Albanska policija u Tirani napala dvoje novinara - Sindikat medija Crne Gore\n27. jula u 12:30 časova, nakon što nisu uspjeli da zadrže osumnjičenog kriminalca, albanska policija je u Tirani napala novinara televizije “News 24” Ergjysa Gjencaja i odgurnula njegovu koleginicu Klodianu Lalu.\nNekoliko policajaca, bez policijske uniforme, zaustavili su automobil u kojem se nalazio osumnjičeni, ali nijesu uspjeli da ga zadrže. U isto vrijeme je na mjesto događaja stiglo i službeno vozilo televizije “News 24” koje je obilježeno sa svih strana logoima televizije. Iz automobile su izašli novinari Gjencaj i Lala, a kako se pokušaj hapšenja završio neuspješno, policajci su se okrenuli protiv njih. Na snimku, koji je objavljen na internetu, se vidi kako jedan od njih oduzima telefon Gjencaju koji je oboren na zemlju. Kada je Lala počela da se buni zbog takvog ophođenja, muškarac u civilu za kog se vjeruje da je policajac ju je odgurnuo.\nGjencaj je za BIRN kazao da su mu policajci nekoliko minuta držali spuštenu glavu i provjeravali džepove.\n„Radio sam kao novinar koji izvještava o policiji poslednjih 20 godina. Ovo je prvi put da mi se ovako nešto dogodilo”, rekao je Gjencaj za BIRN.\nLala, poznata reporterka koja izvještava o kriminalu, je kazala da su se oboje slučajno našli na licu mjesta kada se desio pokušaj hapšenja.\n“Predočila sam im da zaustavljaju novinara”, kazala je Lala i naglasila da policajci nisu mogli a da ne vide logo televizije na njihovom automobilu.\nU saopštenju za javnost Tužilaštva u Tirani potvrđeno je da se u saradnji sa Službom za unutrašnje poslove i žalbe u okviru Ministarstva unutrašnjih poslova sprovodi dubinska provjera u vezi ovog incidenta.\nOvo nije prvi put da su novinari/ke meta napada od strane policije u Albaniji. U toku 2020. godine Mreža SafeJournalists je zabilježila 7 slučajeva u kojima su novinari/ke tokom vršenja radnog zadatka bili neopravdano pritvarani ili zlostavljani od strane policije.\nIstraživačica Mreže SafeJournalists, Blerjana Bino, kazala je da “ postoji veliki rizik da napadi na novinare/ke koji izvještavaju sa terena postanu nova normalnost u Albaniji, jer policijski službenici ne pokazuju potrebni osjećaj prema dužnosti novinara/ki da izvještavaju o događajima i informišu javnost”.\n„Vlasti obično osude ovakve incidente, ali nakon toga slijedi ograničavanje detaljne istrage i nedovoljna transparentnost u pogledu napretka istraga napada na novinare/ke“, kazala je ona.\nMreža SafeJournalists, koja predstavlja više od 8.200 medijskih profesionalaca na zapadnom Balkanu, iskazuje solidarnost sa kolegama u Albaniji i osuđuje napad na televizijsku ekipu. Tražimo jasnu osudu ovog napada na novinare od strane zvaničnika policije. Mreža SafeJournalists takođe očekuje da će vlasti u Albaniji voditi transparentnu istragu o ovom slučaju.\nBeograd – Podgorica – Priština – Sarajevo – Skoplje – Zagreb, 27.07.2021.


Kako BOJE utiču na raspoloženje: Šta da radite ako DRŽITE DIJETU, a šta ako NEMATE APETIT (SAVETI)\nIzvor: BKTV News, 16.Apr.2018, 13:31\nAko želite da budete na dijeti hranu treba jesti iz plavog tanjira, a deci koja ne vole da jedu, hranu treba služiti u crvenom tanjiru jer podstiče apetit, samo su neki od saveta koje su se mogle čuti na radionici o psihologiji boja na temu "Kako boje u enterijeru utiču na naše raspoloženje?".\nAdvokati biraju ozbiljne boje, banke se trude da budu jednostavne i poslovne, hoteli tako da zadovolje najrazličitije ukuse. Sam izbor >> Pročitaj celu vest na sajtu BKTV News << boja je sekundaran, primarno je opremanje prostora na određen način, pri čemu su boje samo jedan od faktora koji se uzima u obzir.\nIpak, one su faktor koje značajno utiče na formiranje utiska, pa zato zaslužuju pažnju svih onih koji se bave prostorom.\nIako boje imaju uticaj ograničenog trajanja na ljude i umnogome zavise od individualnih faktora, produktivnim bojama smatraju se plava, koja je najčešći izbor ne samo za enterijer, već i za vizuelni identitet korporacija i tehnoloških brendova, kao i zelena. Ove boje dolaze u mnogo nijansi. Isto tako, neko može postati razdražljiv usred izloženosti crvenoj boji, a neko će baš u tu boju obojiti svoju spavaću sobu.\nKombinovanje bele sa nekom pastelnom bojom je uvek siguran potez, jer će soba delovati svetlo i prostrano, a ambijent odavati utisak lakoće.\nNa radionioci, koja je održana u "Dizajn studiju" učestvovale su psiholog Ina Borenović, dizajner enterijera u "Roma kompani" Milena Jovanović, i voditeljka Nataša Pavlović.\n"Boje kojima smo izloženi utiču na naše raspoloženje u zavisnosti od nekoliko faktora: same boje, intenziteta i trajanja izloženosti toj boji, kao i subjektivnim faktorima, kao što je preferencija određene boje. Lepše se osećamo među bojama koje volimo, koje dopunjuju prostor i oplemenjuju ga. U kontekstu psihologije boja i enterijera, neophodno je voditi računa o individualnim razlikama među ljudima, i pored toga što smo donekle biološki uslovljeni da boje doživljavamo na određeni način", izjavila je Ina Borenović.\n"Najzanimljivije mi je bilo kada sam saznala da mi žene kada želimo promenu umesto farbanja kose, bolje je da promenimo boju zida, jer toplije boje u domu će nam doneti vedrinu" izjavila je Nataša Pavlović, voditeljka emisije "Praktična žena".


Partizan se revanširao Čukaričkom\nPartizan je dobio Čukarički 2:1 (1:1) u 32. kolu Superlige Srbije.\nS nova tri boda, posle dva vezana poraza od Zvezde u prvenstvu i Čukaričkog u Kupu, Partizan je praktično stigao nadomak osvajanja drugog mesta. Ali, u preostalih pet utakmica ima zadatak da sačuva pet bodova prednosti u odnosu na Spartak.\nPARTIZAN: Stojković (od 74' Jovičić) - N. R. Miletić, Mitrović, Marković, Antonov - Pantić, Zdjelar (od 65' Ilić), Jevtović, Tošić - Ivanović, Ožegović (od 69' Tavamba).\nČUKARIČKI: Belić - Bogosavac, Stevanović, Đurić, Veličković - Docić (od 80' Tedić), Drinčić - Ovusu (od 46' Stojanović), Bojić, Belaković - Mudrinski (od 46' Kajević).\nGolman Partizana i reprezentacije Srbije Vladimir Stojković je povredio koleno u 72. minutu duela sa Čukaričkim, kada je posle jedne intervencije na njega nehotice naleteo saigrač Marko Jevtović.\n« Fed Kup: Petra Kvitova odvela Češku do novog finala Hokejaši Srbije spremni za SP, prvi rival Belgija »


Srbija na granici zamke srednjeg dohotka – pouke od najrazvijenijih privreda | Talas.rs\nKad čitate prorežimske medije, steći ćete utisak ili da je ekonomsko stanje sjajno ili da će nam vrlo brzo biti bolje jer već godinama imamo visoke stope ekonomskog rasta. Visoke stope ekonomskog rasta nisu, međutim, opšte pravilo i ako ih beležimo danas ne mora da znači da će tako biti i sutra. Jedan od razloga za tako nešto jeste i pojava koja se određuje kao zamka srednjeg dohotka (middle income trap).\nPre 20-ak godina uvidelo se da postoji niz zemalja koje su nakon Drugog svetskog rata uspele da se sa nivoa niskog dohotka popnu do srednjeg dohotka (mereno u odnosu na razvijene zemlje). Ali samo je šačica njih nakon toga uspela da se popne još više i dostigne visok nivo dohotka.\nOd 101 zemlje koje su 1960. bile na srednjem nivou dohotka, samo njih 13 uspelo je da do 2008. stigne u grupu zemalja sa visokim dohotkom. Ova pojava da veliki broj zemalja ne može da se probije iznad granice pomenutog nivoa razvoja, već kada ga dostigne, jeste zamka srednjeg dohotka.\nPrelazak u kategoriju zemalja sa visokim dohotkom poprečen je barijerama koje mnoge države uopšte ne prepoznaju. U čemu se ogleda glavni izazov sa ovim barijerama odnosno sa zamkom srednjeg dohotka?\nNedostatak tehnoloških promena kao jedan od razloga prekida napretka\nNa nižem nivou dohotka, rast privrede nastaje prvenstveno kroz fizičke investicije koje koriste nedovoljno iskorišćene resurse i koje povećavaju produktivnost primenom već postojeće tehnologije. Elektrifikacija i korišćenje struje i aparata u industrijskoj proizvodnji nakon Drugog svetskog rata u privredi Jugoslavije jeste takav primer korišćenja već postojećih tehnologija.\nU ovim fazama ekonomskog rasta razvoj može biti veoma brz jer postoje veliki resursi koji nisu iskorišćeni: produktivnost značajno raste kada mase radnika iz prvenstveno naturalne poljoprivredne proizvodnje pređu da rade u fabrike, pa se tokom tih godina beleži visok ekonomski rast.\nProblem, međutim, nastaje onda kada se radna snaga iscrpi, drugim rečima kada se sela isprazne pa nema ko više da dolazi u rad. Smanjenje ponude rada podiže nadnice i stare radnointenzivne industrije više nisu isplative pa se zaustavlja njihov dalji razvoj. Ako se nisu stvorili uslovi za razvoj drugih novih industrija, privreda ostaje zakucana na datom nivou. Stope ekonomskog rasta se smanjuju i postaju po nekoliko puta niže nego ranije.\nNasuprot tome, zemlje sa visokim dohotkom već koriste najbolje dostupne tehnologije u proizvodnji. Njihov razvoj bazira se na tehnološkim promenama i inovacijama. Naravno, mnogo je teže pronaći nove tehnologije umesto primeniti one koje su već razvijene i koje se koriste, pa su zato i stope rasta u razvijenim zemljama po pravilu niske, mnogo niže nego u zemljama sa niskim ili srednjim dohotkom.\nDa li se Srbija približava zamci srednjeg dohotka?\nUsporavanje ekonomskog rasta usled zamke srednjeg dohotak ne dolazi odjednom, već je to postepeni proces – dakle, ne dolazi do situacije u kojoj jedne godine imamo visoku stopu ekonomskog rasta, a naredne je on nizak. Umesto toga, stope rasta se postepeno smanjuju. Sa početnih, na primer, 5% spuštaju se na 4%, 3% i niže. To ne znači da privreda neće i dalje moći da se razvija, ali će ona prestati da sustiže razvijene zemlje jer će i one nastaviti sa razvojem, makar i sa usporenijim stopama.\nEmpirijska istraživanja (Eichengreen, Park, Shin, 2011) pokazuju da se efekti zamke srednjeg dohotka počinju primećivati kod zemalja koje imaju učešće zaposlenosti u industriji od 23%, ili kod zemalja koje imaju nivo dohotka od preko 16.700 USD PPP iz 2005. godine. Ako se ovo uzme kao relevantan prag, ispada da smo na korak do ulaska u ovaj problem: broj zaposlenih u prerađivačkoj industriji u Srbiji je tokom 2020. bio 476.000 što čini 22% ukupno zaposlenih u zemlji; a ovaj prag prelazimo ako u ovaj broj ubrojimo i zaposlene u sektoru rudarstva i proizvodnji električne energije što su grane usko povezane sa industrijom. Takođe, tokom 2020. BDP per capita iznosio je oko 14.000 USD u međunarodnim dolarima iz 2005, što je prilično blizu drugom pragu. Drugim rečima, još nismo ušli u ovu zamku, ali izgleda da smo se tome prilično približili i da će nam vrlo uskoro i ovo predstavljati problem.\nNažalost, ovde nema lakog i univerzalnog recepta kojeg možemo brzo da primenimo i da njime rešimo nastupajuće probleme. Iako se dosta polaže na postojanje industrijske politike kao mehanizma koji može da pomogne u tome, time što će država da podstakne industrije koje imaju komparativnu prednost različitim instrumentima kao što su poreske olakšice ili subvencije (od tvrdih instrumenata), ili kreiranje tehnoloških klastera i naučno-istraživačkih parkova (od mekih instrumenata ovakve politike), ovde leži dosta problema.\nPrvi jeste taj što se državna administracija retko kada pokazala kao neko ko može da identifikuje ovakve propulzivne industrijske grane i onda da im pomogne na adekvatan način. Na svaki primer Japana, Koreje i Tajvana za koje važi da su imale uspešne industrijske politike, dolaze istovetni primera zemalja koje su ovakvom politikom otišle u ekonomsku propast, od Argentina, Brazila, Južne Afrike do Indije, ali i zemlje koje su uspele da se razviju bez primene industrijske politike, kao što su Hong Kong ili Singapur.\nTakođe, među samim zagovornicima industrijske politike vladaju sporovi da li ona treba da se bavi samo industrijama u kojima postoje otkrivene komparativne prednosti ili treba da ide i više od toga, da otkriva nove grane u kojima će se ovakve prednosti tek javiti.\nDakle, industrijska politika može ali i ne mora da pomogne u prevazilaženju ovog problema. Šta nam još stoji na raspolaganju? Jedno empirijsko istraživanje (Lee, 2018) objašnjava da su upravo oni faktori koji imaju i veliki uticaj na pojavu visokih stopa ekonomskog rasta, a to su: demografska struktura, ljudski kapital, nivo investicija, međunarodna trgovina i kvalitet institucija. A to su sve oblasti u kojima Srbija nažalost loše stoji. Što se tiče institucija, imamo veoma visoku stopu korupcije i ona nije odvojena od države već njen sastavni deo; korupcija je centralizovana i ona ne zavisi od volje činovnika koji je primenjuje nego od visokopozicioniranih državnih službenika i političara koji su sastavni deo ovakvog sistema a ne njegova aberacija.\nKapaciteti državne administracije prilično su slabi, a zapošljavanje i kasnije napredovanje u sistemu ne zavisi samo od znanja, veština i zalaganja pojedinačnog zaposlenog lica, već i njegovih neformalnih veza u okviru klijentelističkih mreža. Sa ovim ide i niska pravna uređenost, visoka neizvesnost poslovanja jer se zakoni relativno često menjaju, a njihova primena nije konzistentna.\nNivo investicija u zemlji je nizak, a najviše podbacuju domaće privatne investicije koje su otprilike na polovini iznosa u uspešnijim zemljama u tranziciji. U međunarodnoj trgovini, najveći deo izvoza ali i industrijske proizvodnje, čine proizvodi sa niskim nivoom dodate vrednosti, dok tek oko 5% industrijske proizvodnje u zemlji čine sektori visoke tehnologije.\nŠto se demografske strukture tiče, nizak nivo fertilitet znači smanjivanje radne snage kako se starije generacije budu povlačile sa tržišta rada, a nove generacije na njega uključivale. Na ovo se nakalemila i visoka stopa emigracije, uglavnom mladih, što još ubrzava ove procese. Ljudski kapital u Srbiji predstavlja još jedan problem – iako je broj studenata i diplomaca u mlađim generacijama blizu proseka zemalja CIE koje su u EU, važno pitanje jeste kvalitet studijskih programa i njihova povezanost sa tržištem rada. Možda još važnije jeste pitanje kompetencija na nižim nivoima obrazovanja: gotovo 40% đaka u Srbiji ne može da dostigne nivo II na PISA testiranju, pa se smatraju funkcionalno nepismenima.\nNajveći problem jeste guranje glave u pesak\nMožda najveću prepreku predstavlja to što se ovi problemi već godinama ne prepoznaju, već se guraju pod tepih. Velika nada se usmerava ka stranim investicijama, jer one donose i nove tehnologije pored samog kapitala i novih radnih mesta. Ali najveći deo ovih investicija odlazi u radnointenzivne sektore sa niskom dodatom vrednošću – i privlače se subvencijama ili poreskim olakšicama. Razumljivo je da će u zemljama sa niskim zaradama investicije prvenstveno ići u radnointenzivne delatnosti, ali je onda prilično loša ideja još takve investicije koje bi same došle još i privlačiti na takav način. SDI će u nekom trenutku presušiti: nadnice će porasti toliko da se ne isplati investirati u takve sektore više u Srbiji, premda će plate i dalje biti niske u evropskim okvirima.\nSa druge strane, reforme poslovnog okruženja koje bi trebalo da ohrabre nove investicije u tehnološki zahtevne sektore se ili ne sprovode, ili se to radi polovično, onoliko koliko zapravo neće previše poremetiti snagu uticajnih društvenih grupa koje podržavaju vlast. Naravno, ovakve kozmetičke promene, ukoliko ih i ima, neće previše promeniti stvari.\nKada se pogledaju velike sistemske reforme od 2012. do danas tu se izdvajaju samo fleksibilizacija radnog zakonodavstva, olakšavanje procesa izdavanja građevinskih dozvola i povećanje dostupnosti elektronskih usluga; što je sve prilično mršavo za gotovo deceniju upravljanja trenutne političke koalicije. Sa takvim pristupom prilično je jasno da zamku srednjeg dohotka očekujemo spremno baš onoliko koliko je i EPS ove zime dočekao sneg. Shodno tome će nam i rezultati biti slični njihovim.\nPlodovi reforme i pragmatizma – uticaj današnje Poljske\nTAGS: ekonomsko stanje EPS prorežimski mediji zamka srednjeg dohotka


