nerazvijene opštine u Republici Srpskoj, međutim ekonomska situacija se u proteklom periodu znatno poboljšava. Kako se trenutno živi u Loparama?\nSAVIĆ: Donosili smo pravovremene mjere za privredni oporavak i kvalitetniji život građana.\nOpština je kroz ulaganje u infrastrukturu, asfaltiranje ulica, prilaza, puteva, izgradnji novih i obnovi starih objekata urbanizovala centar opštine saobraćajno povezala sa svim mjesnim zajednicama i poboljšala uslove života svih građana.\nDobre i iskrene namjere lokalne zajednice na privlačenju investitora u opštinu Lopare, transparentnost u radu, stvaranje povoljnog ambijenta doprinijele su povećanju privredne aktivnosti, novim zapošljavanjem i većem razvoju opštine.\nFabrika radijatora „Termal“ generator je privrednog razvoja opštine, koja je proširila privredne kapacitete i povećala proizvodnju. Nastavljeni su projekti zaustavljeni pandemijom korona virusa. Tu je i projekat izgradnje zaobilaznice, izgradnja hladnjače, farme koza i drugi projekti.\nU većini lokalnih zajednica posljednjih godina primjetan je pad broja stanovnika. Kakva je situacija u opštini Lopare? Kako zaustaviti migracije stanovništva ka većim sredinama?\nSAVIĆ: Opštinu Lopare, nažalost, nije zaobišao trend odlaska ljudi u inostranstvo, naročito mladih. Razlozi su prije svega nedostatak dobro plaćenih poslova, i uopšte slaba perspektiva u Republici Srpskoj i BiH u ovom trenutku. Mi kao lokalna zajednica činimo, da ono što je do nas, ispunimo sve, a to su dobri infrastrukturni uslovi, poboljšanje poslovnog ambijenta, stvaranje jedne poslovne klime, i vjerovatno smo uspjeli da u tom dijelu, da taj odlazak nije što masovniji. Nastavićemo da podstičemo razvoj privatnog biznisa, stambeno zbrinjavati lica koja su imala probleme sa oštećenjem kuća u klizištima, pomagati ugroženom stanovništvu, kao i ulagati u turizam, za koje ovaj prostor ima potencijal.\nPrirodni resursi kojim raspolaže opština Lopare su prije svega poljoprivredno zemljište, šume, a tu je svakako i izvorište termalnih voda. Koliko su ti resursi iskorišteni?\nSAVIĆ: Naš najveći resurs su obradive površine zemljišta naročito u sjevernom dijelu opštine, gdje mi to zemljište dajemo našim poljoprivrednim proizvođačima da ga obrađuju i onima koji ga kvalitetno obrađuju i vode računa o tim parcelama su i nagrađeni od lokalne zajednice, praktično minimalni zakup tih površina. Takođe, podižemo i voćarstvo na onom zemljištu koje je pogodno za tu vrstu poljoprivredne proizvodnje, a to su viši dijelovi na području naše opštine. Tu su još i šume koje su potencijal i šumsko gazdinstvo u Loparama. Solidno funkcioniše i dobro se gazduje šumama na Majevici, a uradili smo i radimo dosta na zaštiti autohtonih proizvoda, kao što je majevički sir zarac. Brendirali smo i majevičku rakiju, i dosta toga se planira, realizuje. Najveći šljivik, definitivno na Balkanu, nalazi se na našoj opštini, a uskoro se otvara i jedna od najvećih hladnjača kapaciteta 2 000 tona u regiji, tako da je poljoprivreda sigurno jedna oblast u kojoj ima dosta prostra za napredak.\nKoliko opština podržava razvoj voćarstva i povrtlarstva? Ne treba zanemariti ni sektor stočastva. Koliko se generalno ulaže u ruralni razvoj?\nSAVIĆ: Na području opštine Lopare zasađen je najveći voćnjak šljive u regiji na površini od oko 50 hektara i kao takav prestavlja primjer razvoja ove grane poljoprivrede. Pored toga investitor koji je podigao voćnjak, u prostoru nekadašnje Fabrike opekarskih proizvoda gradi hladnjače kapaciteta oko 2.000 tona, pakirnicu voća, a planira i da organizuje otkup šljive za izvoz u inostranstvo za čitavu regiju. Podrška razvoju stočarstva ogleda se u pomoći podršku proširenju kapaciteta pomoćnih objekata, prilaznim putevima. Treba istaći i da je u toku izgradnja mini fabrike za preradu kozijeg mlijeka, koju gradi investitor, koji trenutno živi u Fudžeri (UAE) i koji je izgradio farmu sa oko 100 koza.\nZnačajan pokazatelj razvoja lokalne zajednice predstavljaju domaće i strane investicije. Na koji način privući investitore?\nSAVIĆ: U poslednjih nekoliko godina na području opštine Lopare značajno je povećan broj investicija, od kojih bi izdvojio: Termal int Lopare, Đokić Metal, Fruktum čija ulaganja iznose više od 15 miliona KM.\nSaradnja naše opštine i dijaspore je intezivna. Izgrađeno je povjerenje i realizovani brojni projekti u oblasti privrede, poljoprivrede i drugih oblasti života značajnih za naše građane.\nMajevičani u dijaspori prepoznaju potrebe stanovništva u rodnom kraju i pomažu kada je u pitanju zdravstvo, školstvo i druge oblasti života građana.\nPored akcija pomoći rodnom kraju, rade i na ekonomskom osnaživanju opštine Lopare, čuvanju majevičke tradicije i kulture i to pokazuje da Majevičani ne zaboravljaju svoje korijene.\nLoparski kraj ima dugu tradiciju čuvanja kulturnog i istorijskog nasljeđa koji su osnova za razvoj turizma. Koliko su turistički potencijali opštine Lopare iskorišteni i koliko uopšte promociji turizma doprinosi organizacija kulturnih, sportskih i drugih manifestacija?\nSAVIĆ: Prirodne ljepote Majevice su prednosti koje kontinurano stavljamo u funkciju razvoja turizma. Izdvojio bih izgradnju regionalnog turističko-rekreativnog kompleksa na Busiji. Posebna pažnja se posvećuje izletničkom turizmu.\nUlažemo u razvoj rekreativnog i zdravstvenog turizma, jer ovaj planinski kraj ima povoljan uticaj na oporavak respiratornih bolesti. Već postoji biciklistička ruta kojom su obuhvaćeni sva turistička mjesta, među kojima i nekropole stećaka na Majevici.\nOblast kulture je pratila ukupan razvoj opštine. Uz brojne kulturne događaje i opštinske manifestacije Lopare su bile i domaćin muzičkog takmičenja „Ritam Evrope“.\nU toku ljeta na otvorenom održani su kulturni, zabavni i sportski sadržaji.\nKakva je putna mreža na području opštine, koliko se ulaže u putnu infrastrukturu u ruralnim dijelovima lokalne zajednice?\nSAVIĆ: Opština Lopare je veoma razuđena. Ima površinu od 300 kvadratnih kilometara. Povezali smo centar opštine sa svim selima i trudimo se da do svake kuće izgradimo lokalni put. Lokalna mreža se redovno održava i širi, ali imamo problem sa oštećenim regionalnim putevima koji prolaze kroz našu opštinu.\nVeći problem predstavlja loša niskonaponska elektro mreža u ruralnim mjestima, gdje nerijtko sela ostanu bez struje.\n2022. godina će sasvim sigurno biti izazovna, posebno s ekonomskog aspekta. Kakvi su planovi i prioriteti, šta građani Lopara mogu očekivati?\nSAVIĆ: Očekujemo još bolju narednu godinu i imamo plan kako da održimo rast privrednog i ukupnog ekonomskog razvoja opštine. U planu je nekoliko investicija na području naše opštine od kojih posebno istaći izgradnja turističko-izletničkog centra Busija, koji će doprinijeti razvoju turizma i prosperiteta ovog dijela Majevice.\nNEWER POST“Briga o svakom čovjeku” Vasilije Perić uputio novogodišnju čestitku\nOLDER POST“Ako se problemi ne riješe mirno, biće posljedica”


Tahirijeva: Nema ZSO dok Kosovo ne dobije broj - 07.04.2016, Sputnik Srbija\nKosovska ministarka za dijalog Edita Tahiri rekla je za list „Zeri“ da se osnivanje Zajednice srpskih opština (ZSO) neće dogoditi sve dok Kosovo ne dobije... 07.04.2016, Sputnik Srbija\nEdita bi trebala da se obrati Velji Iliću za broj. On bez sumnje, ima broj za nju.\nvesti, kosovo i metohija, edita tahiri\nKosovska ministarka za dijalog Edita Tahiri rekla je za list „Zeri“ da se osnivanje Zajednice srpskih opština (ZSO) neće dogoditi sve dok Kosovo ne dobije telefonski pozivni broj.\nPrema rečima Tahirijeve, pitanje ZSO je već u fazi kada bi trebalo da se izradi Statut, u skladu sa odlukom Ustavnog suda.\n„Međutim, mi nismo počeli sa izradom Statuta. To mora da sačeka prvo pitanje telefonskog pozivnog broja za koji je Srbija već prekršila sporazum, jer je 1. marta trebalo da se završi ovo pitanje. Mi smo ispunili sve obaveze, dok srpska strana nije izvršila svoje dužnosti“, tvrdi Tahirijeva, preneo je list „Zeri“.\n10 April 2016, 04:37


Јануар 25, 2022, 11:35:54\nAutor Tema: "Warne" montaže... (Pročitano 19187 puta)\n« Odgovor #45 poslato: Март 29, 2019, 09:35:47 »\nU velikoj vecini slucajeva moze se stanje popraviti ako prstenovi nisu kako rekoste saosni.A nece biti saosni ako je izmedju ostalog sina kriva [ ako je u pitanju jednodelna] ili ako su dve a nisu u pravcu.\nPa ako nisu u pravcu moraju se dovesti da jesu i tako postaviti da posle pritezanja vijaka tako i ostanu..\nIsto tako i ako je jednodelna sina ona mora ostati prava posle njene montaze i pritezanja vijaka..\nA honovanje , pa kod Warne prstenova je to malo teze izvesti ali ako za time ima potrebe nije i nemoguce.\n« Odgovor #46 poslato: Март 31, 2019, 09:12:57 »\nSamo ako su sanduk+baze(šina)+prsteni + tubus optike 100% u merama obezbedićeš maksimalno naleganje...\nAko samo jedna pozicija nije(a najčešće nisu 2-3) eto problema...\nIz mog iskustva samo kombinacija najskupljih (karabin-montaža-optika) moglo je da ima adekvatno naleganje i bez honovanja i to ne uvek...\nVertikalnu prsteni mnogo su osetljiviji na navedene greške... Kod njih ili nemaš potpuno naleganje na bazu ( šinu) ili na tubus optike.....\nMože se uglavnom i to kod njih ispraviti ali sa mnogoooo više rada i pasovanja nego kod klasičnih horizontalnih ... Plus imaju i druge mane ali ne bih sad naširoko o njima ... Lično ih izbegavam i nikom ih ne bih preporučivao... Jeftini jesu... Ali ima i drugih jeftinih a mnooogooo boljih... Doduše naj skuplji su uglavnom i naj bolji, na žalost.\n« Odgovor #47 poslato: Март 31, 2019, 12:10:11 »\nPa najskuplji jesu dosta kvalitetni ali i oni nisu savrseni.Zeznu kod sklapanja u fabrici.Ja neverujem u savrsenost nijedne montaze pa obicno pre montiranja optike na njih sve razmontiram i proverim.\nA nema nijedne bez greske pa makoliko da kosta.Svaka zahteva pre montiranja optike male dorade.\n« Odgovor #48 poslato: Април 02, 2019, 02:13:54 »\nCitat: buhag Март 28, 2019, 11:21:19\nA šta bi postigao honovanjem vertikalnih Warne prstenova???\nNiti sam ih honovao niti čuo da iko jeste... Ako fabrički karabin-baza-prsteni kod ovog tipa montaže nisu saosni i nemaju dobro naleganje na tubus optike, nema ispravke ... Honovanje uzaludan posao...\na ko je rekao, sem tebe , da nemaju dobro naleganje. Vidš, ja imam drugačija iskustva za model koji ide na picatinny šinu... Bez ikakvih problema. Ok, možda imam sreće, ali i dalje mi nije jasno zašto ne mogu da se honuju jer imaju vertikalnu podelu. Sve je stvar alata, zar ne.


higijena | Muški magazin – M@N!\nPočetna » Tagovi "higijena"\nSređivanje stana u pet koraka\nIako možda mnogima spremanje stana predstavlja nepotreban napor, koji s vremena na vreme reše mama, sestra ili spremačica, verujte da to nikako nije zanemarljiv detalj.\nPosted in Lifestyle, Praktični savet | Tagged higijena, pedantnost, raspremanje stana, spremanje stana, sređivanje stana, stan, urednost\nNemački turisti najviše cene higijenu\nNemci, koji rado i često putuju i predstavljaju ogromnu turističku silu, žele pri svojim odmorima i putovanjima po ''belom svetu'' da njihov odmor bude zdrav, pri čemu se posebno obraća pažnja na higijenske uslove, proizilazi iz jedne studije ''Apoteken umšau''.\nPosted in M@N! Vesti | Tagged higijena, nemački turizam, turizam\nMuškarci postali uredniji od žena?\nMuškarci uredniji pol, tvrdi novo istraživanje, a rezultati su konkretno pokazali da 66 odsto njih provede osam sati ili više nedeljno u obavljanju kućnih obaveza u poređenju sa 62 odsto žena koje posvete toliko vremena spremanju doma.\nPosted in M@N! Vesti | Tagged higijena, muškarci uredniji od žena, urednost\nPet stvari koje devojke ne podnose na muškarcu\nKada se oblačimo, osim što garderobu naravno treba birati prema udobnosti i onom u čemu se lepo osećamo, treba razmisliti i kakav ćemo utisak ostaviti na druge. Konkretno u ovom slučaju govorimo o detaljima koje devojke primećuju, a muškarcima se ponekad čine kao nebitne sitnice.\nPosted in Lifestyle, Nega i izgled | Tagged bele gaće, higijena, košulje sa kratkim rukavima, lična higijena, muške potkošulje, nokti, pederuše\nIntimno brijanje i higijena\nIntimna higijena je nešto čime treba da počneš da se baviš pre nego što ti otpadne testis ili počneš da se saplićeš o prerasle intimne dlake. Osnovna uputstva u ovom slučaju moraju biti i detaljna jer se radi o vrlo važnom pitanju.\nPosted in Lifestyle, Nega i izgled | Tagged brijanje testisa, higijena, intimna depilacija, intimna higijena, intimno brijanje, muška higijena, smegma\nNovčanice i kreditne kartice prepune bakterija\nBritanski naučnici upozoravaju da su novac i kreditne kartice zdravstveno škodljivi, ne samo u prenosnom već i u bukvalnom smislu.\nPosted in Muško zdravlje, Sport i zdravlje | Tagged bakterije, ešerihija koli, higijena, kreditne kartice, novčanice, zdravlje\nDnevno prala kosu 25 puta\nJulija Abduhlah iz Malezije patila je od opsesivnog-kompulsivnog poremećaja zbog kojeg je dnevno prala kosu 25 puta, a pot tušem je provodila i do pet sati.\nPosted in M@N! Vesti | Tagged Dnevno prala kosu 25 puta, higijena, preterana higijena\nNije se kupao 38 godina (VIDEO)\nKajlaš Sing sada ima 65 godina, a nije se kupao niti šišao od 1974. odnosno od kako se oženio. Pre tačno 38 godina.\nPosted in M@N! Vesti | Tagged čovek koji se nije kupao 38 godina, higijena, Indija, Nije se kupao 38 godina\nLeonardo di Kaprio se ne tušira redovno\nHolivudski glumac Leonardo di Kaprio zbog ekološke zaštite okoline ne koristi dezodoranse, a tušira se samo dva do tri puta nedeljno, prenose američki tabloidi.\nPosted in M@N! Vesti | Tagged bizarne vesti, higijena, Leonardo di Kaprio se ne tušira redovno, Leonardo DiCaprio, Leonardo DiKaprio, m@n! vesti, Tuširanje\nKoliko često menjaš gaće?\nOsam od deset muškaraca menja donji veš svaki dan, pokazuje najnovije istraživanje koje otkriva “prljavu istinu” o navikama muškaraca kada je u pitanju donji veš.\nPosted in M@N! Vesti | Tagged bizarne vesti, donji veš, higijena, m@n! vesti, muški donji veš


Reklame u beogradskoj dnevnoj štampi - Marketing Mreža\nSa samo šest reklama u pojedinačnim izdanjima dnevnih listova, beogradska štampa pokazuje postepeni gubitak bitke koji vodi protiv interneta i selidbe na mrežu. Reklame su sve manje, pozicionirane na dnu desne strane. Sastoje se od kratkog teksta uz veliku fotografiju u boji, i govore prećutno o stanju u našoj ekonomiji, društvu i medijima.\nIstraživanje „Reklame u beogradskoj dnevnoj štampi” rađeno je u periodu septembar – oktobar 2013. godine na uzorku koji je obuhvatio deset novina, beogradskih izdanja listova: Politika, Danas, Večernje novosti, Blic, Alo, Kurir, Informer, Naše novine, Sportski žurnal i Sport.\nCilj je bio utvrditi ko su oglašivači koji se reklamiraju u štampanim izdanjima, kao i brojnost i karakteristike reklamnih sadržaja. Analiza je pokazala da je u domaćoj štampi prisutan mali broj reklama – oko 62 reklame dnevno, što je šest reklama po listu.\nKo se sve reklamira?\nOglašivači predstavljaju proizvode publici uz pomoć prizora koji su deo naše kulture i u skladu su sa životnim standardom i budućnošću pojedinca. Reklame su namenjene prosečnim potrošačima i skreću pažnju na specijalne popuste i ponude. Reklamni sadržaji predstavlaju publici robu i usluge široke potrošnje, sredstva koja čovekov život čine konfornijim (mobilni telefoni, automobili), bolju budućnost koja se ogleda u kupovini stana ili rezervaciji letnjeg aranžmana u turističkoj agenciji, i sve to uz zabavni program elektronskih medija.\nStandardna beogradska reklama\nReklame se najčešće objavljuju u malom formatu (44%). Ti oglašivači svoje promotivne sadržaje prezentuju jednom nedeljno i u pitanju su manje, domaće kompanije, preduzeća ili pojedinci. Reklamne formate veličine polovine strane (21%) i četvrtine strane (17%), koristi manji broj oglašivača, ali koji su finansijski moćniji i koji se reklamiraju više puta u toku radne nedelje ili u okviru jednog primerka.\nKupac je najbolji prijatelj\nDanas skoro nema reklamnih sadržaja bez teksta (3%). On je neformalan, a kupcu se obraća kao najboljem prijatelju, kome preporučuje proizvod ili uslugu. Tekstovi su kratki, osim u slučajevima reklama mobilnih operatera, automobilske industrije ili banaka u kojima treba dati dodatne informacije u vezi sa ponuđenim proizvodima ili uslugama. Naslovi su retki i zamenjeni sloganima.\nTekst dominira nad fotografijom u informativnoj i specijalizovanoj štampi ukazujući na karakter ovih listova, dok snaga slike više dolazi do izražaja u reklamnim sadržajima tabloida. Fotografije su u boji, mada se u domaćoj štampi može primetiti i mali procenat crno – belih ilustracija (4,7%) specifičnih za informativnu štampu.\nCene i javne ličnosti\nCene su kao podatak u reklamnim sadržajima slabije zastupljenje (24%) i to nezavisno od vrste dnevne štampe. Javne ličnosti su u 12% slučajeva deo reklama i to onih koje najavljuju nove zabavne televizijske emisije.\nReklamni sadržaji u beogradskim dnevnim listovima se ne razlikuju, bez obzira na različite vrste štampanih medija i razlika u njihovoj čitalačkoj publici. Tako se stvara jedinstvena, a javna ponuda proizvoda. Publika je svesna robe i usluga koje vidi u novinama, a koje kasnije razmatra i da kupi. Istim proizvodima sužava se izbor potrošača, jer im se svakodnevno prikazuju iste reklame. Tako dolazi do stvaranja grupacija i potrebe da se kupuju baš ti proizvodi, naspram nekih drugih. Bira se tačno određena marka, radi reklame, ali i radi pripadnosti jednoj grupaciji koja taj proizvod koristi.\nSlika jednog društva\nRastuća nezaposlenost i pad mesečnih primanja dovode ljude u poziciju da zaradu troše na zadovoljenje osnovnih životnih potreba. Kupovina dnevne štampe postaje luksuz, koji sebi ne može svako da priušti.\nEkonomska stagnacija i proces tranzicije uslovili su tako manje mogućnosti potrošača, ali i proizvođača, koji treba da izdvoje sredstva u reklamne svrhe. U okviru smanjenih budžeta, vrši se precizan odabir medija kroz koji će se reklama plasirati. Biraju se oni mediji preko kojih će poruka stići do najvećeg broja potencijalnih kupaca, što brže i za što manji novac. Ovakvo stanje dnevnih novina i reklamnih sadržaja u njima, predstavlja direktan odraz stanja u našoj ekonomiji i društvu.\nŠtampani mediji i internet\nZbog moći koju internet ima i štampani mediji se sve više oslanjaju na njegove servise i otvaraju web strane na kojima plasiraju svoje sadržaje. Širenjem štampe na internet gube se neke tradicionalne karakteristike štampe kao medija, koje su se dugo uzimale kao njene mane. Mreža utiče na novinarski deo posla, ali i na reklamne sadržaje. Reklama na internetu je efikasnija jer podleže personalizaciji sadržaja i prilagođava se korisniku pojedinačno, zahvaljujući informacijama koje pojedinac ostavlja na mreži.\nŠtampa treba da ide u skladu sa tokovima modernizacije i napretka, a da ne izgubi svoje osnovne karakteristike. Ona treba da radi na personalizaciji reklama, jasnijim definisanjem ciljne grupe ili profilisanjem svojih sadržaja, ali i kreativnošću kojom bi privukla publiku. Ona treba da privuče nove oglašivače, modernizuje stari format i ističe poznate autore i njihov način izveštavanja u novom ruhu. Na taj način očuvalo bi se poverenje koje je publika sticala godinama, ali bi se ponudio moderan izgled. Važno je da pojedinac oseti napredak, pripadnost i bude deo grupe koja će mu dati slobodu koju nema u svakodnevici.\nAutor: Iva Bubanja\nreklame u štampi


Šta prvo treba uraditi kada se ne osećamo dobro: tehnika koja pomaže da se oslobodite negativnih osećanja | Lični razvoj | Life coach\nŠta prvo treba uraditi kada se ne osećamo dobro: tehnika koja pomaže da se oslobodite negativnih osećanja 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n05.12.2018. / 13:18\nNe morate uvek biti dobro - postoji jedna stvar koja pomaže da se lakše izborimo sa životnim teškoćama i prevaziđemo negativna osećanja!\nPošto smo ljudska bića, nismo uvek dobro. Nismo stalno pozitivni, u svakom trenutku, svakog dana. Nismo uvek u pravu. Nismo uvek ljubazni. Imamo trenutke kada se osećamo slomljeno i obeshrabreno, beznadežno i okrutno.\nI ja ću vam reći tajnu: ne morate uvek biti dobro.\nOvo ne bi trebalo biti tajna. Mislim da smo svi prihvatili tu ideju da ljudi nisu savršeni. Kažemo: “Grešiti je ljudski” i očekujemo da će svako, u nekom trenutku svog života, pogrešiti, biti povređen ili depresivan i izgubljen.\nPa ipak, uprkos svemu tome, još uvek pokušavamo to da sakrijemo. Još uvek mislimo da ćemo biti osuđeni zbog manjkavosti ili da smo već osuđeni zbog manjkavosti.\nProšlo je mnogo vremena otkako sam pokušala sakriti činjenicu da nisam dobro.\nVeć sam neko vreme ponosno nosila svoj status "nisam dobro" – govoreći o mojim iskustvima sa depresijom i teskobom, borbom sa toksičnim ljudima u mom životu, kao i jednostavnim svakodnevnim borbama kroz koje mislim da svi mi prolazimo.\nMoje iskustvo nije jedinstveno. Mislim da se mnogi od nas bave ovim pitanjima, ako ne i svi od nas, u jednom trenutku.\nIpak, uprkos tome, ljudi su me opisali – lično i on-line – kao "stvarno smušenu" ili "ozbiljno bolesnu", ne zbog onoga što sam prošla, nego zato što sam odlučila govoriti o tome. Nikada nisam pokušala sakriti činjenicu da nisam bila dobro u određenim vremenima u mom životu, a za neke ljude ovo je bilo neprihvatljivo. Ovo je bio znak slabosti.\nOno što ti ljudi nisu videli bilo je to koliko je terapeutski to delovalo na mene. Pričanje o tome dalo mi je priliku da vidim da nisam sama, i da su drugi ljudi doživeli iste misli, osećanja i probleme sa kojima sam se susretala. Neki od tih ljudi su javno govorili o tome, kao i ja – izražavajući te probleme glasno i ponosno da ih svi mogu videti, dok su mi drugi jednostavno pričali iza zatvorenih vrata.\nI u oba slučaja, zahvaljujem im jer su mi pomogli. Oslobodili su moju krivicu, moj strah i moju potrebu da to potisnem. Oslobodili su me. Odjednom, nisam govorila samo za sebe – govorila sam za nas.\nS druge strane, poznavala sam mnoge ljude koji su se pokušavali uklopiti u određenu sliku besprekornog. Mislim da mnogi od nas takođe poznaju te ljude – hiper-jogije i gurue koji nikada nemaju negativnu stvar da kažu. Njihove društvene medijske platforme pune su nadahnuća, pozitivnogmišljenja i još malo više od toga. I dok je inspiracija velika – čak i neophodna – postoji takva stvar koja ide predaleko u tom smeru, piše Ciara Hall za Elephant journal.\nUspeh Razgovor Hrabrost


apple iphone telefoni alternativa za ajfon | Tech | Uređaji\nKOLIKO SU VERNI VLASNICI IPHONE TELEFONA: Za 3 meseca je Apple izgubio četvrtinu korisnika | Smartlife RS\nKOLIKO SU VERNI VLASNICI IPHONE TELEFONA: Za 3 meseca je Apple izgubio četvrtinu korisnika 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n06.06.2021. / 19:16\nMnogi alternativu nađu u Android uređajima, ali Apple nema razloga za brigu i pored osetnog gubitka korisnika.\nSuđenje između kompanija Apple i Epic Games zaista otkriva interesantne podatke poslovanja te dve kompanije.\nSada su otkriveni dokumenti koji pokazuju koliko su "verni" korisnici iPhone telefona.\nTe podatke je uočio Android Central, a ono što je veoma zanimljivo je to kako su se brojevi menjali tokom godine. U trećem kvartalu 2019. godine, 19% iPhone korisnika je prešlo na drugi uređaj. U prvom kvartalu prošle godine čak četvrtina korisnika je ostavila svoj iPhone telefon. Taj trend je trajao do kraja drugog kvartala, što ukazuje da iPhone korisnici najčešće ostavljaju iOS uoči izlaska novog iPhone telefona.\nIzvor: Twitter/ Printscreen/ BenBajarin\nJedan od razloga zašto mnogi korisnici traže alternativu je i taj što je pandemija koronavirusa značajno uticala na korisnike i tržište. Pojedini proizvođači mobilnih telefona nude znatno jeftinije uređaje od kompanije Apple, što je bilo od velikog značaja za potencijalne mušterije tokom globalne pandemije.\nI pored ovih padova, kompanija Apple uspe da povrati dobar broj korisnika sa novim iPhone modelima. Tako je primetan rast koji ih je vratio na 88% u trećem kvartalu 2020. godine, baš kada je predstavljena iPhone 12 serija. Treba istaći da je iPhone 12 imao i veoma jak početak godine, te da su njihovi uređaji među najprodavanijim u prvom kvartalu 2021. godine. U proseku, oko 81% iPhone korisnika ostane verno ekosistemu kompanije Apple.