U Hercegovini oko 40.000 prevarenih žiranata |\nU Hercegovini oko 40.000 prevarenih žiranata\n2011-11-27 | Filed underCrna Hronika,Vijesti iz BH gradova | Posted by admin\nNa području Mostara i Hercegovine ima oko 40.000 prevarenih žiranata koji su vratili, vraćaju ili će vraćati tuđe kredite podignute u bankama i mikrokreditnim organizacijama, podaci su Udruženja za zaštitu žiranata BiH.\nPrema njegovim riječima, na području BiH ima više od 200.000 prevarenih žiranata, a više od 85.000 do sada je otplatilo oko 17,5 miliona KM tuđih kredita bankama i mikrokreditnim organizacijama u Federaciji BiH (FBiH) i Republici Srpskoj (RS).\n“Na području FBiH ima više od 80.000 prevarenih žiranata, a na području RS oko 120.000. I ja sam takođe jedan od prevarenih žiranata sa 460.000 KM obaveza po kreditima bivših prijatelja sa kojima se sada viđam samo na sudu”, rekao je Cvjetković i dodao da su i mnogi penzioneri žrtve korisnika kredita kojima se rate za tuđe kredite odbijaju od mizernih penzija.\nOn je naveo da i na području Livanjskog kantona ima oko 3.500 prevarenih žiranata, od čega najviše na području opština Livno i Tomislavgrad, te da je, prema podacima kojima raspolaže ovo udruženje, u posljednje dvije godine u BiH samoubistvo izvršili 30 očajnika koji su ostali bez imovine jer nisu mogli vraćati tuđe kredite.\nPosted by admin on 2011-11-27. Filed under Crna Hronika, Vijesti iz BH gradova. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


NAŠI DAROVATELJI 15.05.2022 - ŽUPA ROKOVCI-ANDRIJAŠEVCI\nPosted by ADMIN on 15. svibnja 2022. 0 Comments\nMISNE NAKANE V.VAZMENA NEDJELJA 16.05-22.05.2022.g\nBOŽIĆ MARA, Rokovci 500 kn\nJEDNA OBITELJ, Rokovci 50 CHF\nBIČANIĆ IVICA, Rokovci 150 kn\nBIČANIĆ TOMISLAV, Rokovci 150 kn\nBIČANIĆ KRISTIJAN, Rokovci 100 kn\nMARKOBAŠIĆ STJEPAN, Rokovci 100 kn\nSMOLČIĆ JOSIP, Andrijaševi 100 kn\nBROZINČEVIĆ NEVENKA, Andrijaš. 100 kn\nMUJAN ANTUN, Rokovci 100 kn\nTUSTANOVSKI MIHAJLO, Andrijaš. 100 kn\nLEVAKOVIĆ JANJA, Rokovci 50 kn\nPOMOZIMO SVOJIM NOVČANIM DAROM OBNOVU CRKVE U ROKOVCIMA!\nViews Last 7 days : 4499\nViews Last 30 days : 19744\nViews This Month : 9572\nViews This Year : 123283\nTotal views : 244846


Nakon mesec dana: Haos u prodavnicama marihuane u Koloradu : Nadlanu.com\nNakon mesec dana: Haos u prodavnicama marihuane u Koloradu\nObjavljeno 1. feb 2014. / 08:46:36\nKolorado je početkom godine postao prva američka savezna država u kojoj je prodaja marihuane postala legalna. Nakon mesec dana legalne prodaje marihuane, vidljivi su rezultati "zelene groznice" koja trese Kolorado: dugi redovi, nestašica robe i određena doza haosa u otprilike 25 specijalizovanih drogerija.\n"Imamo red pred vratima. Kupci neprestano dolaze, a profit je sve veći. Ranije smo ih imali 15 do 20 dnevno, sad ih dolazi između 100 i 150", kaže Teran Snajder, vlasnik drogerije "Kine mine".\nNeki prodavači su već ostali bez zaliha. Ali, s obzirom na otvaranje dodatnih 100 drogerija narednog meseca, problem nije snabdevanje, nego pravni sistem - prodaja marihuane još je nelegalna prema federalnom zakonu.\n"Prodavnica 'Lotus Medical' morala je nekoliko puta promeniti bankovne račune. Banke se plaše da će prekršiti federalni zakon i, čim saznaju s kim imaju posla, zatvaraju im račune. Ipak, može se plaćati kreditnim karticama", izveštava reporter Al Jazeere Džon Hendren iz Denvera.\n"Trenutno koristimo sedmi ili osmi bankovni račun. Grozno je. Takođe je i opasno, jer često imam velike količine novca u džepu. Imamo striktan sistem i novac moramo držati u svojim prostorijama. Ali, to ne znači da mi neka očajna osoba neće prisloniti pištolj uz glavu ili oteti moju suprugu ili porodicu", kaže vlasnik drogerije "Kine mine".\n"Zelena groznica" dovela je do razvoja nove industrije. Tu su stručnjaci, vrtlari, čak i sezonski radnici. Ali, kritičari, koji naglašavaju problem upotrebe marihuane među tinejdžerima, vožnje pod njenim uticajem i zdravstvene probleme, rade na novom zakonu kojim bi zabranili prodaju.\n"Meta su im deca. Imamo gumene medvediće od marihuane, sokove i kolače. Žele da bude zakonski regulisana kao alkohol, što bi dovelo do povećanja upotrebe među decom", kaže aktivista Bob Dojl.\nPitanje nije rešeno ni u Zakonu o radu - ne možete biti otpušteni zbog konzumiranja alkohola ili cigareta u slobodno vreme. Ali, neki, poput Brendona Koatsa, otpušteni su zbog korišćenja legalne medicinske marihuane.\nSvet se mijenja i uzgoj marihuane polako izlazi iz sene na svetlost dana. A oni kojima donosi sve veću zaradu nadaju se i da će se uskoro promeniti i zakoni koji im donose probleme.


Kragujevac - Vožnja autobusom se može plaćati i Masterkardom - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKragujevac Sreda, 25. septembar 2019.\nU kragujevačkom gradskom prevozu od sada je moguće beskontaktno plaćanje usluga javnog gradskog prevoza Mastercard karticama. Kako portal Pressek saznaje, ukoliko gradski prevoz platite Master karticom, koštaće vas 79 dinara.\nU GAS-u, kažu da je ovo novina koja gradski prevoz čini jednostavnijim i efikasnijim, kako za Kragujevčana, tako i za posetioce Kragujevca. Projekat su implementirali grad Kragujevac, Apex solutions, AIK Banka i kompanija Mastercard.\nPlaćanje karata će se u Kragujevcu obavljati beskontaktno, jednostavnim prislanjanjem bilo koje Mastercard kartice na validator. Zvučni signal i poruka na displeju će označiti uspešno kupljenu kartu.\nPored beskontaknih Mastercard kartica, plaćanje u vozilima javnog gradskog prevoza moći će da obavljaju i oni korisnici koji plaćaju mobilnim telefonima.\nU cilju edukacije i promocije beskontaktnog načina plaćanja, tokom novembra i decembra, korisnicima Mastercard beskontakntih kartica će biti omogućeno da svake srede koriste javni prevoz za samo 1 dinar.\nIpak, pre korišćenja svoje platne kartice, Kragujevčani moraju da provere koju karticu koriste, pošto se ova usluga isključivo može koristiti Masterkardom, ali ne i drugim karticama banaka.\n# Banke # Gradski prevoz # Kragujevac # vesti kragujevac\n· Sreda, 25. septembar 2019. 5 ostaje u pritvoro zbog korupcije u KC Kragujevac\n· Sreda, 25. septembar 2019. Ukrao bistu narodnog heroja\nRača: Disciplinski postupak protiv 3 vaspitačice


U okviru projekta „Multietnička zajednica je moj dom!“ Helsinški odbor za ljudska prava u Republici Srpskoj realizovao je trening za učenike od 1-4. decembra 2016.godine.\nlatest Nike Sneakers | Nike Release Dates\nTreningu su prisustvovali učenici iz četiri škole koje su uključene u projekat i to: Srednje medicinske škole iz Doboja, Srednje škole „Ivo Andrić“ iz Višegrada,Mješovite srednje škole Doboj Istok, i Srednje tehničke škole „Hasib Hadžović“ iz Goražda.\nTeme na kojima su učenici radili su poštovanje prava manjina, interkulturalni koncepti i vrijednosti (naučene lekcije), stereotipi i predrasude te aktivizam mladih. Također, učenici su na treningu napravili konkretan plan istraživanja koje će realizovati u svojim lokalnim zajednicama. Ovih 24 učenika će uključiti još 60 učenika iz svojih škola koji će zajedno raditi na istraživanju historije svoje lokalne zajednice. Rezultate svojih istraživanja predstaviće na javnim debatama koje će biti realizovane u njihovim lokalnim zajednicama.