"Pružićemo sve na terenu da prođemo u narednu fazu takmičenja i realizujemo svoje ciljeve. Imamo nekoliko povređenih igrača, a neće zaigrati Marko Kolaković i Đorđe Crnomarković", rekao je Janjić.\nTrener Novopazaraca Dodić podsetio da je u najmasovnijem takmičenju sa uspehom vodio Javor i Jagodinu.\n"Uprkos tome što ima dosta novih igrača, ekipu Javora poznajem odlično. Zaslužuju respekt zbog pozicije na tabeli i igara koje pružaju", ocenio je Dodić.\nŠef struke Novopazaraca ističe da je njihov naredni rival tim sa najboljom defanzivom u ligi.\n"Daćemo sve od sebe da napravimo pozitivan rezultat. Svakako, cilj nam je pobeda, kako zbog plasmana u naredno kolo, tako i zbog samopouzdanja na psihološkom planu u nastavku prvenstva", dodao je Dodić.\nPrema njegovim rečima, kadrovska situacija u timu nije dobra, budući da zbog povreda neće zaigrati Aškovski i Protić.\nUtakmica između Novog Pazara i Javora igra se u sredu od 13 sati na stadionu kraj Jošanice.


Ukrajinski Windrose Airlines povezao Kijev i Beograd - Aviatica\nUkrajinski Windrose Airlines povezao Kijev i Beograd\nUkrajinska aviokompanija Windrose Airlines je uspostavila redovnu liniju između Kijeva i Beograda sa dva leta nedeljno.\nDatum / Date: 09.12.2020.\nBeograd je ponovo povezan direktnom avionskom linijom sa Kijevom, glavnim gradom Ukrajine.\nU ponedeljak, 7. decembra, ukrajinska aviokompanija Windrose Airlines je uspostavila redovnu direktnu liniju ka beogradskom aerodromu Nikola Tesla. Letovi će se, prema objavljenom redu letenja, obavljati dva puta nedeljno: ponedeljkom i petkom avionom Embraer 145 sa 49 putničkih mesta.\nLetovi će se obavljati sa kijevskog aerodroma Borispolj (KBP) do beogradskog aerodroma Nikola Tesla (BEG), a polasci su svakog ponedeljka i petka u 13.15 iz Kijeva (let 7W 727) i u 15.05 iz Beograda ka Kijevu (let 7W 728). Let između dva grada traje dva sata i pet minuta.\nBeograd i Kijev su kratko bili povezani letovima Air Serbije pre početka pandemije koronavirusa, ali je ova linija ukinuta. Još jedna ukrajinska aviokompanija, SkyUp je imala nameru da poveže dva grada. Ovaj mladi lowcost prevoznik je odložio početak saobraćaja ka Beogradu za letnji red letenja od marta 2021. Prema najnovijim planovima, letovi bi počeli 30. marta 2021. i obavljali bi se dva puta nedeljno, utorkom i petkom, avionom Boeing 737-800 sa 189 putničkih mesta.\nFoto: Windrose na beogradskom aerodromu / Aerodrom Nikola Tesla Beograd\nBeogradKijevnova linijaWindrose Airlines


Hronika | Info centrala - Part 100\nNaslovna Hronika Stranica 100\nOTAC ZATRPANOG RUDARA:NE VERUJEM DA JE ŽELJKO ŽIV(VIDEO)\nNa snimku TV Centar otac zatrpanog rudara kaže da sumnja da je njegov sin još uvek živ. Bušilica pronađna, rudar još nije...\nČitave noći treća smena pokušavala je da dođe do rudara koji je zatrpan u jami "Strmosten", u rudniku uglja Rembas kod Resavice. Spasioci nemaju kontakt sa Željkom Miletićem. Oko 60 spasilaca Rudnika mrkog uglja "Rembas" i dalje tragaju za rudarom Željkom Miletićem (36), na koga se juče ujutru, u jami...\nMI OTKOPAVAMO, ALI ZEMLJA I KAMEN NADIRU\nPotraga za rudarom kopačem Željkom Miletićem (36), koji je jutros oko 8.30 zatrpan u jami Strmosten rudnika "Rembas" traje 11 sati i neće ni noćas biti prekidana, izjavio je večeras Tanjugu predsednik sindikata "Rembasa" Nebojša Milenković. "Potraga će trajati bez prekida, bez obzira na noć dok se god ne...\nZatrpan rudar u jami Strmosten gde je nekada poginulo 34 rudara!\nRudar, kopač Željko Miletić, zatrpan je u rudarskoj jami "Strmosten", kada se na njega obrušio ugalj. Ovu vijest je Tanjugu potvrdio Nebojša Milenković, predsednik sindikata Rudnika mrkog uglja "Rembas" u čijem je sastavu "Strmosten". Nesreća se dogodila jutros oko devet sati, a spasioci pokušavaju da dođu do zatrpanog Miletića, dodao je...\nJuče oko 13 sati u kući u ulici Jug Bogdanova u Jagodini, izbio je požar u kojoj je smrtno stradala Koviljka Đorđević (74). Sumnja se da je do požara unutar stambenog objekta izbilo usled kvara na instalacijama ali policija još uvek nije saopštila uzroke nesreće. Koviljka je živela sa...\nSLETELI S PUTA, UDARILI U ELEKTRIČNI STUB I POGINULI\nSaobraćajna nezgoda u kojoj su dva lica smrtno stradala, dogodila se u četrvtak oko 19,00 časova, na državnom putu 2. A reda broj 185, Jagodina – Glogovac kod sela Glogovac. Vozilo jagodinskih registarskih oznaka koje se kretalo iz sela Dražmirovac prema Glogovcu je sletelo sa puta, udarilo u električni betonski...\nUMRO VUK BOJOVIĆ\nDirektor Beogradskog zoološkog vrta preminuo je u Beogradu u 74. godini, javio je RTS. Po diplomiranju je najpre bio slobodni umetnik, zatim profesor i direktor škole. Poslednjih 28 godina bio je na čelu zoo-vrta, koji je njegovim radom i zalaganjem prerastao u pravu oazu životinjskog carstva, sa preko dve hiljade...\nUbica I samoubica Vojin Nikolić (59) ispalio je nekoliko metaka iz ,,Magnuma 357" u komšiju Milenka Nikolića (58) iz sela Tekija kod Paraćina. Jedan metak ga je pogodio i naneo mu smrtonosnu povredu. Sa njima je bio i sin ubijenog Zoran Nikolić (34) koji nije povređen. Vojin Nikolić je...\n1...99100101Stranica 100 od ukupno 101


FROJD – AKO PRIHVATITE 3 OKRUTNE ISTINE, BIĆETE SREĆNI – Ženski kutak\nFROJD – AKO PRIHVATITE 3 OKRUTNE ISTINE, BIĆETE SREĆNI\nPRETERANO KAJANJE MOŽE DA VAM POKVARI ŽIVOT!\nFrojd – 3 istine o životu koje će vam doneti sreću! Prihvatite ih…\n„Veličina vašeg identiteta određuje se veličinom problema koji je u stanju da vas izbaci iz takta.“ Ovako je govorio čuveni psihijatar i osnivač psihoanalize SigmundFrojd, a ukoliko bismo saželi njegove smernice za srećan život, mogli bismo izdvojiti 3 surove istine koje možda nije lako usvojiti, ali zato mogu značajno olakšati život svakom čoveku.\n„Život je niz problema, nakon čega slede trenuci smirenosti i opuštenosti. “ – rekao je Frojd. „Teški trenuci deo su sveta u kojem živimo. Da li bismo znali šta je lepo vreme bez strašnog? Da li bismo bez podlosti znali šta je iskrenost? Sve na svetu je dvostruko i ima par: radost i tuga, život i smrt, pobede i poraze. Naši životi su ispunjeni ovim, i za svaki udarac čovek ima svoj odgovor – ne treba se plašiti nevolja, bez obzira na to kakve bile. Sve je skloo promenama.“\nKada su Frojda pitali šta je smisao života, rekao je: „Ni u čemu i u svemu. Izraz smisao života ne postoji i ne bi trebalo da uvodi ljude u očajanje, kako se to obično dešava. Svaka osoba je slobodna da svom životu podari smisao, od proučavanja zvezda do uživanja. Malo ljudi shvata da snaga osobe leži u činjenici da se može otrgnuti od svog životinjskog smisla postojanja (preživeti) i dati smisao onome što voli.“\n„Znate li zašto su ljudi razočarani u druge ljude? Daju im moć nad njihovim životima. „Ovo je ljubav mog života, biću srećan!“ – kažu u sedamnaest. „Ukrao si mi najbolje godine i uništio mi život!“ – kažu nešto kasnije. To je zato što smo navikli da drugima dajemo moć nad svojim životima. „Ceo život sam proveo na deci, ali ona su otišla i ne posećuju me“, „Prijatelji su se okrenuli!“ – kažemo. Iz nekog razloga mislimo da će nam neko pomoći da živimo srećnije i sigurno smo razočarani.“\n„Ne žudimo za istinom o svojim životima, želimo iluziju da neko ili nešto može to poboljšati: vreme, ljudi, političari – šta god, ali ne mi! OStalno smo zahtevni i koliko smo ljuti na druge, ali nikada na sebe. Vreme je da ljudi shvate da je vreme da prestanu da predaju svoje raspoloženje i život u ruke onima koji se ne snalaze sami sa sobom. Mi nismo polovine, mi smo integralne celine po prirodi! Ako se osećate kao „polovina“ – ovo je samo znak da sami morate sebe učiniti celom osobom.“ – govorio je Frojd.\nPovezane vesti:aleksandra živojinović, Frojd, istine, život


Učestalost Vulkanskih erupcija\nAuthor Topic: Učestalost Vulkanskih erupcija (Read 3965 times)\n« on: May 29, 2010, 07:12:54 pm »\nNe znam da li je učestalot Vulkanskih erupcija nečim izazvana ili ne ali: http://www.rts.rs/page/stories/sr/story/10/Svet/716166/Erupcije+vulkana+u+Ju%C5%BEnoj+Americi.html\nOdg: Učestalost Vulkanskih erupcija\n« Reply #1 on: May 29, 2010, 11:24:44 pm »\nI lepo i opasno!Ali ovo je prvi put da čujem i ovako dobar huk(zvuk)\n« Reply #2 on: August 29, 2010, 10:10:46 pm »\nNadam se da neće eksplodirati: http://www.rts.rs/page/stories/ci/story/2/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82/757572/%D0%A1%D1%83%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%80%D0%B0+%D1%83+%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%85%D1%83+%D0%BE%D0%B4+%D0%B2%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B0.html\n« Reply #3 on: October 25, 2010, 09:14:59 pm »\nEvo nove opasnosti za stanovnike ostrva Jave: http://news.discovery.com/earth/volcano-mount-merapi-evacuation.html\n« Reply #4 on: November 03, 2010, 06:02:35 pm »\nEvo i nove ( na istom vulkanu) erupcije na Javi: http://news.discovery.com/earth/volcano-eruption-mount-merapi-indonesia.html\n« Reply #5 on: May 23, 2011, 05:01:22 pm »\nEvo opet se probudio jedan od vulkana na Islandu http://www.rts.rs/page/stories/ci/story/2/%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82/896456/%D0%92%D1%83%D0%BB%D0%BA%D0%B0%D0%BD+%D1%83%D0%B3%D1%80%D0%BE%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0+%D0%BB%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B5.html\n« Reply #6 on: May 23, 2011, 05:18:19 pm »\nuostalom, smatram da kartaginu treba razoriti.\nMoja verzija je: uostalom smatram da sa zemlje treba bezati.\nIako lepa ova planeta treba biti unistena kad odemo sa nje, da bi svi ljudi shvatili sta su izgubili. Smatram da su erupcije vulkana uzrokovane ubrzanim kretanjem kontinenata.\n« Reply #7 on: May 23, 2011, 06:20:28 pm »\nZanimljiv je i datum erupcije od prošle godine a i prognoza: citat- "Vulkan Katla nalazi se na glečeru Mirsdalsjokul i nije bio aktivan od 1918. godine. Izazove li se erupcija vulkana Katla, ona bi mogla biti deset puta veća i jača, upozoravaju naučnici, i podsećaju da do sada nije bilo slučaja da posle erupcije Ejafjajokula ne usledi i snažna reakcija vulkana Katla." Videćemo da li će se istorija ponoviti.\n« Reply #8 on: June 06, 2011, 08:57:02 pm »\nProradio Vulkan i u Čileu: http://news.discovery.com/earth/chile-volcano-puyehue-big-pics-110606.html\n« Reply #9 on: July 15, 2011, 09:32:42 pm »\nEvo još jednog Vulkana:\n« Last Edit: July 15, 2011, 09:38:21 pm by Kizza »\n« Reply #10 on: September 26, 2011, 10:51:32 pm »\nDa li se sprema nova erupcija: http://danas.net.hr/svijet/page/2011/09/20/0420006.html