BIR TV Aktuelnosti: Borba MIZ Maglaj za vakufe (VIDEO) | Preporod.info Islamska zajednica u BiH\nBIR TV Aktuelnosti: Borba MIZ Maglaj za vakufe (VIDEO)\nBIR Televizija u današnjim aktuelnostima donosi prilog o borbi za povrat vakufa Medžlisa Islamske zajednice Maglaj i akciji Medžlisa Islamske zajednice Sanski Most kojom su osigurana sredstva za kupovinu stana poridici stradalog džematlije.\nU svim maglajskim džamijama u petak na džuma namazu održana je jedinstvena hutba u kojoj su džematlijama predstavljene teškoće s kojima se Medžlis Islamske zajednice Maglaj susreće u borbi za povrat vakufa.\nMedžlis Islamske zajednice (MIZ) Maglaj već deceniju uz pomoć Vakufske direkcije Islamske zajednice (IZ) vodi pravnu borbu za povrat oduzete vakufske parcele Krčevine, u narodu poznate kao Podborik.\nU "Aktuelnostima" možete pogledati i prilog o humanitarnoj akciji Medžlisa Islamske zajednice (MIZ) Sanski Most koji je uplatio 12.714 KM za akciju kupovine stana porodici Omera Bosnića, koji se utopio u rijeci Sani zajedno sa svojim bratićem dok ga je pokušavao spasiti.\nInicijator ove akcije je glavni imam Mirza ef. Žerić, koji je u petak upoznao direktora humanitarne organizacije "Dirhem" Edina Draganovića o uplaćenoj donaciji, te je konstatovano da se već sa sakupljenom donacijom MIZ Sanski most može konstatovati da je ova plemenita akcija uspješno realizovana.\nUbrzo će biti objavljeni ukupni rezultati akcije, nakon čega će se krenuti u realizaciju kupovine stana za rahmetli Omerovu porodicu.\nJanja: Uspješna šesta sezona projekta "unaprjeđenje korištenja vakufske imovine"...\nMIZ Visoko: Poštediti Islamsku zajednicu u njene autoritete predizborne kampanje\nBIR TV Aktuelnosti: Akcija MIZ Tešanj "Ilmihal kupi i lijepu nagradu zasluži"


Brcko-Distrikt!!! - Seite 25\nErstellt von cro_Kralj_Zvonimir, 06.05.2007, 13:51 Uhr · 248 Antworten · 46.603 Aufrufe\n08.02.2009, 15:28 #241\nder fragen tut\n08.02.2009, 15:42 #242\nUnd was hat das mit mir zu tun`??? Nix kapieren!!\n08.02.2009, 16:40 #243\nPlivanje u hladnoj Brki za 3 KM\nPrvi februarski petak (06. 02. 2009.) bio je u Brčko distriktu BiH prilično topao za ovo doba godine i živa se u termometru popela do 15-og podioka. No, rijeka Brka, koja se uliva u rijeku Savu i čiji nivo Sava reguliše svojim vodostajem ni približno nije pogodna da bi se u ovo doba godine u njoj kupalo.\nJedan romski momčić toga dana je želio pokazat svoju hrabrost i zaplivao je u hladnoj Brki iako su mnogi mislili da to neće učiniti. Uradio je to da dokaže da ima petlju i za to je dobio „nagradu“ od 3 KM.\nNa najprometnijem mostu koji povezuje dvije obale rijeke Brke, na samom ušću u Savu kod Atik ili Savske džamije, svakodnevno se mogu sresti preprodavači raznih vrsta roba (na crno) među kojima je nemali broj Roma. Prodaje se skoro sve: cd-ovi, satovi, garderoba, mobilini, sunačane naočare, obuća... a usputno se i prosijači, tako da je za lijepa vremena i u top-dane ponekad teško preći preko mosta od „silne ponude“. Prosijačenjem se bave većinom Romi i moguće je na tih 30-ak metara mosta upoznati se svim mogućim „tehnikama“ prosijačenja koje se koriste. Od klasičnih sa pružanjem ruke uz obavezno Udijelite, Bog vas sačuv'o!, zatim Nemojte me proći, sadaka vas sačuvala ili Daj brate 10 feniga da uzmem da jedem... itd, pa sve do žena sa malom djecom koje kukaju, čupaju za rukave, te stvarnih bogalja ali i foliranata koji skrivaju i vežu pojedine ekstremitete kako bi izgledali kao bogalji\nSvijet prolazi, zastajkuje, gleda u robu, neko da, neko ne da prosijacima, i to je skoro svakodnevna slika tog „mostovnog ambijenta“.\nU petak, 06. februara, nekoliko momčića romske nacionalnosti stajalo je na spomenutom mostu i prosijačili su svaki na svoj način. Kada je slučajni prolaznik naišao pored jednog od njih te mu ovaj zatražio 10 feniga, prolaznik je odgovorio da je bezobrazluk što prosi kad je već sposoban da radi. Na te riječi momčić je upitao: A šta da radim? Jedino što je ponudio bilo je da skoči u Brku za marku, na šta je prolaznik odgovorio da će mu dati tri da to uradi, misleći vjerovatno da se ovaj zeza. No, momčić se raspremi, otrči do Savske džamije, zaroni u hladnu Brku i otpliva stotinjak metara, te „zaradi“ 3 KM.\nNaravno, publika je apludirala, podržavala plivača a on sav radostan izađe na obalu bez neke pretjerane bojazni da će sutra možda dobiti upalu pluća.\nKao što je već svima poznato, kriza je svuda u svijetu i mada neki pričaju da će BiH biti zaobiđena, što je prvoklasna glupost jer kriza je odavno i u BiH i u Distriktu i valja se snalaziti na razne načine da bi se koja marka zaradila.\nPlivanje u hladnoj Brki u februaru mjesecu sigurno nije rješenje ničije finansijske situacije, pogotovu ne za 3 KM, ali kao što mladi plivač reče nakon što je izašao iz vode Oca mi, ja bi i za marku pliv'o, znaš ti kol'ka je marka!\n08.02.2009, 20:44 #244\nist umsonst ^^\n27.02.2009, 00:43 #245\nweiss jemand ob das stadion jetzt weiter gebaut wird?\n28.02.2009, 14:26 #246\nIhr Ärmste! Wie kann jemand so dumm sein?\n28.02.2009, 17:32 #247\nApril gehts weiter Die chillen gerade ^^\n02.03.2009, 23:15 #248\naha dann machn sie warscheinlich eine tribüne und hören wieder für 5 jahre auf\n07.05.2009, 03:11 #249\nJa im Sommer


Kako da prikupite novu energiju na početku Nove godine? – NS Reporter\nBEOGRAD – S obzirom na to da nam se bliže praznici, ovaj mesec je period kada završavamo sve obaveze koje imamo, kako bismo u novu godinu ušli sa novom energijom. Svodimo račune, pripremamo završne izveštaje, bavimo se popisima… Pošto je decembar mesec pun akcija, u celoj toj pripremi za „bolje sutra” treba naći vremena i za kvalitetan odmor, zato vam preporučujemo filmove uz koje ćete uživati.\nUrednik2020-12-02T10:58:27+02:0002. 12. 2020.|


Day: August 25, 2021 - GLAS OPOVA1\nZavod za javno zdravlje Pančevo: U Opovu 18 aktivnih slučajeva Covid-19\nU Opovu 18 aktivnih slučajeva Covid-19\nOPOVO, 25. avgust 2021 – Prema podacima Zavoda za javno zdravlje Pančevo u Opštini Opovo je zaključno sa 25. avgustom trenutno 18 aktivnih slučajeva koronavirusa. Od početka epidemije ukupno je obolelo 1184 građana naše opštine.\nEpidemiološka situacija na teritoriji Opštine Opovo se ocenjuje kao nepovoljna.\nVremenske prilike: Do nedelje svežije sa kišom, od ponedeljka toplije\nSrbija, 25. avgust\nZatim se, u toku noći na severozapadu očekuje naoblačenje.\nVetar će pre podne biti slab, u istočnoj Srbiji umeren, zapadni, posle podne slab promenljivog smera.\nNajniža temperatura od 10 do 17, najvisa od 24 do 28 stepeni.\nU Beogradu će sutra biti pretežno sunčano i malo toplije, a u toku doći doći će do razvoja oblačnosti.\nPre podne duvaće slab zapadni vetar, posle podne jugoistočni.\nNajniža temperatura 14, najviša dnevna 25 stepeni.\nDo nedelje će u Srbiji biti promenljivo oblačno, mestimično s kišom, pljuskovima i grmljavinom, u većem delu sveže, samo na jugoistoku toplo.\nOd ponedeljka pretežno sunčano i toplije, samo u sredu promenljivo, ponegde sa kratkotrajnom kišom.\nDanas isplata pete rate pomoći autoprevoznicima\nBEOGRAD, 25. avgusta (Tanjug) – Ministar finansija Siniša Mali izjavio je da će danas biti isplaćena peta rata sektorske pomoći za autoprevoznike, u okviru trećeg paketa podrške privredi i građanima Srbije, s ciljem ublažavanja posledica pandemije virusa korona.\n“Već peti mesec za redom uplaćujemo autoprevoznicima novac u dan i u dinar, kao što smo i obećali. Isplata pete rate pomoći predviđena je za 637 autobuska prevoznika, odnosno za 6.294 licencirana autobusa, koji su ispunili uslove za dobijanje ove vrste podrške države”, rekao je Mali.\nOn je podsetio da je dogovoreno da se autoprevoznicima, koji su pretrpeli ozbiljnu štetu u poslovanju, uplati u periodu od šest meseci 600 evra po autobusu.\nDodao je da je reč je o ciljanoj, sektorskoj podršci, s obzirom na to da je procenjeno da takva pomoć može da ublaži negativne posledice koje je na autoprevoznike ostavila pandemija virusa korona.\n“Krajem septembra očekuje ih i poslednja rata pomoći. Ukupno je za meru podrške autoprevoznicima rebalansom budžeta opredeljeno 2,6 milijardi dinara”, istakao je on.\nMinistar je naglasio da je država u okviru trećeg paketa podrške privredi i građanima Srbije ukupno izdvojila dve milijarde evra, što je 4,5 odsto BDP-a, a uz dva paketa podrške prošle godine ukupan zbir pomoći države vredan je osam milijardi evra, odnosno oko 17,4 odsto BDP-a.\n“Država je jasno opredeljena da pruži pomoć onima kojima je neophodna i zato su i opredeljena sredstva za tri paketa pomoći od prošle godine. To je podrška koja je od značaja ne samo za očuvanje privrede, već i radnih mesta, a pre svega životnog standarda građana Srbije. To je moguće zato što su javne finansije države stabilne i ima dovoljno novca, kao i spremnosti države da pomogne onda kada je to neophodno”, zaključio je Mali.


“NATO brodovi se okreću i odlaze, posade dezorijentisane”: Rusi se hvale kako su uspeli da zaustave izviđanje Krima | Svet | Novosti.rs\nNovosti Online | 16. mart 2020. 08:52 | Komentara: 6\nSredstva za elektronsko ratovanje ne samo što onesposobljavaju izviđačke instrumente, već i obaraju podešavanja navigacionih sistema brodova, tvrdi izvor u bezbednosnim strukturama ovog regiona\nPročitajte još: Uprkos pandemiji, vežba NATO jedini neotkazani događaj u Evropi: Tenkovi i avioni jači od virusa\n- Najnovija ruska sredstva za elektronsko ratovanje testirana su u uslovima realne borbe. „Kao rezultat toga, brodovi NATO-a se okreću i odlaze - istakao je sagovornik agencije.\nKako je objasnio, sredstva za elektronsko ratovanje ne samo što onesposobljavaju izviđačke instrumente, već i obaraju podešavanja navigacionih sistema brodova, zbog čega pokazuju lažne koordinate, a posade su dezorijentisane.\nPoslednjih godina brodovi NATO-a mnogo češće su počeli da se približavaju granicama Rusije na Crnom moru u okiru plana za borbu protiv „ruske pretnje“. Osim toga, strani avioni redovno vrše izviđanja u blizini ruskih granica. Često su primećeni u oblasti Krima i Krasnodarskog kraja, iznad Baltičkog mora i u blizini ruskih baza u Siriji.\nOceniteDopada mi se 211 Ne dopada mi se 13


Jeftini letovi iz Corka - Avio karte Cork - eSky.ba\nPretražite letove iz Corka\nProvjerite najbolje ponude letova iz Corka\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Corka na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Corka?\n✔ Ako rezerviram let iz Corka, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Corka?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Corka uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije iz Corka\nJeftini letovi za Irsku Jeftini letovi iz Irske Jeftini letovi za Shannon Jeftini letovi iz Shannona Jeftini letovi za Arafo Jeftini letovi iz Arafo\nJeftini letovi za Peru Jeftini letovi iz Perua Jeftini letovi do Sao Tome Intl Airport Jeftini letovi od Sao Tome Intl Airport