Tema: životinjski predosećaji\n11.01.2010., 20:26 #1\nDa li vam se nekada deslio, da je vaš ljubimac predosetio neku neprijatnu situaciju?\nMožete da pišete i o lepim predosećajima ako su imali, ali takvi predosećaji su uglavnom bliže vremenski bili, a samim tim i kratkotrajni...\nJa sam imala par situacija gde su ljubimci predosetili smrt, jedne meni jako bliske osobe u porodici, onda gde su predosetili sopstvenu smrt ili nestanak, a bilo je i sitnih predosećaja kada su predosetili dolazak neke osobe koja ima negativan otpor prema životinji ili pak ljudima, u ovom slučaju gazdi.\nTo su uglavnom tugovanja danima koje zavisno od karaktera životinje, mogu da budu neprimetne, tihe ali dovoljne da vidite da sa životinjom nije nešto uredu, ili burne, kada životinja uznemireno pokazuje svoje stanje glasom i telom.\nElem, koja su vaša mišljenja o takvim predosećajima i imate li takvih iskustava sa vašim ljubimcima?\nKako vi vidite tu emotivnu povezanost vašeg ljubimca sa vama i celom vašom porodicom?\n11.01.2010., 21:41 #2\nRe: životinjski predosećaji\ndeda je imao psa,bio je bas star preko 10godina,i stalno su bili zajedno,svuda ga pratio,zadnja godina dok je deda bio ziv,bas je bio bolestan i jedva je hodao.Izlazio je ponekad u dvoriste,tada je pas bio pored njega, ako pas izadje napolje odmah je isao da ga zove i brinuo se o njemu,sve ga slusao cim ga deda opomene on ga odmah poslusa.cim je dedi bas bilo lose,nije ustajao iz kreveta, tada Cuki (tako se zvao pas) se povukao nije ni lajao samo je lezao,bio je tuzan,prepostavio sta se desava.i posle nekih mesec dana deda je umro,a Cuki onda slabo jeo,non stop bio u kucici,retko izlazio,tugovao i posle nekoliko dana uginuo,verovatno od tuge .\nuvek pratim ponasanje psa, u toku setnje, dok je pored mene...jednostavno pas se ne plasi nepoznatog kao covek, veruje i vodi se svojim instiktima koje covek gubi, ako ih nije vec i izgubio\n12.01.2010., 19:52 #4\nKada su moji baba i deda kupili kucu na Tresnji uzeli su od nekog ludaka iz sela dva odrasla psa jer su bili stalno vezani.\nElem psi su vrlo brzo navikli na nove uslove zivota i bili jako razigrani i lepo vaspitani,ali smo nakon kraceg vremena poceli kod njih da primecujemo neko cudno ponasanje koje je izgledalo ovako : njih dvojica mirno psvaju na sred dvorista i odjednom skoce i totalno uznemireno pobegnu glavom bez obzira. U pocetku smo mislili da odjure za nekim mirisom,da bi na kraju ukapirali da se to desi tacno sat vremena pre nego sto u nase dvoriste kroci njihov bivsi vlasnik. Posle toga smo saznali i zasto su tako reagovali bas svaki put kad on krene ka nama.\nBilo je jos nekoliko slucajeva slicnih sa drugim psima...\n13.01.2010., 23:55 #5\nNesumnjivo je da zivotinje imaju predosecaj....\nMogu da predvide zemljotrese, smrt ....\nZemljotrese jos mogu da razumem kako predvide: mozda cuju ili osete nesto sto mi ljudi ne cujemo iz dubine zemlje?\nAli, kako predosete smrt gazde recimo u saobracajnoj nesreci koja ce se dogoditi tek u buducnosti?\nTo je mnogo teze objasniti....\n14.01.2010., 00:02 #6\nImao sam kerusu pre mnogo godina dvadeset pet , pa mozda i vise, lajala je kao sumanuta na mesto u dvoristu na koje je moj otac pao onesvescen posle nekih dva sata od njene reakcije.\n14.01.2010., 18:35 #7\nMoj pas se uvek cudno ponasa kada ja treba da odem na nekoliko ili vise dana...... Studiram u drugom gradu, nekad me nema nedelju, nekad tri, a uvek i se i razlicito zadrzavam-nekad dan, neka dosta duze. U svakom slucaju, nije da je neprijatna situacija, ali tad se bas uspanici, ne ponasa se kao kad idem do prodavnice, tad me ceka na kapiji jer zna da sam tu ponovo za minut, a kako, ne znam............\n16.01.2010., 12:07 #8\nMica je jednom predosetila zemljotres, muvala se po kući, mjaukala, zavlačila, baš je bila dosadna, a mi tupavi joj nudimo nošu, hranu, vodu, mleko, maženje i ništa Onda se zavukla iza ormana, pa je bio zemljotres, pa je izašla 15ak minuta posle potresa... e tek smo onda skapirali šta je htela da nam kaže\nI mačka mojih kumova, koju nije voleo njihov deda, a ni ona njega, otišla je nedelju dana pre nego što je on umro, i vratila se nedelju dana posle njegove smrti. Već su svi mislili da joj se nešto desilo, a ona se pojavila sasvim normalno, nije bila ofucana ni mršava I sećam se da dugo nije htela da priđe krevetu na kome je deda spavao...\n18.01.2010., 22:08 #9\nBio sam na izlozbi pasa sa svojim psima, "matori sef" najstariji pas u dvoristu je urlao ceo dan , u momentu kada sam pozvao moje kod kuce i javio da se veracam nazad on je istog momenta prestao da laje. Ajd budi pametan pa objasni.\n21.01.2010., 20:47 #10\nKad god krenem negde s rancem na leđima moj pas se strašno uznemiri, juri po dvorištu, gleda me kroz kapiju kako odlazim. (Ranac nosim veoma retko, kad idem u veću kupovinu namirnica, pa da ne uzimam kese, već sve potrpam unutra.) Kad se vratim, poludi od sreće!! Mislim, obraduje mi se svaki put, ali kad se vratim s rancem, tu njegovu sreću ne mogu da opišem.\nTrebalo mi je da ukapiram sledeće - kad sam se pre 3 godine selila u drugu zemlju, pored gomile torbi i kofera, ponela sam i ranac. Nekako je povezao ranac sa mojim odlaskom. Iako sam se vratila nakon 6 meseci, on je to zapamtio. Mislim da kad me vidi s rancem, pomisli da ću da ga ostavim\nŠto se onih gorih predosećaja tiče, zavijao je često pre nego što je deda umro. Kad je umro, bio je baš tužan tih dana, stalno je ležao, nije hteo da se igra...\n26.07.2010., 20:49 #11\nImala sam prijatno iskustvo sa psom lutalicom, jednog jutra odem na jedno mesto u gradu, kilometar dva daleko pešice, i usput se pojavi ovaj pas i prati me kao da je moj. A meni u početku bilo neprijatno jer svi su u meni gledali i smeškali mi i mislili su da imam dresiranog psa. Nikako da ga otkačim. Dođem na jedno mesto, i on tu ispred vrata i čeka. Gledam ga i pomislih da li je gladan ili žedan, izađem i odvedem ga do česme gde može da pije vodu ali hleba nikako ne smem mu dati jer bi me otpratio do kuće sigurno.I vratim se u salu i zadržala oko dva sata, pa izađem, on je bio još tu ispred vrata a ljudi su tu okolo i smejali kad sam im ispričala. Izađem i on opet pođe sa mnom a ja stvarno moram da ga otkačim i ne mogu da ga vodim kući.Setim se autobusa i tako ga rešila. Posle nekoliko dana u mojoj ulici, iznenađenja nije bilo kraja, videla sam ga ali on me nije video pa sam potrčala da me ne primeti.Pa kako je znao gde sam? I treći put, slučajno s mog prozora videla njega ispred moje kuće!\nIspričam to mojim roditeljima, da li ga usvojimo, nisu se složili, na žalost.\n28.07.2010., 22:24 #12\nMeni je baka pričala, dok su ona i deka živeli u kući i imali ovčara Belu, da je ona (Bela) čekala deku da se vrati iz bolnice da bi joj se oduzele noge. Kaže baka da, dok je deka bio u bolnici, videlo se da je ona sva tužna i kako je on došao, ona je na miru mogla da umre Baka nije dve nedelje prestajala da plače, pošto im je veterinar rekao da bi najhumanije bilo da je uspavaju. A ja se sećam kako smo mi Belu kao malu "jahali" i igrali se sa njom stalno... Toliko ljubavi imaju u sebi...\n03.08.2010., 20:43 #13\nKada mi je pradjed umro,u sobu u kojoj je bio on do sahrane,nijedna macka nije htjela krociti.\nOvo nije zivotinjski predosjecaj,ali je lijep slucaj pa cu reci-\nZnam za slucaj covjeka koji je imao psa,tacnije zenku(ali nije bila plemenita rasa) i da ju je bas volio,i brinuo se o njoj,i da je ona njemu donosila novine,papuce i sl...kada se on razbiolio,ona je stalno bila tuzna,a kada je umro kerusa se cak rasplakala\nNa sahrani je trcala za kolonom,i jedva su je skinuli sa sanduka,a poslije je ostala na grobu,lezala tako 3 dana i nadju je mrtvu\n04.08.2010., 17:05 #14\nKad je mojoj ujni umro otac (on je bio u Novom Sadu a oni u Kraljevu i dan-danas) ujkin i ujnin pas se ubio od zavijanja. A kad je moja baba umrla, moj pas je zavijao, mada tu u dvorištu.\n08.08.2010., 20:36 #15\nJa licno nisam nista primetio kod svog ljubimca (nimfa je u pitanju)\nali sam gledao naucne emisije u kojim su spominjali da zmije mogu da predosete zemljotres\nPsi su posebna prica.\n09.08.2010., 16:07 #16\nMeni se ladno desilo isto.... I to 2 x sa istim psom lutalicom. Cak mi uleteo na par slika Nisam ga mogla uzmem jer zivim privatno u soliteru a gazda se ne bi slozio. I 1 dan vozim se ja u busu i vidim taj se ker prilepio za nekog 2. Mislim da oni samo traze nekoga. Ko i mi, uostalom. A qci u gradu gde sam rodjena dosao mi pekinezer na vrata bukvalno i usao u qcu. Ja ga nahranila i to, pustila napolje u dvoriste, al je pobegao. i par se puta vracao ja ga nahranim(neverovatno, svaki * ide pravo u moju sobu), sa sve ogrlicom bio i sl. Na kraju sam se i upoznala sa zenom koja mu je vlasnica, nabasala je na moju qcu trazeci ga... Kakva je sansa za to?\nZnaju oni vise od nas...\n30.09.2010., 12:39 #17\nИмала сам мачку која се тешко разболела, ништа јој није могло помоћи, сама је тражила да изађе напоље да оде да угине, пустили смо је и никада се није вратила.\nМоја друга мачка је дошла код мене када ми је било тешко и понашала се сасвим заштитнички и мајчински (тада сам била дете), такво понашање ме је баш пријатно изненадило и утешило ме.Та иста мачка је после више година "тражила" од мене да будем уз њу док се мацила, што је невероватан чин поверења, јер обично се мачке сакрију да би се омациле и да би заштитиле своје мачиће.\nЈедном када сам шетала, видела сам младунче вучјака бачено у канал, јер је било деформисано и тако ме је тужно и молећиво гледало тачно као да ме моли да му помогнем. Однела сам га кући и нахранила, водила сам га код ветеринара, али је он рекао да му само нека прескупа операција може помоћи, што нисам могла да му приуштим. Било је код мене недељу дана, али сам морала да га успавам, када сам га однела код ветеринара због тога гледало ме је као да је знало зашто сам га довела (можда је и знало или осећало), осећала сам се као да га издајем. Никада нисам заборавила тај поглед и три месеца ми је требало да се опоравим од тога, једина ми је утеха да је оно сада на бољем месту и да се не мучи као док је било живо. Животиње су дивна створења!\nPoslednji put ažurirao/la arebis777 : 30.09.2010. u 14:54


source.ba | Jugoslovensko auto kao turistička atrakcija: Iako je jako toplo, a u autu nema klime, ljudi vole da se provozaju\nEdin Ogrešević je oduvijek volio pokazivati čari Sarajeva, poznatije i manje poznate lokacije i ostale znamenitosti grada.\nZa Source.ba portal govorio je o tome kako se našao u ulozi turističkog vodiča, šta je želio promijeniti i u čemu je pronašao inspiraciju.\nPrije nekoliko godina dobio je i licencu za turističkog vodiča, osnovao agenciju Meet Bosnia Travel i uveo neke interesantne poglede na grad.\nGostima nije želio pružiti tipični obilazak grada, već se odlučio da im omogući putovanje kroz prošlost i koja će više govoriti o periodu komunizma pa se i rodila ideja o "Yugoslav Classic Car Tour", a o kakvoj turi je tačno riječ možete pogledati u našem videu.


Stručnjaci upozoravaju roditelje: Deca se danas bore da pravilno drže olovku u ruci | EVROPA NA DLANU - Magazin za đake i studente\nPored posledica koje prekomerno gledanje u ekran ostavlja na psihološko stanje deteta koje je vezano čak i za vršnjačko nasilje kasnije kada malo porastu, stručnjaci su više nego ikad zabrinuti i zbog fizičkog zdravlja dece, a posebno ruku.\nNaime, moderna tehnologija nije promenila samo način na koji današnja deca troše svoje slobodno vreme, menja i njihovu mišićnu strukturu u rukama.\nPomislite samo koliko je za vrtićku decu važno da crtaju i boje! Tim radnjama deca razvijaju mišiće ruku, razvijaju svoju motoriku, a sve im je to važno da bi jednoga dana u školi mogli pravilno da pišu, a kroz pisanje, dalje da razvijaju ruke za složenije i fleksibilnije radnje.\nModerna deca, ona koja su poprilično izložena korišćenju modernih aparata sa tačskrin ekranima, već sada pokazuju zakržljalost motorike ruku.\n"Deca se danas bore da pravilno drže olovku u ruci, jer upotreba raznih tačskrin aparata usporava razvoj mišića u njihovim prstima", složni su stručnjaci zbog čega upozoravaju roditelje da deca ne bi trebala biti izložena telefonima i tabletima, koji reaguju na dodir u tako važnoj etapi njihovog razvoja.\nTa deca će se, kada krenu u školu, dugo boriti sa pravilnim držanjem olovke u ruci, zbog čega će im trebati jako dugo, mnogo duže nego deci nekada, da svladaju osnove pisanja i crtanja.\nGlavna pedijatrijska terapeutkinja u Fondaciji Heart of England Foundation NHS Trust, Seli Pejn takođe je naglasila da sve više dece koja polaze u školu nemaju razvijene osnove veštine pokreta ruke važnog za pisanje, crtanje, ali mnoge druge precizne radnje.\nObjasnila je da deci treba snažna kontrola njihovih finih mišića kako bi mogli da drže i barataju olovkom, što pre deset godina nije bio slučaj.\nProblemi se pogoršavaju, pa su roditelji zamoljeni da kontrolišu vreme koje njihova deca troše na takvim uređajima i ovaj put još ozbiljnije upozoravaju da se to vreme mora ograničiti. Zbog njihove psihe i motorike ruku.\nZato se svakako potrudite da im skratite vreme koje provode ispred ekrana, i kompenzujte ga sa povećanom satnicom crtanja.


Druga pobeda naših kadeta 07.Jun.2003, 11:00, Izvor: B92\nKadetska rukometna reprezentacija Srbije i Crne Gore ostvarila je u subotu uveče u trsteničkoj Sali sportova i drugu pobedu na kvalifikacionom turniru za odlazak na Evropsko prvenstvo.Rukometaši Srbije i Crne Gore pobedili su selekciju Poljske sa 30:25 (14:13), dok je reprezentacija Rumunije prijatno iznenadila i savladala ekipu Belorusije sa 29:28 (14:13).Posle dva kola, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << SCG ima četiri osvojena boda i najbolju gol razliku 65:55, dok selekcije Belorusije i Rumunije sa po dva boda zauzimaju drugo, odnosno treće mesto. Kadeti Poljske izgubili su oba meča i nalaze se na četvrtom mestu - bez bodova.U nedelju, u poslednjem kolu, kadeti SCG igraju protiv Belorusije, a u drugom susretu sastaju se selekcije Rumunije i Poljske. Samo prvoplasirana ekipa sa turnira u Trsteniku izboriće plasman na Evropsko prvenstvo, koje se u avgustu održava u Slovačkoj.


Plan deklaracije SDA je stvaranje krize – Dodik da ostane uzdržan – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Plan deklaracije SDA je stvaranje krize – Dodik da ostane uzdržan\nBEOGRAD – Ruski ambasador u Beogradu Aleksandar Bocan-Harčenko izjavio je da Rusija sa velikom brigom posmatra deklaraciju SDA koja predviđa „republiku BiH“ i jednog predsjednika, te predstavlja plan da se stvori kriza, ali da je najvažnije da srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik ostane uzdržan u ovoj situaciji.\n„Najvažnije je u ovoj situaciji da Dodik ostane suzdržan, on je samo govorio o nekim mogućim koracima Republike Srpske, jer se njegov cilj zna, a to je očuvanje mira i da sve u vezi sa Srpskom ostane u okvirima Dejtonskog sporazuma i to je njegova obaveza kao člana Predsjedništva BiH“, rekao je Bocan-Harčenko, koji je svojevremeno bio ambasador Rusije i u BiH.\nOn je za TV Pink istakao da sa velikom brigom posmatra deklaraciju SDA, kao i Rusija, te ocijenio da taj dokument predstavlja više koraka unazad, da nema veze sa Dejtonskim sporazumom, nego predstavlja nepoštovanje obaveza koje Dejton propisuje, dok je reagovanje međunarodne zajednice „blago“.\n„Plan je da stvore krizu, i da onda neko u ime međunarodne zajednice istupi i ponudi nešto i kaže da je njihova ponuda dosta fleksibilnija i kompromisna. A takvo rješenje bilo bi suštinski isto kao i sama deklaracija, iako bi možda imalo `blaži jezik`“, rekao je Bocan-Harčenko.\nOn je podsjetio da je 2011. godine kada je tadašnji predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik najavio referendum i tražio pomoć od njega, visoki predstavnik Valentin Incko rekao da će učiniti sve da ne dođe do referenduma.\nKada je riječ o Kosovu i Metohiji, Bocan-Harčenko je upozorio da razgovori koji se danas vode na Kosovu nisu razgovori u pravom smislu te riječi.\n„Vama je postavljen izbor, imate alternative, jedna je kompromis, a druga je, ako nema kompromisa, nezavisnost“, rekao je Bocan-Harčenko i upozorio da to nije razgovor kakav bi trebalo da se vodi.\nGovoreći o terminu koji se sve češće pominje – „mekana moć Rusije na Balkanu“, Bocan-Harčenko je objasnio da rješavanje međunarodnih problema ne može da da rezultate preko noći.\n„Imao sam mogućnost da pratim razvoj događaja na ovim prostorima, i zaključak pravim na osnovu onoga što vidim, a ne na osnovu onoga što piše. Primijetio sam da su zemlje regiona sigurnije i vidi se da se ljudi osjećaju sigurnije“, dodoa je Bocan-Harčenko.\nOn je rekao da Rusija bolje uočava ovo, jer je i ona sama prošla kroz iste ove probleme.\nBocan-Harčenko je ocijenio da je za bolju i sugurniju situaciju u Srbiji zaslužno rukovodstvo zemlje.\n„Danas je vrlo povoljnija situacija u Rusiji, ali i u Srbiji koja je zemlja u razvoju. Naravno to je stvorilo dodatne mogućnosto za dodatni razvoj bilateralnih odnosa Srbije i Rusije“, dodao je on.\nOn je rekao da, pored razvijene ekonomske saradnje, Rusija želi da za dva do tri puta poveća i kulturnu saradnju, kao i saradnju na svim nivoima sa Srbijom, kao i da će to toga doći.\n„Mi idemo korak po korak prema ciljevima koje su odredili naši predsjednici, ali najvažniji je kvalitet i sadržaj naših odnosa. Povjerljivih kontakata između predsednika dvije države nikada nije bilo kao sada, što govori o kvlaitetu odnosa Srbije i Rusije“, zaključio je Bocan-Harčenko.\ndeklaracija sda dodik\nDodik: Zahvalnost Rusiji i Kini na dosljednosti\nVasilije Vujičić vicešampion Balkana za kadete


Platformaši: SIP je u funkciji dva HDZ-a – Radio Vitez\nPlatformaši: SIP je u funkciji dva HDZ-a\n21. ožujka 2011. 7:56 21. ožujka 2011.\nNa najavu održavanja izvanredne sjednice Središnjeg izbornog povjerenstva BiH po zahtjevu predsjednika HDZ BiH i bivše predsjednice FBiH da se SIP izjasni o provedenim izborima u Parlementu BiH reagirale su stranke potpisnice Platforme. Zajedničkog su stava da SIP nema ni ustavne ni zakonske okvire da odlučuje je li izbor proveden u skladu s ustavom i zakonom, te da je to isključiva nadležnost Ustavnog Suda BiH. Izvanredna sjednica samo je potvrda da je SIP u funkciji dva HDZ-a, koja ne odustaju od politike prijetnji, ucjena, pokušaja blokada i protuustavnog djelovanja, ističu iz stranaka potpisnica Platforme.\nSDP BiH smatra i da je sazivanje izvanredne sjednice samo potvrda da je SIP odavno izgubio svaki profesionalni kredibilitet. ”Sve ovo vrlo jasno ukazuje na to da se SIP stavio u službu blokade uspostave vlasti i u službu određenih političkih opcija i na taj način postao politička stanka, te postupa suprotno odredbama izbornog postupka BiH”, izjavila je članica predsjedništva SDP-a Lidija Korać.\nPrevious ArticleKrišto i Čović podnijeli zahtjeve SIP-uNext ArticleČović i Ljubić kod Josipovića i Kosor


Kreiranje međunarodnog oglašavanja | EFOS REPOSITORY\nMaračić, S. (2016). 'Kreiranje međunarodnog oglašavanja', Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, accessed 27 November 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:658043\nMaračić S. Kreiranje međunarodnog oglašavanja [Master's thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek; 2016 [cited 2021 November 27] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:658043\nCreated on 2018-01-29 14:03:24


TAM | Remontni centar Eraković\nTvornica automobila i motora TAM (Tovarna automobilov in motorjev) kao jedna od najvećih ako ne i najveća tvornica motora i teretnih vozila u bivšoj Jugoslaviji, koja je na jednom mjestu, odnosno u pogonima na jednoj lokaciji svojevremeno zapošljavala i 10.000 radnika, opet je prisutna među nama, ovoga puta preko nas, odnosno jedinog ovlaštenog njihovog zastupnika za motornu grupu. TAM još uvijek, na zadovoljstvo svih nas, vrši proizvodnju motora po sopstvenoj originalnoj tehničkoj dokumentaciji sa naznakama da u narednom periodu izađe vrlo uspješno i na međunarodno tržište i samim tim, mi, kao njihovi jedini ovlašteni zastupnici smo još više zadovoljni što nam je ukazano povjerenje ovakve jedne renomirane tvornice.\nU našoj ponudi, imamo sve nove i originalne rezervne dijelove za motornu grupu vozila TAM, počev od legendarnog TAM-a 130, pa preko starijih civilnih TAM 125, TAM 170, do TAM 190, TAM 260, TAM 317, pa i vojnih TAM 110 i TAM 150, odnosno vozila u vatrogasnoj izvedbi.\nTakođer, i autobusni program TAM je pokriven sa svim originalnim i novim rezervnim dijelovima za motornu gupu.\nIsto tako, naša tvrtka vrši generalni, srednji i laki remont motora pomenute tvornice uz obaveznu garanciju na izvršene radove.\nRezervni dijelovi za kompletna vozila TAM su također osigurani (kočioni sistem, zračne instalacije, hidraulične instalacije, prijenosnici snage, ovjes vozila i tome slično) i uz složenije sisteme, koji se remontuju kod nas (kompletni pogonski mostovi itd) garancija se podrazumjeva.


Pozivni broj 01653 / +441653 / 00441653 / 011441653, Ujedinjeno Kraljevstvo\nPozivni broj 01653 (+441653 / 00441653 / 011441653)\nPozivni broj: 01653 (+441653)\nPrefiks 01653 je pozivni broj područja za Malton. Za izmišljeni telefonski broj 4937984 i pozivnim brojem područja 01653 biste trebali nazvati broj 01653 4937984. Malton se nalazi u Ujedinjeno Kraljevstvo.\nPrefiks pozivnog broja nekog područja označava da se pretplatnikov telefonski broj nalazi na nekoj određenoj lokaciji. Osim pozivnog broja područja postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi država kod međunarodnih poziva, prefiksi pružatelja mobilnih usluga te prefiksi raznih drugih usluga. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primatelj poziva posjeduje kućni telefon, prefiks države se spaja s pozivnim brojem područja i brojem pretplatnika. Za izmišljeni telefonski broj 4937984 s pozivnim brojem područja 01653 (Malton) i Pozivni broj države 0044 biste trebali nazvati broj 0044 1653 4937984. Ako je poziv upućen na mobilni uređaj, Pozivni broj države se kombinira s prefiksom pružatelja mobilne usluge te s brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, moguće je izostaviti kod države. Kod poziva u tuzemstvu između dva kućna telefona je u nekim državama ako oba pretplatnika imaju isti pozivni broj područja moguće izostaviti čak i njega. Ipak, u državama u kojima pretplatnici mogu kod preseljenja u drugi grad ili neku drugu lokaciju zadržati isti telefonski broj, potrebno je naravno kod poziva uključiti i pozivni broj područja 01653.\nAko se nalazite izvan Ujedinjeno Kraljevstvo i želite nazvati neku osobu u Malton, uz pozivni broj područja potreban vam je Pozivni broj države u koju želite nazvati. Pozivni broj države za Ujedinjeno Kraljevstvo je +44 (0044), dakle ako ste u Hrvatska i želite nazvati osobu u Malton, telefonskom broju te osobe morate dodati prefiks +44 1653. U ovom slučaju izostavlja se nula ispred pozivnog broja područja. Za izmišljeni telefonski broj 4937984 s pozivnim brojem područja 01653 (Malton) i Pozivni broj države 0044 biste trebali nazvati broj 0044 1653 4937984.


SEEbiz.eu / ME / Mali: Dve kule praktično završene, ove godine izgradnja još četiri objekta u okviru Beograda na vodi\nDatum objave: 23.05.2018. - 14:59:57\nObilazeći radove na toj lokaciji, gde je u toku izgradnja šest objekata, Mali je rekao da su prve dve stambene kule praktično završene i da se useljenje očekuje u roku od mesec do mesec i po dana.\n"Beograd na vodi je najveće gradilište u ovom delu Evrope, gde dnevno radi 1.500 radnika", istakao je Mali.\nOn je rekao da će ove godine početi rekonstrukcija Karadjordjeve ulice, a da će autobuska stanica za 18 meseci biti izmeštena na novu lokaciju na Novom Beogradu.\nDo kraja ove godine, kako je kazao, trebalo bi da bude rešeno i pitanje železničkog saobraćaja, a nakon toga, kada se uklone svi koloseci i ostatak železničke infrastrukture, moći će da započne i druga faza izgradnje Beograda na vodi.\n"Zgrada postojeće železničke stanice biće pretvorena u muzej, dok će Savski most biti preseljen na drugu lokaciju. Novi savski most biće ponos Beogradjana, a Saobraćajni institut CIP uveliko radi projekat", rekao je Mali i dodao da bi do kraja 2019. godine trebalo da počne i izgradnja tunela koji će povezivati Savski afmiteatar sa Bulevarom despota Stefana.