JOŠ UVIJEK PREKO 60%: Najniže povjerenje Putinu u posljednjih 13 godina - GlobalCir\nJOŠ UVIJEK PREKO 60%: Najniže povjerenje Putinu u posljednjih 13 godina\nPovjerenje građana u predsjednika Rusije Vladimira Putina je palo i nalazi se na najnižem nivou u posljednjih 13 godina, ali podrška koji mu građani daju je i dalje velika, preko 60 odsto, rezultati su istraživanja ruskog centra za ispitivanje javnog mnjenja “Levada”.\nAnkete su pokazale da je povjerenje u ruskog predsjednika palo na 33,4 odsto, i to je najlošiji rezultat od 2006. godine, prenosi Rojters.\nOvi rezultati ne predstavljaju trenutni problem za Putina koji je na izborima u martu prošle godine obezbijedio novi šestogodišnji mandat, ali bi oni mogli ohrabriti njegove potencijalne nasljednike da započnu borbu za što bolju poziciju.\nPutinov ukupni rejting, koji se razlikuje od rejtinga povjerenja, još uvijek je visok i iznosi nešto preko 60 procenata, i ko je i on niži od svog vrhunca od skoro 90 procenta, a ovakav trend je povezan s padom prihoda u ruskim domaćinstvima i nepopularnim vladinim mjerama kao što su podizanje starosne granice za penzionisanje i povećanje poreza na dodatu vrijednost, pokazalo je istraživanje.\nRusi su Putinu najviše vjerovali u julu 2015. godine nakon što je Rusija prisajedinila Krim 2014. godine i taj rezultat je iznosio 71 odsto, da bi potom on pao na 55,3 odsto pred prošlogodišnje predsjedničke izbore i na 36,5 odsto na kraju prošle godine, podsjeća agencija.\nIsto istraživanje pokazalo je da je Putin i dalje političar kome se najviše vjeruje u Rusiji, a iza njega su ruski ministar odbrane Sergej Šojgu sa rejtingom od 13,7 odsto i ministar inostranih poslova Sergej Lavrov sa 9,3 odsto.\nOTVOREN NAJVEĆI MORMONSKI HRAM U EVROPI: Nalazi se u Rimu, opremljen je Svarovski kristalima i ultra modernom…\nHOĆE LI BITI KOALICIJE SA SDA?! Danas u Sarajevu sjednica Predsjedništva SDP-a


U pisanoj izjavi je navela da su 10.000 eura dali advokatici “na ruke”. "Moje ime je Sandra, javljam se iz SAD. Godine 1998. moj suprug i ja smo usvojili djevojčicu Olju iz Beograda, rečenice su kojima započinje snimak prikazan u emisiji…\nU najnovijem izvještaju Svjetske banke o Indeksu ljudskog kapitala (HCI), navedeno je da će dijete koje se rodi u BiH, kada odraste ostvariti 58 procenata produktivnog potencijala kojeg bi moglo iskoristiti uz završeno kompletno obrazovanje…\nProf. dr. Vahid Jusufović, direktor Univerzitetskog kliničkog centra Tuzla, potvrdio je da je danas zatvoren Odjel neonatologije na Klinici za dječije bolesti UKC-a Tuzla. Podsjetimo, danas je otkriveno da je zaražena medicinska sestra s…\nGradonačelnik Banje Luke Igor Radojičić uručio je danas zlatnik i 1.000 KM prvorođenoj bebi u 2020. godini sa područja grada Angelini Simović, dok su predstavnici Komercijalne banke uručili štednu knjižicu sa 500 KM. Radojičić je…\nU protekla 24 sata u Sarajevu je rođeno ukupno 11 beba. Kako su nam kazali u porodilištu Jezero je rođeno devet beba, od čega četiri djevojčice i pet dječaka. Na porodiljskom odjeljenju Opće bolnice "Prim. dr. Abdulah Nakaš" u…\nU protekla 24 sata na porodiljskom odjeljenjeu Opće bolnice "Prim. dr. Abdulah Nakaš" rođene su tri bebe, dva dječaka i jedna djevojčica. U Tuzli je u protekla 24 sata rođeno 11 beba, šest dječaka i pet djevojčica. U Kantonalnoj…\nU protekla 24 sata u Sarajevu rođeno je 16 beba. U Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu na svijet je došlo 11 beba, dva dječaka i devet djevojčica. Na porodiljskom odjeljenju Opće bolnice "Prim. dr. Abdulah Nakaš" rođeno je pet…\nU Sarajevu je u protekla 24 sata rođeno 14 beba, i to 9 dječaka i 5 djevojčica. Od toga je 5 rođeno u Općoj bolnici "Prim. dr. Abdulah Nakaš", a 9 na Klinici za porodiljstvo Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu. U Banjoj Luci je…\nU Republici Srpskoj je u proteklih pet mjeseci rođeno 2.872 djece, što su 53 bebe manje nego u istom periodu lani, rečeno je Srni u Javnom fondu za dječiju zaštitu. Podaci Fonda zasnovani su na broju podnesenih zahtjeva…\nPorodica Kurajica iz Trebinja postala je u noći između srijede i četvrtka jedna od dvije najbrojnije trebinjske porodice, jer je majka Mirjana rodila osmo dijete - djevojčicu. Najmlađi član porodice Kurajica već ima šest sestara…


Portal KRIK objavio je tri istraživanja načinjena na osnovu „Pandorinih papira”, međunarodnog projekta u kome je 600 novinara pretraživalo 12 miliona dokumenata procurelih iz kompanija koje nude ofšor usluge u poreskim rajevima širom sveta. Dokumenti otkrivaju da su Nikola Petrović, bivši direktor Elektromreža Srbije i Novica Tončev, ministra bez portfelja, u vreme dok su bili javni funkcioneri, bili vlasnici kompanija u ofšor zonama, a da vlasništvo nisu prijavili tadašnjoj Agenciji za borbu protiv korupcije. Novi dokumenti potvrdili su i da ministar finansija Siniša Mali nije bio samo direktor, već i vlasnik firmi koje su kupile 24 stana na bugarskom primorju. KRIK je osam godina ranija otkrio ove nekretnine tadašnjeg gradonačelnika Premijerka Ana Brnabić izjavila je da ne vidi ništa novo u papirima, da ništa nije istraženo i da, ako nije, nadležni organi treba da istraže.\nIzvor: https://www.krik.rs/barka-predsednikovog-kuma-petrovic-sakrio-ofsor-firmu-i-racun-u-svajcarskoj/, https://www.krik.rs/firma-koje-se-niko-ne-seca-otkriva-veze-tonceva-i-srpskog-biznismena-iz-singapura/, https://www.krik.rs/nova-dokumenta-sa-devicanskih-ostrva-mali-je-definitivno-bio-vlasnik-24-stana/, https://rs.n1info.com/vesti/premijerka-ne-vidi-sta-je-novo-u-slucaju-mali-zamenjujemo-teze-a-djilas/\nTagovi: Afere, Korupcija, mediji, SNS


BalkanMagazin :: NEMAČKO GROBLJE NEKAD I SAD\nčetvrtak, 18. jun 2009 01:46\nNa Nemačkom vojnom groblju na Banovom Brdu, podignutom 1915. do 1916. godine glavnokomandujući, nemački general Makenzen je posle osvajanja Beograda u jesen 1915. podigao i spomenik braniocima Beograda, srpskim vojnicima koji su junački izginuli, proprativši taj svoj viteški gest rečima:\n"Mi smo se borili protiv takve armije o kakvoj smo slušali samo u bajkama".\nTo je, možda, i jedini primer u vojnoj istoriji da neprijatelj podigne spomenik onome protiov koga se borio.\nGranice i okruženje\nNemačko groblje (toponim Banovog Brda) locirano je na jednoj od najviših i vrlo istaknutih kota park-šume Košutnjak sa koje se pružao širok pogled na Savu, Topčider i Stari Beograd. Po slobodnoj proceni (što se lako da i detaljnije ustanoviti) sa okolnim veznim prostorima zauzimalo je između 4-6 hektara, a sa okolnim vezno-zaštitnim zonama i više.\n(ilustracija: Plan plus)\nGlavni ulaz u kompleks nalazio se na zapadnoj strani iz Ulice kneza Višeslava. On je odavno nestao i razaznaje se samo po stubovima nekadašnje kapije i natpisu na jednom od njih.\nSa gornje (južne) strane granica groblja je bio put kroz Košutnjak "niz krivine", danas ulica Pionirska kojom se s Banovog Brda kolima ili pešice spuštalo na Topčidersko groblje, Topčidersku železničku stanicu i dalje u grad. Na početku ove saobračajnice iznad groblja postoji proširenje za okretnicu autobusa koji je dotle saobraćao iz grada do drugog svetskog rata, a na samom uglu ulice Kneza Višeslava i Pionirske stoji kuća čuvara groblja, ali u njoj žive ljudi koji sa grobljem nemaju nikakve veze.\n(foto: Rade Nikolić)\nPrema istoku na kompleks groblja nadovezivao se zaravnjeni travnati proplanak, koji se u nastavku spuštao u pravcu Topčiderskog brda. I tada i sada ostao je uokviren sa obe bočne strane prema šumi dvorednim drvoredima crnog bora kroz koje su vodile pešačke staze ka Topčiderskom groblju, hipodromu i dalje Topčiderskom brdu i Senjaku (staze u borićima). Na ovom proplanku se nekad moglo, a i danas se može igrati, skijati i sankati, ali su uslovi sasvim drugačiji. Posed je privatni, pogled i komunikacije od značaja za karakter mesta su presečeni i zauvek uništeni novim sadržajima.\nPadina na severnoj strani, ispod groblja koja se spušta prema Savi, u gornje veznom delu prema groblju, bila je pošumljena srebrnom lipom niskog rasta i opojnog mirisa u cvatu, tako da je odatle pogled na Savu i Beograd bio prostran i završavao se horizontom Vojvođanske ravnice sa obrisima Fruške gore (kada je vedro). Posle smiraja Drugog svetskog rata, pedesetih godina prostor lipara i gornji zaravnjeni deo proplanka između borića uređeni su kupama "pečurkama" za sedenje i predah kao vezni parkovski prostor okolne šume i groblja. Trag ovog uređenja može da se vidi preko puta moje kuće.\nKoncepcija i raspored sadržaja\nSudeći po onom što je ostalo moglo bi se reći da je memorijalni kompleks Nemačkog groblja zamišljen u stilu klasicizma, u kom se mešaju klasični graditeljski stilovi da bi se dobio novi kvalitet i željeni smisao i pečat mesta.\nKad krenemo od nekadašnjeg glavnog ulaza pravolnijski (od zapada prema istoku) kao po nekoj sada zamišljenoj osi kompozicije od početka do začetka sa desne i leve strane nižu se glavni sadržaji.\nNajpre nailazimo sa naše desne strane na nekada impozantni i reprezentativni glavni spomenik građen u belom mermeru sa svim odlikama klasicizma. To je masovna spomen kosturnica Nemačkim vojnicima 208 regimente, palih u osvajanju Beograda, sa ugraviranim njihovim imenima (detaljniji opis mogu da dopunim, u ovom trenutku mislim da nije bitan).\nU neposrednoj blizini kao pandan reprezentativnosti uspomene na pobednika, ali centralno postavljen u prostoru, stoji jednostavni spomenik klesan u crnom granitu, namenjen srpskim junacima, braniocima Beograda u Prvom svetskom ratu sa posvetom punom pieteta samog generala Makenzena. Oba spomenika su na brzinu obnovljena i umivena pred posetu Vilija Branta pre tridesetak godina, s tim što naš spomenik i dalje ima poštovaoce i posetioce (mada i gomilu pikavaca okolo), a nemački se polako raspada.\nNekako odmah ispod spomenika srpskim junacima, sa donje severne strane nalazio se pešački ulaz u groblje od kamenih ploča (ima trag) iz prostora lipara i zone borića nekadašnjeg neposrednog parkovskog okruženja, gde ste mir i spokojstvo usnulog mesta mogli da podelite sa prirodom i neponovljivim pogledom na grad pod vašim nogama. Taj pogled je pregrađen izmenjenom vegetacijom i izgrađenim naseljem.\nAko nastavite dalje zamišljenom osom kompozicije pravcem zapad-istok nailazite sa leve (severne) strane na ogromnu mermernu klupu koja je bila jedan od bitnijih spomen-obeležja ovog memorijala. Po veličini i prefinjenom obliku odsećala me je na Šembrun. Izgrađena je u obliku poluelipse na prostranom stepenastom postamentu koji upotpunjava njen elipsasti oblik. Postavljena je sa večitim pogledom ka Savi i Beogradu. Ovaj pogled zaslužile su seni i jedne i druge vojske u čiju čast je kompleks podignut. Tog "večitog" pogleda više nema, a klupa "vidikovac" se nazire u budžaku iza neke "važne" kuće, u ruševinama i trnju.\nNa suprotnoj, istočnoj strani od glavnog ulaza, pri završetku ili začetku prave linije ose kompozicije, bila je podignuta još jedna vrlo upečatljiva kolektivna grobnica, spomenik nemačkim vojnicima u drevnom obliku piramide, obložena belim mermerom. Danas je taj spomenik izvan granica groblja, u ruševnom stanju bez ijedne mermerne ploče.\nSamo groblje bilo je parkovski organizovano sa vertikalno ili horizontalno poistavljenim nadgrobnmim pločama rasutim u travnatom prostoru. Toga više nema. Po neka ploča se pronađe ugrađena u neki trotoar, baštu ili kućni prag nečije kuće. Čula sam da je ostalo nekoliko ploča- svedoka koje su našli i sačuvali starosedeoci Banovg Brda.\nU vreme ranih pedesetih godina Nemačko groblje je bilo ograđeno zelenom živom ogradom, naročito prema okolnim saobraćajnicama, dok se ograda od kovanog gvožđa i tada mogla videti samo tu i tamo. Danas su tu ogradu zamenile nove ograde od spolja ka unutara podignute od novih investitora koji, počev od kraja pedesetih, pa evo i do danas ulaze sve više i dublje u zaštićeni kompleks groblja, tako da je od njega ostala samo jedna slučajna zakrpa bez smisla i značaja za investitorske ambicije bez kraja.\nZaključak i poruka\nBanovo Brdo je bilo prepoznatljivo po Nemačkom groblju. Ne samo da je Nemačko groblje bilo i ostalo u najstrožoj zoni prostorne i kulturno-istorijske zaštite ove države, već je u tom statusu i cela zona Topčidera i Košutnjaka kao zaostavština porodice Obrenović Beogradu i Beograđanima. U toj zoni nema gradnje od Miloševog konaka u Topčideru pa sve do Ulice kneza Višeslava na Banovom Brdu, ali za to malo ko mari.\nMi vreme ne možemo da vratimo, niti da ispravimo šta je učinjeno. Groblje je iscepkano, isparcelisano, iznutra urušeno i raznešeno, zubom vremena i nebrigom pojedeno. Jedini preostali ulaz u Nemačko groblje danas je ustvari sporedni odvajak (staza) od novog kolskog prilaza za kafanu i razne druge sadržaje koji su nikli na placu groblja. Reper za ulaz je jedan sablasni stub dalekovoda koji nije u funkciji. Ostavljen je tu, iako mu je mesto na deponiji.\nOno što možemo jeste da sačuvamo ono što je ostalo, makar kao bledi trag naše zajedničke časne prošlosti koje više nismo ni svesni.