Kako doći do Calle 18 i Calle 19 u Juan Sánchez pomoću Autobus ili Vlak | Moovit\nCalle 18 i Calle 19\nKako doći do Calle 18 i Calle 19 u Juan Sánchez pomoću Autobus ili Vlak\nUpute do Calle 18 i Calle 19 od top lokacija u Juan Sánchez koristeći Autobus ili Vlak.\nOd Universidad De Puerto Rico Recinto De Río Piedras, Pueblo 40 min\nOd Levittown Swimming Pool, Sabana Seca 133 min\nOd Miramar Plaza, Santurce 69 min\nOd Coliseo Roberto Clemente, Hato Rey Norte 66 min\nOd Bangkok & Bombay, Santurce 64 min\nKako doći do Calle 18 i Calle 19 pomoću Autobus\nOd Universidad De Puerto Rico Recinto De Río Piedras, Pueblo 83 min\nOd Levittown Swimming Pool, Sabana Seca 136 min\nOd Miramar Plaza, Santurce 91 min\nOd Bangkok & Bombay, Santurce 86 min\nKako doći do Calle 18 i Calle 19 pomoću Vlak\nOd Miramar Plaza, Santurce 88 min\nOd Coliseo Roberto Clemente, Hato Rey Norte 68 min\nOd Bangkok & Bombay, Santurce 72 min\nKoliko dugo treba do Calle 18 i Calle 19 od Universidad De Puerto Rico Recinto De Río Piedras, Pueblo javnim prijevozom?\nTreba 40 min od Universidad De Puerto Rico Recinto De Río Piedras, Pueblo do Calle 18 i Calle 19 koristeći Vlak - TREN URBANO\nKoliko dugo treba do Calle 18 i Calle 19 od Levittown Swimming Pool, Sabana Seca javnim prijevozom?\nTreba 133 min od Levittown Swimming Pool, Sabana Seca do Calle 18 i Calle 19 koristeći Autobus - D37, Autobus - T4, Vlak - TREN URBANO\nKoliko dugo treba do Calle 18 i Calle 19 od Miramar Plaza, Santurce javnim prijevozom?\nTreba 69 min od Miramar Plaza, Santurce do Calle 18 i Calle 19 koristeći Autobus - T3, Vlak - TREN URBANO, Autobus - D92\nKoliko dugo treba do Calle 18 i Calle 19 od Coliseo Roberto Clemente, Hato Rey Norte javnim prijevozom?\nTreba 66 min od Coliseo Roberto Clemente, Hato Rey Norte do Calle 18 i Calle 19 koristeći Autobus - T2, Autobus - D91\nKoliko dugo treba do Calle 18 i Calle 19 od Bangkok & Bombay, Santurce javnim prijevozom?\nTreba 64 min od Bangkok & Bombay, Santurce do Calle 18 i Calle 19 koristeći Autobus - T9, Vlak - TREN URBANO, Autobus - D92\nKoliko treba da dođete do Calle 18 i Calle 19 od Universidad De Puerto Rico Recinto De Río Piedras, Pueblo pomoću Autobus?\nTreba 84 min od Universidad De Puerto Rico Recinto De Río Piedras, Pueblo do Calle 18 i Calle 19 koristeći Autobus - C1, Autobus - T2, Autobus - D91\nKoliko treba da dođete do Calle 18 i Calle 19 od Levittown Swimming Pool, Sabana Seca pomoću Autobus?\nTreba 137 min od Levittown Swimming Pool, Sabana Seca do Calle 18 i Calle 19 koristeći Autobus - D37, Autobus - T4, Autobus - T2\nKoliko treba da dođete do Calle 18 i Calle 19 od Miramar Plaza, Santurce pomoću Autobus?\nTreba 92 min od Miramar Plaza, Santurce do Calle 18 i Calle 19 koristeći Autobus - T3, Autobus - T2, Autobus - D91\nKoliko treba da dođete do Calle 18 i Calle 19 od Coliseo Roberto Clemente, Hato Rey Norte pomoću Autobus?\nKoliko treba da dođete do Calle 18 i Calle 19 od Bangkok & Bombay, Santurce pomoću Autobus?\nTreba 87 min od Bangkok & Bombay, Santurce do Calle 18 i Calle 19 koristeći Autobus - T9, Autobus - T2, Autobus - D91\nKoliko treba da dođete do Calle 18 i Calle 19 od Universidad De Puerto Rico Recinto De Río Piedras, Pueblo pomoću Vlak?\nKoliko treba da dođete do Calle 18 i Calle 19 od Miramar Plaza, Santurce pomoću Vlak?\nTreba 88 min od Miramar Plaza, Santurce do Calle 18 i Calle 19 koristeći Vlak - TREN URBANO\nKoliko treba da dođete do Calle 18 i Calle 19 od Coliseo Roberto Clemente, Hato Rey Norte pomoću Vlak?\nTreba 69 min od Coliseo Roberto Clemente, Hato Rey Norte do Calle 18 i Calle 19 koristeći Vlak - TREN URBANO\nKoliko treba da dođete do Calle 18 i Calle 19 od Bangkok & Bombay, Santurce pomoću Vlak?\nTreba 73 min od Bangkok & Bombay, Santurce do Calle 18 i Calle 19 koristeći Vlak - TREN URBANO\nKoje stanice su najbliže kraj Calle 18 i Calle 19?\nNajbliže stanice kraj Calle 18 i Calle 19 su:\nStanica Calle Boundary Esquina Calle 18 je udaljena 164 met(a)ra, 3 min pješice\nStanica Carretera Pr-174 Antes Calle A je udaljena 182 met(a)ra, 3 min pješice\nStanica Carretera Pr-174 Despues Calle A je udaljena 185 met(a)ra, 3 min pješice\nStanica Carretera Pr-174 Despues Calle F je udaljena 338 met(a)ra, 5 min pješice\nStanica Carretera Pr-174 Antes Avenida Aguas Buenas je udaljena 529 met(a)ra, 7 min pješice\nKoje Vlak linije staju blizu Calle 18 i Calle 19?\nOve Vlak linije staju blizu Calle 18 i Calle 19: TREN URBANO\nKoje Autobus linije staju blizu Calle 18 i Calle 19?\nOve Autobus linije staju blizu Calle 18 i Calle 19: D91, D92, T2\nKako doći do Calle 18 i Calle 19 je upravo postalo mnogo jednostavnije pomoću Moovita. Dobijte upute i pronađite najbližu stanicu koristeći Moovit mobilnu aplikaciju ili Moovit web aplikaciju. Tražite stanicu javnog prijevoza blizu Vašeg odredišta? Provjerite ove alternative: Calle Boundary Esquina Calle 18; Carretera Pr-174 Antes Calle A; Carretera Pr-174 Despues Calle A; Carretera Pr-174 Despues Calle F; Carretera Pr-174 Antes Avenida Aguas Buenas.\nImate li omiljen tip javnog prijevoza? Autobus ili Vlak su relevantne alternative javnog prijevoza koje možete koristiti kako biste došli do svog odredišta. Sljedeće tranzitne opcije imaju rute koje se zaustavljaju blizu Calle 18 i Calle 19 - Vlak: TREN URBANO; Autobus: D91, D92, T2.\nNe znate gdje sići na Vašoj ruti ili gdje pronaći najbliže ceste? Skinite Moovit aplikaciju kako biste dobili najnovije vremenske rasporede, upute korak-po-korak, procijenjena vremena dolaska te vidjeli na karti gdje je najbolja ulica za prijeći do Calle 18 i Calle 19.\nNema potrebe za odvojenom autobusnom aplikacijom kako biste provjerili vrijeme autobusa ili željezničkom aplikacijom kako biste pogledali vrijeme vlaka, Moovit Vam pruža sve informacije o javnom prijevozu koje su Vam potrebne kako biste došli do Juan Sánchez u jednoj aplikaciji. Zbog toga su Google Play Store i Apple App Store proglasili Moovit jednom od najboljih dostupnih tranzitnih aplikacija.\nCalle 18 i Calle 19, Juan Sánchez\nLjudi također traže: Avenida Américo Miranda Calle 209 Calle 507 Calle F Calle Estado Calle 143 Calle A Calle 232 Calle Dorado Calle 1 Calle Clemson Calle 419 Calle Rosa Calle Lago Icaco Calle Reina Isabel Calle Almendro Calle Almendra Avenida Avelino Vicente Calle 15 Calle Filipinas\nKako doći do popularnih atrakcija u San Juan pomoću javnog prijevoza Ponderosa Barista Espresso Bar Starbucks La Tortuga Pizzeria - Panaderia Hacienda San Pedro nobox Chili's Grill & Bar Piu Bello Gelato Sultan Abi Pure and Natural Firehouse Subs Parking Empleados Choliseo Ave Lomas Verdes (PR-177) Le Chateau La Neurona Fefo's Deli & Tapas Lupi's Mexican Grill & Sports Cantina El Ñaqui Metropol Restaurant & Bar El Churry\nNajbliže stanice prema Calle 18 i Calle 19 u Juan Sánchez\nAutobus stanice najbliže Calle 18 i Calle 19 u Juan Sánchez


Niška televizija » Lavrov: Više od 400 tela u masovnim grobnicama ratni zločin\nLavrov: Više od 400 tela u masovnim grobnicama ratni zločin\nObjavljeno 01.10.2014. 15:10\nTagovi: Donjeck, Lavrov, masovne grobnice, ratni zlocin\nMOSKVA – Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov rekao je danas da je više od 400 tela pronađenih u masovnim grobnicama u blizini istočnog ukrajinskog grada Donjecka, užasan dokaz koji ukazuje da je počinjen ratni zločin.\n„Ovo je očigledno ratni zločin. U masovnim grobnicama kod Donjecka pronađeno je već više od 400 tela i mi se nadamo da zapadne prestonice neće zataškati ove užasne činjenice“, rekao je Lavrov, a prenele su RIA Novosti.\n„Očekujem da čujem jasan, nepristrasan i odgovoran odgovor od međunarodnih organizacija. OEBS već radi na licu mesta. Mi ćemo učiniti da se istina sazna i, naravno, proveriti da li je pravda zadovoljena“, rekao je Lavrov na konferenciji za novinare.\nLavrov je nedavnu tvrdnju Kijeva da će sprovesti otvorenu i nezavisnu istragu o navodnom masakru, čim povrati kontrolu nad tim područjem, ocenio kao čistu hipokriziju zato što su „ovi zločini očigledno počinjeni kada su ukrajinske snage bezbednosti imale kontrolu nad tim regionom“.\nTANJUG 01.10.2014 14:34\nFoto AP/Pavel Golovkin\nStoltenberg preuzeo dužnost generalnog sekretara NATO\nKina upozorila SAD zbog Hong Konga: Ne mešajte se


Ekonomične vazdušne zavese Niskih Cena za komercijalna vrata\nVazdušne zavese niskog pritiska za komercijalna vrata\nMINIBEL vazdušne zavese su preporučljive za otvore i do 1.8 metara visine. Takodje se mogu koristiti kao elektrićna grejalica iznad vrata za više ulaze zarad obezbedjivanja toplije dobodošlice.\nOPTMA BEŽIČNE vazdušne zavese serije su preporučljive za vrata i do 2,8 metra visine, imaju nekoliko opcija prilagodjavanja i imaju i regulaciju sa daljinskim upravljanjem i sa led-panelom za inteligentnu kontrolu.\nOPTIMA BEŽIČNA vazdušna zavesa niskog pirtiska\nKomercijalna vrata i do 2,8 metra visine, nevidljiva montaža lažnog plafona.


Konferencija za medije u organizaciji Ministarstvo privrede Kantona Sarajevo - sarajevosume\nKonferencija za medije u organizaciji Ministarstvo privrede Kantona Sarajevo\nDana 17.07.2019. godine u prostorijama Kantona Sarajevo održana je konferencija za medije, a kako bi se upoznala javnost o stanju u preduzećima ZOI '84', KJP „Sarajevo-šume“ d.o.o. Sarajevo, te u Upravi za šumarstvo i Veterinarskoj stanici, a o čemu su govorili njihovi čelni ljudi, kao i ministar privrede Kantona Sarajevo Haris Bašić.\nRanije su iz vladajuće šestorke u Kantonu Sarajevo ukazali na stanje u drugim javnim preduzećima i institucijama koje su zatekli nedugo nakon što su počeli obnašati vlast.\nDirektor Uprave za šumarstvo KS Edib Hamzić je ukazao na nedostatak čuvara šuma, kao i na nedostatak njihovih kontrolora. Upozorio je da ne postoji kontrola šuma vikendom i drugim neradnim danima. Zato je apelovao da se zaposli veći broj ljudi, te da se druge institucije angažuju na zaštiti šuma.\n"Kroz prostorne planove se treba voditi računa da se ne umanjuje šuma. Općine imaju svoje interese i treba nekad izaći u susret. Ali treba voditi računa o šumama. Postoji prijedlog da stvaramo urbane šume. Teško je izvršiti procjenu kolika je šteta zbog bespravne sječe drveća jer su neki slučajevi registrovani, a neki nisu. Uglavnom se takvi slučajevi kažnjavaju malim kaznama", rekao je Hadžić.\nV.D. direktor KJP „Sarajevo-šume“ d.o.o. Sarajevo Amir Joldo je poručio da postoje problemi u ovom preduzeću. Izdvojio je to da su mašine starosti godinu dana, a koje se koriste za održavanje šumskih puteva i komunikacija stajale i nisu bile upotrebljive zbog neprovođenja javnih nabavki usluge servisiranja istih. Prema njegovim riječima, sada su te mašine upotrebljive.\nNaglasio je da su odblokirani mnogi projekti kao što je ambijentalno uređenje Huma, te da je preduzeće jedno vrijeme bilo i bez goriva.\nNjegovo obećanje je da će se "šume približiti građanima, pa i kroz ambijentalno uređenje". Mišljenja je da šume trebaju biti turistički centri, a kao primjer za to je naveo Tursku.\nBroj jedinstvenih posjeta: 9445\nUkupno pregleda: 108603


Arogančevići i Bahatovići - dve familije | B92 Blog\n"Politika je keva"\n"Imam još tri ispita" a onda "vidimo se u Skupštini" piše jedan razdragani student u komentarima na imovinsku listu nadrealista, pardon funkcionera, inače sinonim za ove Naše dve familije.\n1. Having or displying a sense of overbearing self-worth or self importance.\n2. Marked by arising from or assumption of one's superiority toward others.\nNaravno sva naša imena (ljudi) su povezana sa nečim i označavaju nešto pa zbog toga i smatram da se sva imena političara i trabanata podele na dva (jebiga lakše za pamćenje) Bahatović i Arogančević, i sobojica se završavaju na nama tako drago ...vić.\nArogančevići su naširoko, nadugačko, internacionalno poznata Familija jer gornje napisano je izvod iz Free Online Dictionary i mnogo su više uvažavani od strane M.S.Zajednice jer su više nji'ovi nego naši.\nBahatovići su lokalna familija izuzetnog uticaja i njihove korene nauka tek sad istražuje.\nIstoričarka profesorka gospođa Dubravka Stojanović (Filozofski fakultet Beograd) kaže:\n"partije u našoj tradiciji, nikada nisu bile vezane za načela (čitaj Bahatovići organizovani u grupnu delatnost), političke principe (Bahatost je osnovni princip Bahatovića), pa ni sopstvene programe i stranačko ime koje ih je povezivalo sa određenim idejnim konceptima, čitaj (Bahatost je jedini program i idejni koncept Bahatovića). Partije su svojim članovima obezbeđivale funkciju, ali i egzistenciju: one su od nastanka stranaka u 19.veku bile jedan od najsigurnijih načina za društveno napredovanje, pa i sticanje imetka, čitaj plačku svega što može). U zagradam su moje primedbe.\nVrla profesorka (nije cinizam) se osvrnula u Blicu od 17-05-2010 na korov pardon koren iz koga su nastali današnji Bahatovići a koji stiže do i meša se sa našom tako slavljenom Tradicijom, i detaljno ukazala na nastanak i tradicionalne posledice koje Bajatovići imaju po nas, od kada su nastali i kao familija razgranali svoje businese po Srbiji i vas celom Balkanu, povezujući raspalu državu SFRJ ponovo u jednu čvrstu celinu naravno opet iz našeg ponosnog grada prestolnog Beograda.\nBajatovići su bili pobednici u I. i II. srpskom Ustanku, pobedili su u Svim Ratovima u kojima su vodili narod baš kao što i Domanović napisa u Vođi, Dangi, Stradiji, a bogami i nas spomenu u "Razmišljanjima jednog srpskog Vola" naravno kako ne bi ispalo da postoji samo jedna strana priče.\nSada izgleda od kako je došla Globa- lizacija (čudan termin il' se globi il' se liže dupe Arogančevića) Bahatovići nas vode u ono što se stručno naziva Integracija.\nA integracija označava proces u kome će Bahatovići i Arogančevići nastaviti zajedničkim snagama da se bore za svoje dobro?\nmyredneckself 14:08 11.06.2010\nDa, da...ufff.. ma, može tako\nTi si to pojednostavio, a ako hoćeš detalje, moraš krenuti od zajedničkih predaka Lezilebovića, Lažovića i Pokondirenotikvovića. Kao što vidiš gen -vić, je vrlo uporan na celom stablu do današnjih dana.\nOvi poslednji su posle malo evoluirali, i imali jednu značajnu predstavnicu, neku Živku, kojoj se toliko osladilo ono "nomen est omen", da je svoje staro prezime Popović promenila u Ministarković. Ali ja mislim da je svaka naša familija imala po neku babu, koja je kad tad kroz istoriju nešto zakuvala\ndragan7557 15:20 11.06.2010\nTi si to pojednostavio,\nPa to je u sadašjim vremenima Must, pola naroda je funkcionalno nepismeno (blogoizvor M. Ćirković svojebremeno), ostatak se podelio na Famu, 24 sata svadbu i Velkog Btrateeee. Strava, brateee, jebote brateee, a ono malo pismenih, ima vala bogami da se potrudi da pročita ostatku.\nSpomenuta profesorka je dala kratku i veoma iscrpnu analizu fam. Bahatović i njen Istorijski razvoj, a mislim da je izdala i knjigu o usponu ove Kuće. Naslov Prvog Dela nije "Rise of the House of Bahatović" koji je verovatno Prvi deo buduće Triologije ako stigne za života da napiše i "Fall of House of Bahatović" biće dobro.\nDrugi srednji Deo neće biti štampan jer nema komercijalu svrhu, pošto ga svi doživljavamo pa ovaj deo knjige nema kome da se proda.\nsentinel26 14:27 11.06.2010\nKoalicija ili kohabitacija ?\nPosljednjih 10 godina, imali smo koaliciju,\npa onda kohabitaciju,\npa opet koaliciju,\npa ovo sadašnje ne znam kako da nazovem ... bahatorogancija ili ... ?\ndragan7557 15:44 11.06.2010\nRe: Koalicija ili kohabitacija ?\nMala lekcija iz Bahato-kratije\nOdnosi Vlade i prdsednika države, kohabitacija.\nVlada kao dominantni državni organ u značajnom broju savreneih političkih sistem funkcioniše paralelno sa još jednim inokosnim organom izvršne vlasti- predsednikom države.\nU odnosima Vlade i predsednika države postoji jasna podela nadležnosti i ova dva organa su upućena na međusobnu saradnju.\nAko su partije iz Vlade i predsednik države predstavnici različitih partijskih i političkih opcija onda je u pitanju Kohabitacija, ova pojava nastaje kod tzv. bicefalne egzekutive (dvoglava neman)zvana egzekutiva bicefalnog tipa.\nPošto je kod nas Fam. Bahtović na vlasti od stvaranja Kneževine Srbije na ovamo:\nPartije su svojim članovima obezbeđivale funkciju, ali i egzistenciju: one su od nastanka stranaka u 19.veku bile jedan od najsigurnijih načina za društveno napredovanje, pa i sticanje imetka,(prof. Dubravka Stojanović), čitaj plačku svega što može).\nmože se sa izuzetnom statističkom pouzdanošću tvrditi da kohabitacija nije nikada postojala.\nO koaliciji neki drugi put.


UN poziva na novu humanitarnu pauzu u Jemenu\nSavet bezbednosti UN podržao je sinoć poziv generalnog sekretara UN Ban Ki Muna na novu humanitarnu pauzu u Jemenu i nastavak mirovnih pregovora.Svih 15 zemalja članica Saveta bezbednosti UN izrazilo je nezadovoljstvo što su mirovni pregovori zakazani prošle nedelje u Ženevi u poslednjem trenutku odloženi.\nDiplomatski izvori bliski UN saopštili su da postoji mogućnost da pregovori budu nastavljeni 10. juna.\n"Savet bezbednosti UN podržao je apel generalnog sekretara za novu humanitarnu pauzu kako bi pomoć stigla jemenskom narodu", navodi se u saopštenju.\nPrethodni prekid vatre od pet dana omogućio je u maju nevladinim organizacijama da dopreme pomoć civilima uhvaćenim u borbama između snaga arapske koalicije predvođene Saudijskom Arabijom i jemenskih šiitskih pobunjenika koje prdržava Iran.\nSaudijska Arabija i druge sunitske arapske zemlje pokrenule su vazdušne udare 26. marta kako bi suzbile napredovanje šiitskih pobunjenika iz grupe Huti i jedinice vojske odane bivšem predsedniku Aliju Abdulahu Salehu.\nU sukobima je od 19. marta ubijeno više od 2.000 ljudi dok je 545.000 napustilo svoje domove.


Predsjednik SAD John Tyler\n29. mart 1790. (1790-03-29)\n18. januar 1862. (dob: 71)\nJohn Tyler (29. 3. 1790. — 18. 1. 1862.) je američki političar, najpoznatiji po tome što je bio 10. po redu predsjednik SAD.\nJohn Tyler se rodio u porodici uglednog virginijskog zemljoposjednika, političara i budućeg guvernera Virginije Johna Tylera Seniora. Mladi se Tyler također bavio politikom, a nakon kraćeg boravka u američkom Kongresu, i sam je postao guverner Virginije.\nGodine 1839. je na izbornoj konvenciji vigovaca određen za potpredsjedničkog kandidata na slijedećim izborima. Svrha toga je bila pomoći predsjedničkom kandidatu Williamu Henryju Harrisonu da dobije glasove na Jugu. Godine 1840. taj plan je uspjelo, te je Harrison izabran za predsjednika, a Tyler postao potpredsjednik SAD.\n4. 4. 1841. Harrison je preminuo, a Tyler dva dana kasnije, u skladu s Ustavom, položio predsjedničku zakletvu, postavši prvi predsjednik SAD koji nije izabran na tu dužnost.\nTyler je odmah nakon stupanja na dužnost razočarao svoje vigovske kolege stavljanjem veta na zakone kojima je cilj bilo povećati ovlasti federalne vlasti. Zbog toga je Tyler isključen iz stranke, a njegov kabinet podnio ostavku. Iako formalno član nijedne stranke, Tyler se u ostatku mandata uglavnom oslanjao na južnjačke demokrate. Vigovci i sjevernjački demokrati su zbog toga blokirali mnoge njegove inicijative, uključujući nastojanje da Republiku Teksas pripoji koji novu državu SAD.\nNajvažniji događaj Tylerovog mandata ga umalo nije koštao glave. 28. 2. 1844. se Tyler zajedno s 200 uvaženih gostiju ukrcao na USS Princeton, novu, modernu parnu korvetu američke ratne mornarice na njenoj ceremonijalnoj plovidbi rijekom Potomac. Prilikom ispaljivanja počasnog plotuna, jedan od eksperimentalnih topova je eksplodirao usmrtivši 6, a ranivši 20 ljudi. Među žrtavama su bili Tylerov državni sekretar Abel P. Upshur, mornarički sekretar Thomas Gilmer te ugledni Njjujorčanin Daniel Gardiner.\nGardinerovu kći Juliju je Tyler upoznao upravo na tom kobnom putovanju. Nekoliko mjeseci kasnije njih dvoje su se vjenčali, što je prvi slučaj da se predsjednik SAD vjenčao za vrijeme svog mandata. Tyleru će ona roditi sedmoro djece, što ga, zajedno sa osmoro djece iz prethodnog braka s Letititom Christian čini najplodnijim predsjednikom u historiji.\nNakon isteka mandata Tyler se povukao na svoje imanje u Virginiji. U februaru 1861., u predvečerje građanskog rata, je pokušao ishoditi kompromis između sjevernih i južnih država. Kada u tome nije uspio, savjetovao je Virginiji da se otcijepi, a sam je kasnije služio u Kongresu Konfederacije američkih država.\n1841. - 1845. Nasljednik:\n1841. James K. Polk\n1845. - 1849.\nJohn Tyler na Wikimedijinoj ostavi\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 04:24, 30 novembar 2014.


Ana Marija zbog batina ne može na takmičenje! : Nadlanu.com\nAna Marija zbog batina ne može na takmičenje!\nObjavljeno 8. feb 2015. / 13:32:32\nKako „Alo!“ saznaje, Žujovićeva je 8. marta u glavnom gradu Finske trebalo da se takmiči na prvenstvu Evrope, ali zbog fizičkih povreda koje ima posle brutalnog prebijanja, prinuđena je da otkaže učešće na takmičenju.\n- Ana već treći dan ne trenira, a lekar joj je prepisao strogo mirovanje, jer ima povrede glave. Kako sada stvari stoje, Ana se bar dve nedelje neće vratiti treninzima, zbog čega će morati da otkaže svoje učešće na prvenstvu. Ona se već pomirila sa činjenicom da će zbog povreda ispaštati i njena karijera - govori izvor blizak Žujovićevoj koji nam je takođe otkrio da je ovaj par imao konflikte i u noći kada su se dogovali sa kakvom će pričom izaći u Jutarnjem programu.\n- Umalo se nisu ponovo potukli dok su se dogovarali šta će da pričaju na televiziji. Novi fizički obračun sprečio je Damir Handanović, u čijem stanu su se sve dešavalo. Ana se iznervirala kada je videla njegov izveštaj iz policije u kom doslovce stoji: „Gurali smo se i vukli po stanu. Stezala me je i ja sam nju, ali je nisam udario“, i ta njegova izjava je jako naljutila Žujovićevu. Tada mu je zapretila da ako ne kaže ispred kamera da je udario neće se pojaviti u emisiji - završava priču dobro obavešten izvor.\nKako dalje saznajemo, Vladimir se prvo protivio priznanju, plašeći se posledica laganja u policiji i javnog priznanja, ali kada je video da nema kud, morao je da pristane. Cela ova farsa završila se njihovim izlaganjem u Jutarnjem programu, gde su na najgori mogući način ismejali jednu ozbiljnu socijalnu temu - nasilje nad ženama.\nPodsećanja radi, u noći između ponedeljka i utorka Vladimir Stanojević pretukao je svoju ženu Anu Mariju Žujović u njenom stanu. Nakon toga izneo je niz laži, želeći da zataška ovaj slučaj, ali mu to nije uspelo.\nVolkov ismejao Stanojevića!\nDan pošto je izašla informacija da je Vladimir Stanojević pretukao svoju bivšu ženu Ana Mariju Žujović, oglasio se i Vladimir Volkov. Ruku na srce događaj nije komentarisao, ali je slikovito dočarao šta misli o njegovom delu. Okačio je fotografiju na kojoj ga grli devojka, dok je on stegao pesnice i vilicu, aludirajući na to da devojka treba da se grli, a da fizički obračuni služe za muškarce. Inače, Stanojević ima identičnu sliku i izraz lica, koja je nastala u noći kada je tukao Ana Mariju, samo što umesto devojke njega grli nepoznati muškarac.