Voji Čolanoviću nagrada “Stevan Sremac” - juGmedia\nVoji Čolanoviću nagrada “Stevan Sremac”\nNIŠ – Nagrada “Stevan Sremac” ove godine pripašće Voji Čolanoviću za roman “Oda manjem zlu” u izdanju “Mono i Manjane” iz Beograda. Čolanović je deveti dobitnik nagrade Niškog kulturnog centra koji finansiraju Grad Niš i Ministarstvo kulture.\nŽiri sa na čelu sa predsednikom Goranom Maksimovićem i članovima Jasmninom Vrbavac i Milovanom Marčetićem jednoglasno je doneo odluku o laueratu ovog priznanja. Nagrada se dodeljuje za zbirku priča ili roman na srpskom jeziku objavljenom tokom prošle godine.\nLeskovačke plivačice osvojile osam medalja\nNajčitanija knjiga “Godina prođe, dan nikad”\nVranje odvaja 50 miliona dinara za sport i 8,3 miliona za projekte društveno-humanitarnog rada\nOve godine Grad Vranje je za realizaciju programa u oblasti sporta izdvojio iz budžeta 50 miliona dinara, dok je za realizaciju projekata iz oblasti…\nAmbasador održao predavanje\nPIROT - Francuski ambasador u Srbiji Fransoa Gzavije Denio danas je učenicima Gimnazije održao kratko predavanje o francuskoj istoriji, kulturi i jeziku.…\nKreće rekonstrukcija četiri niške saobraćajnice\nNIŠ – U Nišu će za desetak dana krenuti rekonstrukcija i sanacija četiri prometne gradske saobraćajnice i to Ulice Dragiše Cvetkovića, Eipskopske,…


Najbolje kompanije u okviru projekta 100 najboljih – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Najbolje kompanije u okviru projekta 100 najboljih\nin Aranđelovac 21/09/2019\nProjekat koji se realizuje u Srbiji pod punom podrškom Privredne komore Srbije – „100 najvećih“, ove godine se održava pod sloganom “Množimo prilike, delimo uspehe“, a prvi put je realizovana u Srbiji u partnerstvu sa Addiko bankom.\nOsim po prihodu, dobiti, broju zaposlenih i izvozu, kompanije su podeljene i po veličini – velike, srednje, mikro i male.\nDirektorka projekta „100 najvećih“ u Srbiji Ana Knežević kazala je da je godinu dana unazad intenzivno rađeno na tržištu zemlje.\nPrema njenim rečima, projekat “100 najvećih” čitave godine ima više različitih aktivnosti kojima želi da promoviše dobre poslovne prakse na način da budu dobar i uzoran model svim kompanijama koje se nalaze na početku.\n„Jedna od velikih vrednosti projekta jeste da najbolje kompanije prezentujemo kroz publikaciju kako bi bile model i uzor drugim kompanijama da se sledeće godine i one nađu na listi 100 najboljih”, kazala je Kneževićeva.\nProjekat „100 najvećih“ počeo je pre 32 godine u BiH sa izdavanjem prve monografije o privredi te zemlje i zemalja regiona, kazala je direktorka projekta u Bosni i Hercegovini Alena Ahmetspahić Fočo, dodajući da se od tada svake godine rade rang liste po izvozu, neto dobiti, investicijama.\nDodala je da je vremenom projekat prerastao u regionalni, a da su pre nekoliko godina počeli da obavljaju i regionalne podatke i 100 najvećih u svakoj zemlji regiona, kada je počeo da vlada i veći interes za sam projekat.\nManifestacija “100 najvećih” u Podgorici se već dve godine održava, kazala je dodajući da se u Srbiji održava večeras prvi put.\n“Mislimo da je ovo veliki uspeh. Za ovaj projekat vlada interesovanje i drugih zemalja, tako da se nadamo da ćemo se proširiti”, navela je Ahmetspahić Fočo.\n“Mi smo čak i kao region mali za velike investicije, ali smo tako ipak mnogo interesantniji i investitorima, puno nam je značajniji i izvoz ako zajedno radimo i ako se povezujemo”, istakla je Ahmetspahić Fočo.\nPredsednik Izvršnog odbora Addiko banke Vojislav Lazarević kazao je da je ta banka ušla u ovaj projekat, jer je regionalnog karaktera i umrežava najznačajnija preduzeća u regionu.\nJedan od razloga da učestvuju u ovom projektu, prema rečima Lazarevića, jeste i to što je od velikog značaja da se prepozna ko su najbolji na tržištu, jer upravo oni daju ritam tržištu, predvode ga, daju nove ideje i nove načine poslovanja.\n“Ušli smo u projekat kako bismo potpomogli da se prepoznaju ko su lideri tržišta i kako bismo pomogli svim drugim učesnicima na našem tržištu da se razvijaju u dobrom pravcu”, kazao je Lazarević.\nMeđu prvih deset je i DIPOS, a tu ih je, prema rečima generalnog direktora te kompanije Đorđa Krivokapića, dovelo to što su u prethodnih pet godina imali neočekivano veću dobit nego što su planirali, 75 odsto više.\nDIPOS je večeras predstavio i projekat – početak izgradnje diplomatskog kluba, a Krivokapić je rekao da je taj klub važan za DIPOS, Grad Beograd i celu Srbiju.\n“Diplomatska zajednica u našoj zemlji već dugo vremena čeka na jedno takvo mesto gde će se okupljati diplomate i poslovna zajednica”, kazao je Krivokapić.\nNa svečanosti, osim direktora projekta “100 najvećih” Bosne i Hercegovine Alene Ahmetspahić Fočo i Crne Gore Ratka Nikolića, prisutni su bili i predstavnici više od 220 firmi iz Srbije, predstavnici PKS-a, državni zvaničnici, ambasadori, najeminentniji predstavnici domaće privrede, umetnosti, medija…\nPrethodna: Evropska investiciona banka želi da finansira nove projekte u Srbiji\nSledeća: Danas je Mala Gospojina


Caugé - Wikipedia\n49°01′33″N 1°02′08″E / 49.0258333333333°N 1.03555555555556°E / 49.0258333333333; 1.03555555555556\nKože na karti Francuske\nKože (fr. Caugé) je naselje i opština u severnoj Francuskoj u regionu Gornja Normandija, u departmanu Er koja pripada prefekturi Evre.\nPo podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 746 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 64 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 11,61 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 142 metara (maksimalnoj 146 m, a minimalnoj 105 m).\n234 243 321 609 749 746 835\nCaugé na Wikimedijinoj ostavi\nCaugé na stranici Nacionalnog geografskog instituta Francuske ((fr))\nCaugé na stranici organizacije INSEE ((fr))\nPoložaj mesta Caugé na mapi Francuske (sa osnovnim podacima o mestu)[mrtav link] ((fr))\nPlan naselja Caugé na mapi (Mapquest)\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 23:20, 26 rujan-септембар 2021.


KARTE ZA OLIMPIJADU 2020. - Japanorama\nKARTE ZA OLIMPIJADU 2020.\n05/07/2018 07/03/2019 / NOVO,PUTOVANJA\nOrganizacioni komitet Olimpijade u Japanu 2020. najavio je posebne popuste za ulaznice za decu, stare i osobe sa posebnim potrebama. Za ove kategorije gledalaca karte bi mogle da koštaju 2020 jena – oko 2 000 dinara. Najskuplje ulaznice, koje uključuju hranu i prevoz, mogle bi da koštaju čak 270 000 dinara.\nKonačnu cenu ulaznica treba da odobri Međunarodni olimpijski komitet, a prodaja će početi početkom 2019. godine.\nInače, posle poraza od Belgije, japanska fudbalska reprezentacija, koja je ispala iz daljeg takmičenja, je doživela jednu ostavku i jedno izvinjenje. Kapiten reprezemntacije Makoto Hasebe ( 34 ) objavio je da više neće igrati za reprezentaciju, za koju je do sada odigrao 114 utakmica. A trener reprezentacije Akira Nišino izvinio se posle poraza protiv Belgije 3:2, rekavši da igrači nisu krivi za poraz u utakmici u kojoj su vodili sa 2:0. “Krivac sam ja”, rekao je Nišino.


Izveštaj o radu Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka za 2008. godinu | slovackizavod.org.rs\nIzveštaj o radu Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka za 2008. godinu\nZavod za kulturu vojvođanskih Slovaka (Zavod) osnovan je 2008. godine Odlukom o osnivanju Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka, koju je Nacionalni savet slovačke nacionalne manjine (NSSNM) doneo 10. marta 2008. godine a Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine usvojila 27. marta 2008. godine. Prava i obaveze Pokrajine kao osnivača osnivačkim aktom preneta su na Izvršno veće AP Vojvodine (IV APV). Na predlog NSSNM imenovani su organi Zavoda od strane IV APV. Najpre je članom 20 Odluke o osnivanju za vršioca dužnosti Zavoda imenovana Milina Sklabinski iz Novog Sada. Rešenjem IV APV od 29. aprila 2008. godine za predsednika Upravnog odbora Zavoda imenovan je Vladimir Valenćik iz Bačkog Petrovca a za članove Upravnog odbora dr Samuel Čelovski iz B.Petrovca, dr Mihal Tir iz Novog Sada, Samuel Boldocki iz Bačkog Petrovca, Jarmila Ćendić iz Kovačice, Ana Seč-Pinćir iz Bačkog Petrovca, Ana Medveđova iz Bačkog Petrovca, Miroslav Benka iz Stare Pazove i Eva Nađ iz Pančeva. Nadzorni odbor Zavoda imenovan je, takođe, 29. aprila 2008. godine. Za predsednika Nadzornog odbora imenovan je Martin Zloh iz Kovačice za članove Anu Hrćan Leskovac iz Kisača i Jaroslava Hrebika iz Stare Pazove.\nKonstitutivni sastanak Upravnog odbora Zavoda održan je 9. maja 2008. godine u prostorijama NSSNM. Sastanak je sazvala predsednica NSSNM Ana Tomanova Makanova a u radu su učestvovali svi članova, izuzev Eve Nađ iz Pančeva. Nakon konstituisanja Upravnog odbora i uručenja rešenja o imenovanju, analiziran je a zatim i usvojen Statutu Zavoda. Dana 04. juna 2008. godine usvojen je Statut Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka, od strane IV APV, a 19. juna 2008. godine Zavod je formalnopravno registrovan u Trgovinskom sudu u Novom Sadu kao ustanova. Pribavljen je poreski identifikacioni broj, matični broj i otvoren je dinarski i devizni račun u Continental banci. Na predlog NSSNM od 09. aprila 2008. god. da se za direktora Zavoda imenuje Milina Sklabinski usledilo je Rešenje IV APV o razrešenju vršioca dužnosti direktora i Rešenje o imenovanju direktora Zavoda. Milina Sklabinski imenovana je za direktora Zavoda dana 29. oktobra 2008. god. na period od četiri godine.\nZa potrebe rada Zavoda, u trenutku kada Zavod nije posedovao neophodnu dokumentaciju, NSSNM zakupio je poslovni prostor u Njegoševoj 16. Nakon ispunjavanja neophodnih uslova, Zavod je dana 13. novembra 2008. godine sa JP «Poslovni prostor» zaključio Ugovor o zakupu poslovnog prostora u ulici Njegoševoj broj 16 na period od pet godina. Na drugom sastanku Upravnog odbora usvojen je plan i program Zavoda za 2008. godinu, Finansijski plan Zavoda za 2008. godinu, Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u Zavodu, Pravilnik o postupku javne nabavke male vrednosti, Plan javnih nabavki za 2008. godinu, Odluka o finansijskoj nadoknadi za članove Upravnog odbora kao i Odluka o nadoknadi za putne troškove u zemlji i u inostranstvu.\nRad Zavoda u 2008. godini bio je obeležen stvaranjem objektivnih uslova za rad, odnosno adaptacijom poslovnog prostora zakupljenog od JP „Poslovni prostor“ za rad Zavoda. Nakon priliva prvih sredstava, izvršena je procena vrednosti investicije za izradu projekta izvođenja adaptacije i opremanja poslovnog prostora u Njegoševoj broj 16 u Novom Sadu. Nakon sprovedenog postupka javne nabavke, izvedba glavnog arhitektonskog projekta adaptacije poslovnog prostora pripala je Studiju za projektovanje „InForma architektura“ d.o.o. iz Novog Sada. U skladu sa Zakonom o javnim nabavkama Republike Srbije o regularnosti postupka brinula je komisija u sastavu mr Sara Novaković, dipl. pravnik Zlatko Šimak i Ana Medveđova.\nS obzirom na zatečeno stanje, neophodna je bila detaljna obrada zidova, promena kompletne podne obloge, sanacija svih plafona i izrada spuštenih plafona sa adekvatnom i modernom rasvetom, zamenjena je celokupna spoljna stolarija kao i kompletna mreža električnih instalacija, postavljena klimatizacija i osposobljena sanitarija. Poslovni prostor osmišljen je tako da jedan deo čine kancelarije za rad zaposlenih dok je drugi deo predviđen za skupove raznog tipa, od prezentacija, promocija i izložbi do edukacija, seminara, konferencija i sl. Ovaj studio izradio je i projekat opremanja enterijera u skladu sa potrebama Zavoda. S obzirom na potrebu izrade nameštaja adekvatnog za dokumentacionu delatnost, izrađen je potreban broj visokih polica i ormana. Enterijer je osmišljen na moderan način, ali, pre svega, kao prostor u kome je moguć bezbedan, zdrav, savremen i kvalitetan rad. Prostor je trenutno opremljen tako da u njemu radi pet osoba. Za svakog zaposlenog obezbeđen je računar sa tft monitorom i velikim memorijskim kapacitetom kao i telefonski aparat, dok u celom prostoru postoji mogućnost pristupa internetu. Zaposlenima su na raspolaganju tri telefonske ISDN linije i fax. Zavod je svoju imovinu i celokupni poslovni prostor osigurao u DDOR-u a, iako planirani video nadzor u 2008. godini nije uspostavljen, njegovo postavljanje planira se u 2009. godini kada u Zavod budu pristizali predmeti veće vrednosti.\nKonkurs za logo Zavoda\nKonkurs za logo i zaštitni znak Zavoda raspisan je 24. oktobra 2008. godine i objavljen je u slovačkom nedeljniku Hlas ljudu. Na konkurs se prijavilo petoro kandidata : Katarina Balažik iz Bratislave, Marian Karavla iz Stare Pazove, Štefania Kukučka iz Kisača , Andrea Mernik iz Pivnica i Juraj Beredi iz Selenče. Svi kandidati su imali po nekoliko predloga za logo i za poslovnu dokumentaciju (memorandum, koverat, vizit kartu). Komisija, u sastavu: Milina Sklabinski, direktorica Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka Anna Ferik Ivanović, arhitekta-dizajner Ana Hrćan – Leskovac, direktorica Kulturno-informacionog centra Kisač, odlučila se za predlog loga Andreje Mernik iz Pivnica. Pobednički zaštitni znak je inspirisan varijabilnošću motiva koji dominiraju na slovačkim nošnjama, ručnim radovima, oslikanim tanjirima i ostalim predmetima slovačke narodne kulture. Ipak, motiv koji predstavlja znak, ne postoji kao poseban slovački ornament. Fiktivan je i simboliše modernu slovačku kulturu zasnovanu na skladu starog i novog, tradicije i savremenosti. Znak je u obliku cveta sačinjenog od četiri latice. Tri latice predstavljaju tri regiona Vojvodine (Banat , Bačka Srem) a četvrta, koja može da bude deo svake od njih, simbolizuje slovačku zajednicu koja živi na celoj teritoriji Vojvodine. Znak je u nijansama plave boje koja je kod Vojvođanskih Slovaka tradiconalna. Font loga je jednostavan kako bi do izražaja došla kompozicija samog znaka.\nPromocija rada Zavoda u javnosti\nKako bi javnost bila što bolje upoznata sa misijom Zavoda i sa ciljevima, koje ova ustanov želi u budućnosti da realizuje, rad novoosnovane ustanove je od samog početka bio promovisan putem elektronskih i štampanih medija. Delatnost Zavoda pratili su Radio i Televizija Vojvodine, Radio i Televizija Petrovac, Radio Stara Pazova, Televizija Panonija, nedeljnik Hlas ljudu, a textovi o Zavodu objavljeni su i u Narodnom kalendaru, porodičnom magazinu Rovina i u publikaciji Slovaka u dijaspori „Slovenské zahraničie“. Imidž Zavoda profilisao se i na brojnim kulturnim manifestacijama Slovaka u Vojvodini.\nPredavanja na temu Značaj osnivanja Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka realizovana su u okviru Letnjeg dirigentskog kampa i na Seminaru za koreografe dok je prva akcija na kojoj je Zavod, uz NSSNM, bio suorganizator, bila 4. konferencija muzikologa na temu Slovački muzički festivali – sadašnjost i budućnost. Međunarodni karakter ove konferencije omogućio je, upravo, Zavod, ugostivši renomirane koreologe iz Slovačke Republike (Romana Malatinca i Martina Urbana) i menadžere u kulturi iz Mađarske i Rumunije. Zaključci ove konferencije su se, kasnije, počeli primenjivati u praksi što je od neprocenjivog značaja za podizanje kvaliteta slovačkih muzičko-folklornih manifestacija odnosno prezentacione delatnosti slovačke kulture uopšte.\nU Slovačkoj republici je Zavod promovisan u okviru manifestacije Dani inostranih Slovaka, koju je u periodu od 09. - 14. oktobra 2008. godine organizovao Ured za Slovake u inostranstvu. Na ovoj manifestaciji Slovaci iz Srbije predstavili su se brojnim programima – vizuelnim - prezentujući dela akademskog slikara Pavela Popa u holu Ministarstva kulture Slovačke Republike, literarno-izdavačkim - predstavljajući najnovije naslove Slovačkog izdavačkog centra‚ etnografskim - izložbom dečijeg odevanja u prošlosti, dramskim - učešćem amaterskog pozorišta iz Pivnica, muzičko-folklornim - nastupima folklorne grupe Krajan i pojedinih renomiranih solista Slovaka iz Vojvodine.\nU ime Zavoda, etnografsku izložbu Slovačkog narodnog muzeja u Trnavi otvorila je direktorica Zavoda a nije izostalo ni predstavljanje Zavoda na prijemima kod gradonačelnika Bratislavskog i Trnavskog samoupravnog okruga. Promocija Zavoda održana je i prilikom susreta najviših predstavnika Slovačkih zajednica u regionu, koji je bio održan u Segedinu krajem 2008. godine. S obzirom na to da je sastanak upriličen povodom potpisivanja memoranduma o zajedničkom nastupanju kod donatora sa projektima, koji se odnose na sve Slovake u regionu, Zavod je imao priliku da po prvi put kandiduje svoje projekte. U pitanju su dva projekta Zavoda: izgradnja web portala kulture Slovaka u regionu kao i organizovanje 5. konferencije muzikologa, koja će 2009. godine biti posvećena muzičkom fondu Radija Novi Sad, koji upravo te godine obeležava 60 godina postojanja.\nMapiranje kulturne infrastrukture Slovaka u Vojvodini\nNa zahtev Pokrajinskog sekretarijata za kulturu je, u septembru 2008 godine, Zavod izvršio mapiranje aktuelnog stanja kulturne infrastrukture vojvođanskih Slovaka i pripremio izveštaje iz sledećih oblasti:\nUstanove kulture vojvođanskih Slovaka (muzeji, galerije, profesionalno pozorište, kulturni centri i domovi kulture)\nKulturno-umetnička društva Slovaka u Vojvodini (KUD, materska pozorišta, folklorni ansambli i sl.))\nUdruženja građana i drugi projekti i programi iz oblasti kulture Slovaka u Vojvodini)\nKulturno- umetničke manifestacije)\nIzveštaj sadrži 60 strana a, osim osnovnih podataka o vrsti i složenosti rada, sadrži i iskazane potrebe samih aktera u kulturi, kada je u pitanju budućnost njihovog delovanja.\nIako tek osnovan, Zavod je uspeo da uspostavi saradnju sa Slovačkim narodnim muzejom i postane partner u projektu Istorija tradicionalnih slovačkih kuća na Donjoj zemlji. Istorijski muzej, koji deluje u okviru Slovačkog narodnog muzeja, bavi se i istraživanjem problematike Slovaka u inostranstvu, njihove istorije i današnjeg načina života. Istorijski muzej svim svojim profesionalnim kapacitetima radi na očuvanju i dopunjavanju fonda Slovaka u inostranstvu i putem centralne evidencije muzejskih zbirki (CEMUZ) obrađuje fond zbirke i čini dostupnim informacije /tekstove i fotografije/ o određenim predmetima iz istorije Slovaka sa «Donje zemlje». U tom smislu planirana je i realizacija navedenog projekta koja bi se odvijala u pojedinim slovačkim lokalitetima u Vojvodini u periodu od 2009 – 2011 .godine. Istraživači Istorijskog muzeja obilaziće lokalitete, u periodu od januara do oktobra 2010. godine, i sakupljaće materijal nakon čega će uslediti njegova stručna obrada, klasifikacija i dokumentacija kao i krajnji rezultat - izložba slovačke arhitekture u Vojvodini. Zavod će, kao partner u projektu, pripremiti lokalitete za istraživanje, odnosno pronaći informatore i angažovati asistente, koji će imati priliku da rade sa stručnjacima iz Slovačke Republike.\nDrugi projekat je izgradnja informacionog sistema za formiranje baza podataka slovačke kulture u Vojvodini. Da bi se napravio software za potrebe Zavoda, tačnije INDOK-a, neophodno je precizno odrediti potrebe i prema njima formirati parametre, angažovati programere i osposobiti radnike za njegovo korišćenje. Ujedno, deo ove dokumentacione građe potrebno je učiniti dostupnom i preko interneta. Realizacija ovog projekta pokrenuta je krajem 2008. godine a početak rada se očekuje u 2009. godini.\nPrvu donaciju Zavod je dobio krajem decembra iz Direkcije za robne rezerve Autonomne Pokrajine Vojvodine. Doncija sadrži bim - projektor sa kompletnom opremom, držačem, platnom i kablovima. Vrednost donacije iznosi 107.000,00 dinara.\nSaradnja i njeni prvi rezultati\nZavod je u 2008. godini uspostavio saradnju sa nekoliko značajnih institucija. U Slovačkoj republici Zavod je uspostavio dobre odnose sa Uredom za Slovake u inostranstvu, Svetskim udruženjem Slovaka u inostranstvu, Slovačkim narodnim muzejom, Muzičkim centrom u Bratislavi, Pozorišnim zavodom Slovačke Republike, Filmskim zavodom Slovačke Republike i Agencijom za razvoj turizma Slovačke Republike.\nTakođe, Zavod je započeo saradnju na zajedničkim projektima sa najvišim institucijama Slovaka u regionu - Slovačkom samoupravom u Mađarskoj i Demokratskim savezom Slovaka i Čeha u Rumuniji. Kada su u pitanju institucije i ustanove kulture u Srbiji, o radu Zavoda i njegovim ciljevima informisan je, pre svega, ministar kulture Republike Srbije Nebojša Bradić, koji je 06. oktobra 2008 godine u svom kabinetu primio Vladimira Valenćika, potpredsednika NSSNM, Pavela Čanjija, direktora Slovačkog vojvođanskog pozorišta i Milinu Sklabinski, direktora Zavoda. Osnovni cilj ovog susreta bilo je određivanje prioriteta kada je u pitanju kultura Slovaka u Srbiji i njeni najviši dometi koje bi Ministarstvo kulture trebalo da podržava ali i analiza dosadašnje saradnje odnosno njenih dobrih strana, ali i njenih nedostataka.\nZavod je u cilju uspostavljanja vlastite dokumentacione delatnosti a u sklopu predstojeće manifestacije «Slovačke narodne svečanosti», koja će 2009. godine obeležiti 90. godina od njihovog osnivanja, uspostavio saradnju sa Jugoslovenskom kinotekom sa ciljem pronalaženja najstarijih snimaka «Slovačkih narodnih svečanosti». Nakon pregleda postojećeg filmskog arhivskog materijala, koji se odnosi na slovačku kulturu do 2. svetskog rata, pronađena su dva snimka na kojima se nalaze kadrovi Slovačkih narodnih svečanosti /trajanje 1 minut/ kao i nepuna 4 minuta na temu Slovačke svadbe u Vojvodini snimljene 1939. godine u Bačkom Petrovcu. Snimci su, na osnovu ugovora, dostavljeni Zavodu u DVD i DVCAM formatu za korišćenje u isključivo nekomercijalne svrhe.\nU cilju podrške dokumentacione delatnosti Zavod je uspostavio saradnju sa «Mandragora filmom», i podržao produkciju dokumentarno-igranog filma na temu Priča o Janu Lenhartu. Ova priča, koja govori o radio pevaču slovačkih izvornih narodnih pesama viđena očima njegovih naslednika, uvršćena je u nekoliko filmskih festivala takmičarskog karaktera. Zavod je, takođe, uspostavio saradnju sa drugim novoosnovanim Zavodima – vojvođanskih Mađara, Rumuna, Rusina i Hrvata kao i sa Zavodom za kulturu Vojvodine sa kojima su realizovani brojni formalni i neformalni sastanci u cilju bolje koordinacije rada i zajedničkog nastupanja kada su u pitanju pojedini projekti.\nUspostavljanje saradnje je cilj koji Zavodu tek predstoji u narednoj godini a mogući projekti planirani su u 2009. godini sa svim profesionalnim ustanovama kulture vojvođanskih Slovaka, sa ustanovama kulture koje deluju na republičkom, pokrajinskom, opštinskom i lokalnom nivou, sa međunarodnim kulturnim organizacijama i mrežama kao i svima onima, koji u svojim programima podržavaju očuvanje, unapređenje i razvoj kulture Slovaka u Vojvodini.