e-novine.com - Preprodaja seljačke muke\nPoljoprivreda: Suša prži, trgovci još više Preprodaja seljačke muke\nKako su trgovci pre setve iznudili razmenu u partitetu kilogram uree za dva i po kilograma kukuruza, a nakon katastrofalne suše cena ovom usevu, sa 125, skočila na 265 evrocenta za kilogram. Krajnji efekat po seljake biće kao da su đubrivo umesto po prodajnoj ceni od 300, platili mnogo više, čak 650 evra po toni\nDugo, toplo leto: Suša prepolovila prinose\nSuša kakva se ne pamti zadesila je Vojvodinu; juli je sa prosečnom najvišom dnevnom temperaturom od 26,93 stepena Celzijusa bio najtopliji od 1883. godine, kada na Paliću počinju da se beleže metereološki podaci. Od 20. juna do 25. jula u pojedinim, a 29. jula u drugim regionima ove ravnice, kiše gotovo da i nije bilo, a i tih dana palo je samo 15 do 35 litara po kvadratnom metru. Već sutradan vlaga se golim okom nije mogla uočiti. Usledio je, od 1. do 6. avgusta, tropski pakao, sa najvišim temperaturama, dnevno kontinuirano iznad 37 stepeni, pri čemu se noću nije spuštala ispod 22. podeoka. Tokom vegetacionog perioda, od početka aprila do sredine avgusta, po kvadratu je umesto uobičajenih 230, palo jedva 60-80 litara. Rod je katastrofalno podbacio: kukuruz najmanje 50, soja 45, lucerka 35, šećerna repa 30, suncokret 20 odsto, dok drugog košenja crvene dateline nije ni bilo.Finansijski kolaps poljoprivrednika osećaće se i narednih sezona, makar bile i najrodnije. No, ima i onih koji će se žestoko omastiti od paorske nevolje, čije će posledice, kroz poskupljenje prehrambenih proizvoda, inflaciju i pritisak na kurs dinara, osetiti svi građani. Reč je, u prvom redu, o proizvođačima i trgovcima agrarnih inputa, naročito đubriva, semenske robe i sredstava za hemijsku zaštitu.Ekstra zarada se realizuje kroz paritetnu razmenu, kada između ponuđača, obično trgovca, i kupca, ratara, ne cirkuliše novac, već se đubrivo za setvu razmenjuje za urod isporučen nakon berbe. Razmenjuju se svi usevi za sve inpute, ali u našim uslovima razmena đubrivo- kukuruz je najčešća.Kako je seljak tokom ratnih 90- tih godina, sankcija, megainflacije i loše agrarne politike ostao bez novaca, obrtnog kapitala, još od 1993. godine veoma teško finansira setvu. Mora da se osloni na isporučioca inputa, što znači da do đubriva, semena i hemijskih sredstava za zaštitu može doći tek ako uđe u svojevrstan kreditni odnos sa trgovcem na čijem su lageru neophodne robe. Stvar otežavaju banke usmerene prvenstveno ka građanima, nevoljne da finansiraju i mnogo profitnije privredne delatnosti, kamoli niskoakomulativnu poljoprivredu. Pristup kapitalu seljaku je gotovo onemogućen i stoga je već dve decenije u robovskoj poziciji spram agrotrgovaca.\nPaorski san: Oblačno nebo nad usevima\nTako osiromašeni seljak je i zimus pregovorao sa trgovcem oko isporuke inputa za prolećnu setvu. Pozicije nisu ravnopravne, seljak traži robu koju će platiti nakon setve pšenice, berbe kukuruza, vađenja repe... To je i period jefitine agrarne robe, jesenja skidanje letine je tek obavljeno i na agroberzama je obilata ponuda, cene blizu minimuma. Trgovac predlaže, seljak, bez novca, ne može da odbije, da pribavljanje uree, najčešće korišćenog đubriva, otplati isporukom kukuruza nakon berbe. Ne može ni da odbije paritet zasnovan na berzanskim cenama u trenutku pogađanja, uz planiranih desetak odsto zarade robnog finansijera. Kako se cena đubriva kretala oko 300 evra, kukuruza 130 evra, došlo se i do srazmere 1:2,5, kilogram uree za dva i po kilograma kukuruza.Dok je đubrivo proizvod sa manjim amplitudama cenovnih promena, vrednost agrarnih proizvoda oscilira i unutar jedne sezone, jeftina nakon žetve, dosta skuplja pri izmaku zaliha. Ove godine razlika između predsetvene i aktuelne cene je drastična kod svih useva. Tako je kukuruz sa ranoprolećnih 132 skočio na 265 evra. Međutim, paritet u otplati je ostao, seljak će, i pored prepolovljenog roda, trgovcu isporučiti 2,5 tone za svaku tonu uree. Računica kazuje da će tona đubriva ratara koštati ne prodajnih 300, već čak 650 evra.Ovakve ekstrazarade se dodatno oporezuju i u zemljama sa razvijenom tržišnom ekonomijom, gde se trguje fjučersima i opcijama, pa investitori ulažu, kockajući se, i na skokove berzanskih cena. Međutim, u nas je tržište hartija od vrednosti u začetku, nerazvijeno, i jesanas je zabeleženo par prvih skromnih terminskih kupoprodaja. Praktično, seljak, za razliku od zapadnoevropskog ili američkog, ne može da, u registrovanom skladištu lagerovane sopstvene robe, kupi fjučers, čijom daljom preprodajom može kupiti za setvu neophodan input. Ovaj oblik kreditiranja, trgovci već dvanaest godina lobiranjem koče i odlažu donošenje sistemskih zakona kojima se reguliše aktivnost poljoprivrednih berzi. Čine sve da očuvaju pogodnu, nadmoćnu poziciju spram poljoprivrednika.\nŽetva: Naški siromaški\nDrugi oblik zloupotrebe nevolje izazvane sušom su zahtevi za zabranu izvoza poljoprivrednih proizvoda, pod plaštom navodne brige za zadovoljavanje domaćih potreba. Međutim, cene prehrambenih proizvoda u nas samo delom zavise od primarne sirovine. Često je na cenu konzumne robe veći uticaj cene transporta, distribucije, ambalaže… Naročito je velik uticaj odsustva konkurencije u prehrambenoj industriji I, još više, u trgovini. Tu se “nabijaju” cene, pa je borba protiv monopola ujedno i dobra zaštita potrošača.Suša će iznedriti više cene primarnih poljoprivrednih proizvoda, Tim pre što je ista nedaća zahvatila i veći deo Srednje Evrope, žitorodne Ukrajinu, Rusiju i Kazahstan, što je najgore i najveće svetske proizvođače SAD, Argentinu i Brazil, pa svetske cene stalno idu naviše. Zabrana izvoza bi minimalno umanjila cene prehrambenih, ali primetno primarnih proizvoda. Elementarnom katastrofom pogođeni seljak bio bi dotučen i pred jesenju setvu doveden u još zavisniju poziciju spram trgovca. I tako unedogled…\nOdgovorno lice: Dušan Petrović, bivši ministar poljoprivrede\nPa, otkud ona zahtevi za zabranom izvoza?Potiču od kompanija koje su zimus i proletos sa inopartnerom unapred ugovorile izvoz kukuruza po, u običnim uslovima visokih, 180- 190 evra za tonu, a nisu isplatom unapred od proizvođača i obezbedili robu. Kao dugogodišnji monopolisti u otkupu, skladištenju I trgovini agrarnim inputima i robama, osećali su se suviše moćnim da bi pravovremenom kupovinom “zamrzli” inače nedostajući obrtni kapital. Kalkulisali su da će za preprodaju robe po visokim cenama uvek biti spremni. Ali, suša i neprekidan rast cena su im pomutili planove. Zabrana izvoza bi im dobro došla kao izgovor zašto ne mogu da ispune obaveze prema stranom naručiocu, od koga su unapred uzeli deo novca i upotrebili za druge potrebe. Sada bi morali da robu kupuju za 260,a prodaju za 180 evra, te bi trpeli gubitak od najmanje 80 evra po toni. Prema procenama, samo četiri vodeća izvoznika su zaključila aranžmane za prodaju 600.000 tona kukuruza, i na toni gubili bi po 80 evra. Na to nisu spremni, pa šire glasine o nedovolnjom prehrambenom bilansu i zahtevaju zabranu izvoza. Ograničavanjem slobodne trgovine poljoprivredni proizvođač, već sasečen sušom, osiromašio bi “ do gole kože”. Nije ih briga, na protiv, poželjno je. Na jesen, u razgovorima oko pariteta cena za novu setvu, ojađeni seljak biće u još težoj poziciji, time i podložniji dodatnom pritisku.\nOstali članci iz rubrike Analiza\nSrbija i kreditna politika\nPut u dužničko ropstvo\nPoljoprivreda: Kratko pamćenje - dugo kajanje\nKragujevac: Sporne subvencije za „Fiat“\nVelika ekonomska prevara\nGoldman Saks, gramzivost i pohlepa\nŽeleznički saobraćaj se sporo oporavlja\nKo kamenuje vozove?\nTransformacija „JAT“, again\nGrčka žrtvovana bogovima spekulacije\nRevizori u šoku\nDemontirati burazersku državu\nStečaj protiv Evropske unije\nSvi hrle u Beograd\nPartijske vojske na teretu građana


Vanredno stanje u Srbiji: Institut za transfuziju krvi Srbije uputio apel građanima - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Akcije » Vanredno stanje u Srbiji: Institut za transfuziju krvi Srbije uputio apel građanima\nAh Neša 16. mart 2020. Akcije Postavite komentar\n„U narednom periodu apelujemo na građane da odvoje malo svog dragocenog vremena i daju krv u Institutu, Svetog Save 39, ili u nekoj od ekipa na terenu.\nU novonastaloj situaciji, posle proglašenja vanrednog stanja i obustave rada škola i fakulteta, došlo je do otkazivanja velikog broja akcija davanja krvi, ne samo u prosvetnim ustanovama, već i u brojnim kompanijama i firmama koje su promenile način rada.\nS obzirom da će ova situacija potrajati duži vremenski period, molimo građane da se svakodnevno odazivaju našim pozivima.\nInstitut za transfuziju krvi Srbije u postojećim okolnostima ima obavezu da obezbedi najmanje 250 jedinica krvi dnevno za zbrinjavanje životno ugroženih pacijenata u beogradskim zdravstvenim ustanovama i bolnicama u gradovima centralnog regiona Srbije.\nZa davaoce krvi uvedene su dodatne mere predostrožnosti koje su sastavni deo uobičajenog izbora davalaca krvi, sa izmenama koje imaju za cilj samo da pojačaju nadzor u novonastaloj situaciji sa novim korona virusom COVID-19.\nDavanje krvi je bezbedan proces i građani ne treba da odustaju od dobrovoljnog davanja krvi. Potrebe za krvlju su konstantne, a samo zahvaljujući dobrobvoljnim davaocima krvi možemo da obezbedimo krv za naše najugroženije sugrađane“.\nNa našim stranicama, iz nedelje u nedelju, najavljujemo sve akcije koje organizuje Institut za transfuziju krvi Srbije. Kliknite OVDE.\nTagoviakcije apel covid-19 dobrovoljno davanje krvi humanitarna akcija institut za transfuziju krvi srbije izlasci korona virus vanredno stanje zima u beogradu\nPrethodni Za dž: Pickbox NOW omogućio neograničen sadržaj celoj regiji\nSledeći BROJEVI – Meridianbet uplaćuje 7% od gubitka na bonus račun


Zapošljavanje rodbine i prijatelja u javne institucije pre par godina smatralo se skandalom, novinari koji o tome pišu bili su tuženi, dok su opravdanja dolazila sa svih strana. Međutim, danas je to postalo uobičajena pojava koju ni sami opruženi više ne poriču.\nRepublika Srpska, ali i cela Bosni i Hercegovina, hronično boluje od nepotizma koji je, tvrde stručnjaci, zarobio sve institucije. Koliko je političarima bitno što krše zakon i zapošljavaju rodbinu, kumove i prijatelje, najbolje je pokazala rasprava u Narodnoj skupštini Republike Srpske. Optužujući jedni druge, uz podsmeh, gotovo bez opravdanja, još jednom su pljunuli građanima u lice i pokazali da najbolje prolaze ćerke, sinovi, snaje, žene i ostali članovi porodice.\n„Zapošljavamo mi, ali zapošljavate i vi“ bila je suština ove burne rasprave. Tema je bila zapošljavanje predsednikove snaje, poslanikove žene, direktorovog brata, pominjana je i titula „kralj nepotizma“, a pale su i mnoge uvrede.\nGrađani su komentarisali da im je mučno bilo slušati kako nepotizam niko više ne poriče, a opravdanja poput „jel ja ne smem da radim sa svojom ženom“, „jel sad treba da otpustim ženu“, „ako već optužujete nas pogledaje šta ste vi uradili“, „mi zapošljavamo Srbe u institucije BiH“... kao i mnoga druga samo su pokazala koliko se političari više uopšte ne ustručavaju.\nZnamo već svi koji su ministri, predsednici i ostali funkcioneri udomili svoje sinove, kćerke, nećake, supruge i snaje, a javna je tajna da na mestima savetnika sede i nečije ljubavnice. Većina, osim neke tajne veze, imaj zajedničko to što su im loše ocene, ali svaki put briljiraju na intervijuu. Stručnjaci tvrde da je nepotizam postao neizlečiva bolest domće politike koja sve više izmiče kontroli.\n- Ako je išta kod nas postalo transparentno onda je to korupcija i nepotizam. Ni prema kome više nema nikakve odgovornosti, jer većina onih koji su umešani znaju da ni na koji način neće odgovarati i da neće biti posledica. Zato se to prestalo kriti, a oni su prestali da se pravdaju bilo kome. Osim toga, imamo situaciju da su mnoge vrste zloupotreba zapravo legalizovane kroz zakonski okvir – navodi v.d. izvršnog direktora Transparensi Internešnala, Ivana Korajlić.\nOna postavlja pitanje: Zašto bi se političari pravdali bilo kome, kada oni organi koji bi trebalo da ih spreče ne sprečavaju, a građani ih uopšte ne kažnjavaju?\nTako izvršni direktor Helsinškog odbora za ljudska prava, Branko Todorović, razočaran u kompletan sistem, ali posebno u ljude, kojima je sve to postalo normalno, kaže da svedočimo brutalnoj zloupotrebi vlasti i kršenju svih mogućih zakona.\n- Oni znaju da su u 99 odsto slučajeva nedodirljivi i da se niko neće baviti njihovim pitanjem. Taj proces nam dugoročno oduzima perspektivu normalnog življenja. Bilo da je u pitanju Bijeljina ili Banjaluka, zloupotrebe se više ne kriju. To su politički silnici i moćnici koji mogu da zaposle koga hoće i to je najnormalnije. Nije bitno koja je stranka na vlasti, neće se stanje promeniti kada pobedi opozija. Narod mora da se promeni, jer im je to sve postalo normalno i prihvaćeno – objašnjava Todorović.\n- Način na koji građani razmišljaju je zabrinjavajući. Većina građana govori „pa šta fali, svi bismo to radili da smo na njihovom mestu“ što je meni neshvatljivo. Tako da, nema bitne razlike između vlasti i opozicije kada je u pitanju nepotizam i zloupotrebe vlasti, već je samo pitanje ko trenutno može da se time bavi, dok moralno, etički, politički i ljudski stanje u RS potpuno poražavajuće – smatra Todorović.\n„Ljubav“ o državnom trošku\nTodorović objašnjava da se više ne radi samo o zapošljavanju dece i članova porodice. Bahatost pojedinaca ide toliko daleko da, kako tvrdi, svojim ljubavnicama obezbeđuju posao i to uopšte ne kriju.\n- Nije tajna da su neki svoje švalerke postavili za savetnice i dobro ih uhlebili. One koriste službena vozila, idu na službena putovanja i to ne libe da pokažu. Oni tako demonstriraju svoju silu i hvale se time što se švaleraju o državnom trošku. To je katastrofa i jedna karikatura od države – rekao je Todorović.