I Bjelica komentarisao priče o transferu Hajrovića u BiH: Svašta se piše... - SportSport.ba\nI Bjelica komentarisao priče o transferu Hajrovića u BiH: Svašta se piše...\nReprezentativac BiH ostaje u Dinamu\nPompezno najavljivani transfer Izeta Hajrovića u FK Sarajevo na kraju se nije dogodio.\n05.02.20. 08:59 A. Pašić\nOvaj reprezentativac BiH danas nema baš najbolji status u Dinamu i tokom prethodnih sedmica bilo je špekulacija da bi mogao promijeniti sredinu, a medijskim nebom najviše je odjeknula ona o navodnom transferu u Premijer ligu. U Sarajevo.\nHajrovićevim (28) dolaskom u Sarajevo profitirali bi svi. U njemu bi aktuelni šampioni BiH dobili veliko pojačanje, Dinamo bi se riješio barem dijela visoke plaće, a Hajrović bi imao priliku da se 'vrati u život' i nametne selektoru Bajeviću pred nadolazeći baraž i eventualni nastup na Evropskom prvenstvu.\nMeđu navijačima je vladala euforija u toj mjeri da su zatrpali 'inbox' kako Hajrovića, tako i njegove supruge Leyle, ali ispostavilo se na kraju da je u pitanju - fake news.\nPotvrdio je to i Dinamov trener Nenad Bjelica.\n"Svašta izlazi po portalima, puno toga izlazi iz medija, prema mojim informacijama, to nije istina i to je fake news", poručio je Bjelica.\nUgovor s Dinamom našem fudbaleru važi do decembra 2021. godine, a godišnje na Maksimiru zarađuje 700.000 eura.\nbistrik87 07.02.20. 21:20\nNeka si ti nama rekao da je to fake news ! Eto neka sjedi do isteka ugovora na klupi i onda neka moli Gornju Priprčinu da zaigra !\nEdin Merlin 05.02.20. 12:24\nnijepoznat 05.02.20. 09:02\n"Ne živim na Grbavici već na Socijalnom, dijeli nas Vilsonovo. Eee, a znaš ti koliko je Vilsonovo?"\nMersudin Ahmetović govorio za SportSport.ba\n04.02.20. 20:48 44\nNekadašnji fudbaler Sarajeva iznenadio izborom nove sredine\nU BiH je proveo dvije godine\nGedeon Guzina potpisao za NK Istra\nNapustio klub s Koševa\n04.02.20. 11:37 7


Paragraf intervju – A VISTA SM\nHome / Paragraf intervju\nKoju privrednu delatnost obavlja Vaše privredno društvo i za koji deo posla ste Vi konkretno odgovorni?\nAgencija “A Vista SM” je privredno društvo koje se već 16 godina bavi pružanjem računovodstvenih usluga, registracijom preduzeća i preduzetničkih radnji, vođenjem likvidacija kao i saradnjom sa stečajnim upravnicima. Moj posao je organizacija poslovanja, praćenje propisa, poresko savetovanje klijenata kao i njihovo zastupanje u poreskim kontrolama.\nKako ocenjujete opšte stanje u toj delatnosti i da li postoji napredak/nazadovanje u odnosu na prethodni period?\nSmatram da računovođe nikada nisu bile u gorem položaju. Sve je više kadrova koji se opredeljuju za ovaj posao s obzirom da ne postoji ni jedan uslov u pogledu stručnosti za njegovo obavljanje. Samim tim, dolazi i do smanjenja cena naših usluga i do nižeg kvaliteta rada. Propisi se menjaju suviše brzo, teško ih je ispratiti i često su nejasni i nisu u skladu jedan sa drugim. Najmanje vremena provodimo na knjiženju poslovnih promena a veći deo na veoma teškom tumačenju novih propisa, podešavanju aplikacija za rad i drugim aktivnostima koje nam ne bi smele oduzimati toliko vremena.\nOd 1.7.2018. godine, računovođama se nameće još jedna obaveza. U pitanju je obrazac POPDV pregled obračuna a koji se predaje uz redovnu PDV prijavu. On predstavlja analitiku redovnog PDV obrasca a nama još jednu obavezu koja će u velikoj meri a bespotrebno povećati vremenski period neophodan za obračun PDV na mesečnom odnosno tromesečnom nivou. To su samo neki primeri a ima ih dovoljno da se o njima napiše roman.\nJedan od velikih problema a koji sam već pomenula su česte promene propisa. Propisi se donose bez konsultacije sa stručnjacima iz prakse. Često su nedorečeni, dvosmisleni i teški za razumevanje. Tako recimo imamo primer čuvenog člana 10. Zakona o porezu na dodatu vrednost. On se, između ostalog odnosi na obračun poreza kod građevinske delatnosti. Zakon kaže da se na građevinske usluge primenjuje interni obračun PDV-a. Iz tog razloga, mi moramo definisati šta je tačno građevinska usluga kako bi znali pravilno postupiti prilikom obračuna. Tu sada nastaje problem jer nigde ne postoji precizirano šta su građevinske usluge a šta nisu. Često dolazi do zabune, a čak i da smo u pravu, ne znači da će inspektor tako isto smatrati. Ovo dalje dovodi do osporavanja predmetne fakture i nepravednog kažnjavanja poreskog obveznika ciframa koje nisu zanemarljive.\nSmatram da bi propise trebalo donositi odgovornije, konsultovati struku o njima i pre njihovog usvajanja proveriti da li su u skladu sa već važećim propisima.\nMožda nije najveći, ali je svakako velik problem – drugačiji pristup predmetima odnosno strankama u istim ustanovama a različitim filijalama. Imamo situaciju da za istu vrstu posla (npr. predaja zahteva za ostvarivanje porodiljskog odsustva) u različitim filijalama traže drugačiju dokumentaciju sa tvrdnjom da im je baš tako “naložilo” Ministarstvo. Na ovaj način se bespotrebno izgubi dosta vremena na proučavanje internih pravila te filijale i ponovo prikupljanje dokumentacije. Drugi problem bi bio sporo rešavanje predmeta. Imamo slučaj da smo platili neki porez ili doprinos po jednom pozivu na broj a zadužen je na drugi broj. Poreska uprava šalje opomene za dug ali na toj opomeni se nigde ne pominje da po drugom osnovu imate preplatu i da možete napraviti preknjižavanje. Ukoliko previdite opomenu, Poreska uprava Vas blokira i prinudno naplaćuje ovu nerealnu obavezu kao i troškove prinudne naplate. Ovo sve utiče na Vaš rejting kod NBS a koji je važan za učešće u tenderima.\nKada na osnovu ove preplate podnesete zahtev za preknjižavanje, u nekim filijalama ćete čekati mesecima da se taj zahtev obradi. U međuvremenu, će Vam opet stizati opomene za taj dug, nećete moći dobiti uverenje potrebno za podizanje kredita, overu zdravstvene knjižice ili nešto treće. Mislim da bi filijale koje ovako posluju trebale da naprave reorganizaciju svog poslovanja ili da se bar omogući automatsko preknjižavanje u ovakvim slučajevima o čemu se već dugo i priča. Da ne bude da iznosim samo negativne stvari, moram pohvaliti filijalu Poreske uprave u gradu gde se nalazi moja agencija jer sa njima najviše i sarađujem i oni zaista brzo rešavaju svoje predmete. Nadam se da će se njihove kolege iz drugih gradova ugledati na njih i svima nama olakšati poslovanje.\nDa li su žene i muškarci podjednako zastupljeni u Vašoj delatnosti?\nOvaj posao rade i muškarci i žene ali žena ipak ima mnogo više u odnosu na jači pol.\nOpšte je poznato da je jedan od uslova za kvalitetno poslovanje saradnja pravnika i ekonomiste, da li, po Vašem iskustvu, postoji približavanje ove dve različite, ali kompatibilne delatnosti?\nNa žalost, jako je mali broj agencija koje sarađuju sa pravnicima. Niske cene usluga ne dozvoljavaju angažovanje pravnika u okviru računovodstvene agencije. Idealno bi bilo kada bi svaka računovodstvena agencija imala bar jednog pravnika u radnom odnosu i na taj način zaokružila ponudu usluga koje pruža privrednicima.\nKakva je uloga računovođa i knjigovođa u privredi danas?\nNaša uloga u privredi je veoma važna mada velik broj privrednika nije toga svestan. Dobar računovođa će Vam dati savet kako da na legalan način platite što manji porez i samim tim ostvarite veće prihode za sebe. Važno je ovaj posao poveriti nekome ko zna šta radi, ko prati propise i ko Vas neće uvesti u probleme zbog nepoznavanja struke. Svakako treba dati šansu i početnicima ali uz nadzor osobe sa iskustvom.\nDa li mislite da bi trebalo uvesti licenciranje za fizička lica koja bi obavljala delatnost računovodstva?\nZa obavljanje računovodstvene delatnosti nije potreban nikakav uslov pa čak ni srednja škola. Licence same po sebi ne bi bile dovoljne da dovedu našu struku u red. Tu se postavlja pitanje ko bi bio ovlašćen za dodelu licenci, na koji način i da li bi svi imali ravnopravne kriterijume. Smatram da je nama računovođama potrebna neka vrsta udruženja, komore ili neki drugi vid organizacije koji će stati ispred nas. Vrlo bitan faktor su i sami privrednici. Bitno je njima podići svest o tome koliko je važno kome poveravaju vođenje knjiga.\nKoje su to nove obaveze koje računovođe i knjigovođe preuzimaju na sebe u poslednje vreme?\nSve je više obaveza koje su nametnute računovođama. U cilju “olakšanja” poslovanja, nametnuto nam je da velik deo obrazaca umesto u papiru predajemo elektronski preko portala APR-a, Poreske uprave, CROSO (PIO fond) i ostali. Ni jedan od ovih portala nije bio dovoljno testiran pre nego što je pušten u rad. Iz tog razloga, moje kolege i ja smo izgubili sate i sate pokušavajući da odradimo svoj posao. Često je za tako nešto trebalo raditi i po celu noć.\nDrugi problem je što na tržištu ima mnogo računovođa i onih koji to pokušavaju da postanu a sve zahvaljujući činjenici da za to nisu potrebni nikakvi uslovi u pogledu obrazovanja i iskustva. Veća ponuda od potražnje dovodi do obaranja cene naših usluga kao i preuzimanje na sebe poslova koji nisu u delokrugu naše struke. Još gora je činjenica da se ti poslovi ne naplaćuju dodatno, nego se rade u okviru cene koja zna biti veoma niska.\nUsklađeni dinarski neoporezivi iznosi poreza na dohodak građana – važi za isplate od 01.02.2018 do 31.01.2019 godine<< >>A Vista SM kao član URIKSa\nUsklađeni dinarski neoporezivi iznosi poreza na dohodak građana – važi detaljnije


"Logičan nastavak destruktivnog delovanja fašiste Obradovića" SNS najoštrije osudila divljanje lidera Dveri - Radio televizija Pančevo\n8. maja 2020. 0199\nNapad na narodne poslanike je napad na građane Srbije.\nSrpska napredna stranka Vojvodine, Kolubarskog i Mačvanskog okruga najoštrije je osudila “fašističko divljanje” lidera Dveri Boška Obradovića i njegovih pristalica koji su danas “prema nalogu tajkuna Dragana Đilasa” izveli ispred Skupštine Srbije.\nNapad na narodne poslanike koji ulaze u zgradu srpskog parlamenta SNS je ocenila kao napad na građane Srbije, jer su poslanici legitimni predstavnici naroda, a to prema saopštenju naprednjaka Obradoviću očigledno ništa ne znači jer je već “više puta iskazao nepoštovanje i prema državi i prema narodu”.\nIz SNS-a Vojvodine su izjavili da u “očiglednom nastojanju da izazove incident i bude uhapšen, kako bi ispao tobožnja žrtva režima, Boško Obradović, dokazani siledžija ne preza ni od fizičkog obračuna”. Najstrože su osudili to što su on i njegovi huligani fizički nasrnuli na poslanika Marjana Rističevića i fizički ga povredili, dok su ostale poslanike vređali i prostački im dobacivali.\n– Današnji fašistički akt nasilja, nažalost, logičan je nastavak destruktivnog delovanja fašiste Obradovića, koji je između ostalog posledica i sinoćnjeg neuspelog okupljanja pristalica Saveza za Srbiju ispred zgrade Predsedništva, gde ni sam Obradović nije krio razočaranje brojem ljudi, što ga ipak nije sprečilo da sumanuto lomi zaštitnu ogradu i divlja ispred zgrade jedne od najvažnijih državnih institucija – piše u saopštenju.\nNaprednjaci upozoravaju i na činjenicu da osim što demonstriraju nasilje, Obradović i njegove pristalice krše sve mere zaštite od virusa Covid 19, tako što su sinoć, kao i jutros ispred Skupštine, bili bez zaštitnih maski i rukavica, što jasno svedoči o vrhunskoj neodgovornosti prema zdravlju svih građana Srbije.\n– Srpska napredna stranka Vojvodine, Kolubarskog i Mačvanskog okruga poručuje Obradoviću i njegovom šefu Đilasu da Srbija nikada neće biti država u kojoj vladaju mržnja, lopovluk i nasilje za koje se oni zalažu. Zato posebno pozdravaljamo izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji je sve građane pozvao da osude fašističko divljanje. Uvereni smo da će se građani odazvati tom pozivu i da će uskoro, već 21. juna, na izborima, i Obradovića i njegove nalogodavce poslati tamo gde im je mesto, na smetlište istorije – piše u saopštenju.\nBranislava Grčić 3. aprila 2020.\nVanja Vićentić 29. novembra 2020. 30. novembra 2020.


Me(n)talna ograda – GMinfo\nKategorija: Me(n)talna ograda\nDrugu godinu kovid pandemije Srbija završava sa ukupno milion i skoro 300 hiljada ljudi koji su utvrđeno imali SARS-CoV 2 u sebi i neku manifestaciju oboljevanja od COVID-19 od prve polovine marta 2020. kada je…\nMe(n)talna ograda: Korona i sport u Milanovcu (01)\nNaredba o zabrani okupljanja u javnim prostorima, samim tim i publike, u Srbiji je doneta 11. marta 2020. godine, što je posledično dovelo i do prekida svih takmičenja na spotskim borilištima usled pandemije korona virusa.…\nMe(n)talna ograda, Dr Paunović: Zaziranje od vakcinisanja je iracionalan strah izazvan dezinformisanjem\nPandemija COVID-19, osim što je izazvala tektonske socijalne, političke i vrednosne promene u zajednicama širom sveta, sledstveno je uzrokovala rađanje novih ili pojačavanje postojećih kontraverzi u domenu odnosa zdravstvenih sistema i procedura, države kao aparata…\nMe(n)talna ograda: Milanovački lekari i bitka sa najviše frontova\nPrivatan život bezmalo ne postoji. Ali postoji neizbežna briga za najbliže. S druge, preciznije prve strane, je Hipokratova zakletva, stanovništvo koje na kraju samo od njih zavisi i očekuje spas, nepoznat neprijatelj, visoka smrtnost, menjanje…\nMe(n)talna ograda: Kako je korona uticala na milanovačke ugostitelje\nZdravstvena kriza izazvana pandemijom korona virusa izaziva i ekonomsku krizu, a jedan od najpogođenijih sektora privrede je ugostiteljstvo Pored lekarskog osoblja, samih obolelih i porodica žrtava korona-virusa u pandemiji koja i dalje traje, već skoro…\nMe(n)talna ograda: Osobe sa invaliditetom u doba korone\nZbog epidemije koronavirusa, svakodnevni život osoba sa invaliditetom, koje su inače jedna od najugroženijih kategorija stanovnika, je značajno otežan. U novoj situaciji za celo društvo, tokom vanrednog stanja usled epidemija virusa korona, osobe sa invaliditetom…\nMe(n)talna ograda: Kakve izazove pandemija stavlja pred tinejdžere\nPojava korona-virusa sa njegovom specifičnom putanjom širenja kroz određene grupe stanovništva, kao i različite posledice koje je ostavljao na ljude različite starosne dobi, nužno je izazvala, kako poseban način primene lečenja i prevencije za tu…\nTolstoj „Kada ćovek sve razume, on sve i oprašta“ Osećanje krivice postoji kada procenimo da se ne ponašamo u skladu sa nekim našim moralnim ili etičkim načelom i da smo tim ponašanjem povredili osećanja druge…\nMe(n)talna ograda: Emocije i ranjivost u doba Korone\nPandemija Covid-19 donela je sa sobom velike promene u načinu svakodnevnog življenja, kao i niz negativnih osećanja, najviše strah, ljutnju, brigu. Pored ovih negativnih osećanja, kod određenih grupa ljudi javlja se i osećanje krivice. To…


Vi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Kombi i laka dostavna vozila > Dostavna vozila / kombiji > Nissan\nBroj oglasa: 441\nRabljeni Nissan dostavna vozila / kombiji na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih Nissan dostavna vozila / kombiji strojeva koji su za prodaju. Nissan dostavna vozila / kombiji oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Nissan dostavna vozila / kombiji na Znamka dijelu.\nNissan NV200Opća stanje (1-5): 5, Godina registracije: 2014, Volan na: Volan na lijevoj strani, Konfiguracije osovina: 2 WD, Vrsta goriva: Diesel, Snaga motora: 89.73, Zapremina motora: 1461, Engine Manufacturer: Renault, Maks. nosivost: 650, Boja: Bela, Preostale prednje gume / podvozje: 50%, Zaliha stražnjih guma: 50%\nNissan NAVARA ST-XBoja: Exterior: SILVER\nNissan URVANVrsta goriva: Diesel, Snaga motora: 3, Boja: บรอน\nOvde je kompletna lista polovnih Nissan dostavna vozila / kombiji za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Nissan dostavna vozila / kombiji koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Nissan dostavna vozila / kombiji koje Vas interesuju.


Zvornik: Sapna i Hoča u stagnaciji, pričinjena velika šteta | Radio Mbosna.eu\nGoran Čerkez: “Mjere su na snazi i vrlo su jasne, problem je što ih niko ne poštuje”\nUbistva nožem u Engleskoj proglašena terorističkim napadom\nReakcija iz Islamske zajednice na otkazivanje hadža\nKamiondžija snimao dramatičnu vožnju kroz Kladanj\nStigla važna obavijest: Gdje se u BiH može vršiti PCR testiranje i koliko košta\nDanas je u sjevernoj hemisferi počelo ljeto i trajat će 94 dana\nŠeranić: Zbog pogoršanja situacije sve mjere na snazi do jula\nErdogan: Unatoč epidemiji, u Turskoj smo otvorili 520 novih fabrika\nAnasayfa » VIJESTI » Bosna » Zvornik: Sapna i Hoča u stagnaciji, pričinjena velika šteta\nRukovodilac Službe civilne zaštite Rajko Јurošević rekao je za “Radio Republike Srpske” da je situacija jutros stabilna, ali da je pričinjena velika materijalna šteta.\nOn je naglasio da su ekipe na terenu i da prate stanje.\nNabujala rijeka Јanja sinoć je srušila stari most u varošici Јanji kod Bijeljine. Taj most je inače bio predviđen za rušenje nakon izgradnje novog mosta u sklopu projekta “Uređenje korita rijeke Јanje” koji je u toku, piše “RTRS“.\nU Živinicama su poplave napravile velike probleme. Mnoge kuće su pod vodom, a u mjestu Podgajevi vodena bujica uništila je jednu kuću.\nZbog ogromnih poplava koje su pogodile Tuzlanski kanton problemi i u saobaćaju. Zbog izlijevanja rijeke Oskove blokiran je put Kladanj-Đurđevik.


PRIVREMENA UMJESTO PRIJEVREMENE SLOBODE\n2007-04-25 HAG/DEN HAAG\nNakon što je predsjednik Tribunala odbio molbu za njegovo prijevremeno oslobađanje pošto je izdržao dvije trećine kazne, bivši komandant Trećeg korpusa Armije BiH Enver Hadžihasanović traži privremeno puštanje na slobodu do konačne presude. Tužiteljstvo se međutim tome protivi\nEnver Hadžihasanović u sudnici Tribunala\nNakon što je predsjednik Tribunala 12. aprila ove godine odbio molbu za njegovo prijevremeno oslobađanje jer je u pritvoru Tribunala odslužio više od dvije trećine kazne koja mu je izrečena, odbrana Envera Hadžihasanovića je podnijela novi zahtjev – ovoga puta za privremeno oslobađanje do donošenja konačne presude po okončanju žalbenog postupka. Tužiteljstvo se međutim tome protivi.\nKao jedan od glavnih razloga protivljenja tužiteljica Helen Brejdi/Helen Brady navodi da se dužina do sada izdržane kazne ne može smatrati dovoljnim razlogom za privremeno oslobađanje. Osim Hadžihasanovićeve želje da "bude s porodicom", navodi tužiteljstvo, ne postoji nijedan drugi razlog koji bi podrazumijevao neke "posebne okolnosti" zbog kojih bi on mogao biti oslobođen do okončanja žalbenog postupka.\nU odgovoru na navode tužiteljstva odbrana se poziva na ustaljenu praksu da se osuđeni nakon odslužene dvije trećine kazne puštaju na slobodu. Ukoliko odlukom Žalbenog vijeća, pak, kazna bude povećana Hadžihasanović će se, navodi odbrana, vratiti u pritvor na dosluženje kazne.\nEnver Hadžihasanović i Amir Kubura, bivši komandanti Trećeg korpusa i Sedme muslimanske brigade, su 15. marta prošle godine prvostepenom presudom osuđeni na pet odnosno dvije i po godine zatvora zbog propusta da spriječe ili kazne zločine koje su njima podređeni vojnici počinili u srednjoj Bosni. Nakon ovakve presude žalili su se i tužiteljstvo i odbrana.\nKubura je u aprilu prošle godine pušten na slobodu pošto je u pritvoru Tribunala već izdržao 90 posto kazne.\n2007-04-04 HADŽIHASANOVIĆ SE NADA PRIJEVREMENOJ SLOBODI\n2006-04-12 AMIR KUBURA NA SLOBODI\n2006-03-15 HADŽIHASANOVIĆU PET – KUBURI DVE I PO GODINE ZATVORA\nTV Tribunal 318\nULJEPŠAVANJE STVARNOSTI: Zbog čega bi BBC morao da se stidi\nSUMLJIVO LICE U ORAHOVCU: U pogrešno vrijeme, na pogrešnom mjestu\nOVK PROTIV FARK: Prvo međusobno... a onda sa Srbima\nLISTA ČEKANJA: Uskoro počinje suđenje Rasimu Deliću


Bivši pomoćnik Gorbačova objasnio uzrok raspada SSSR-a - 05.09.2021, Sputnik Srbija\nBivši pomoćnik Gorbačova objasnio uzrok raspada SSSR-a\nPrema njegovom mišljenju, bez obzira na sprovođenje reformi u Sovjetskom Savezu u doba perestrojke, deficit je doveo do katastrofalnih posledica.Bivši pomoćnik Gorbačova smatra da je odlučujuću ulogu u „sahranjivanju SSSR-a“ imala poljoprivreda.„Propuštena je prilika za blagovremeni organizovani prelazak agrara na tržišne oblike kontinuirane proizvodnje“, objasnio je sagovornik.Prema njegovim rečima, sovjetsko rukovodstvo uspelo bi da spreči raspad zemlje da je bilo hrane u prodavnicama.\nTzv ,,komunisti" spremali su zemlju za propast. Staljin se okretao u grobu.\nSovjetsko rukovodstvo, pod Gorbacovim, i uz pomoc engleza i amera, stvorilo je vestacku nestasicu hrane. Vrlo jednostavno\nrusija, sssr, mihail gorbačov, raspad, rusija – politika, rusija – društvo\n© Sputnik / Boris BabanovArhivska fotografija: Miting na Manježnom trgu u Moskvi 13. januara 1991.\nProblem sa hranom bio je glavni razlog raspada SSSR-a, izjavio je u intervjuu za ruski portal „Lenta“ bivši pomoćnik za ekonomiju tadašnjeg šefa države Mihaila Gorbačova, Oleg Ožereljjev.\nPrema njegovom mišljenju, bez obzira na sprovođenje reformi u Sovjetskom Savezu u doba perestrojke, deficit je doveo do katastrofalnih posledica.\n„Zašto je stotine hiljada ljudi izašlo na Trg Manjež (1990. godine)? Nipošto zbog nedostatka diktatorskih sposobnosti Gorbačova ili nedostatka demokratije. Već zbog nestašice hrane. Prodavnice su bile prazne, nije mogla da se kupi hrana“, smatra Ožereljjev.\nBivši pomoćnik Gorbačova smatra da je odlučujuću ulogu u „sahranjivanju SSSR-a“ imala poljoprivreda.\n„Propuštena je prilika za blagovremeni organizovani prelazak agrara na tržišne oblike kontinuirane proizvodnje“, objasnio je sagovornik.\nPrema njegovim rečima, sovjetsko rukovodstvo uspelo bi da spreči raspad zemlje da je bilo hrane u prodavnicama.\n5 Septembar, 10:022\n5 Septembar, 15:572


O TELENORU NOVOSTI NOVOSTI I SAOPSTENJA PUNA KUĆA INTERNETA UZ „TELENOR HOME“\n„Kućni 4G internet donosi brojne prednosti - jednostavno korišćenje , prenosivost na različite lokacije kao i dostupnost za preko 90% stanovništva Srbije. Za samo godinu dana, količina podataka koja prolazi kroz Telenor mrežu se udvostručila, a naši korisnici žele sve više interneta i besprekorno iskustvo. Zato smo „Telenor Home“ pakete unapredili većim kapacitetom, uz mogućnost da kućni internet povežu sa jednim postpejd brojem, i koriste ga i na svom mobilnom telefonu gde god da se nalaze”, izjavio je Slobodan Papak, rukovodilac sektora za postpejd za fizička lica u Telenoru.


Dogovor delegacija Trebinja i Beograda - U srpskoj prestonici se otvara Hercegovačka kuća | Trebinje Live\nDelegacija Republike Srpske predvođena ministrom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srpske Borisom Pašalićem, gradonačelnikom Trebinja Mirkom Ćurićem i predsjednikom banjalučke Skupštine Mladenom Ilićem dogovorila je danas u Beogradu otvaranje zajedničke prodavnice domaćih proizvoda Hercegovačke i Krajiške kuće, odnosno Šumadijske kuće u Trebinju.\n"Današnje teme predstavljaju nastavak svega onoga o čemu smo razgovarali na prethodnom sastanku. Kada je predsjednik Vučić posjetio Trebinje 'rodila' se ideja o otvaranju Hercegovačke kuće u Beogradu. Tu smo da se dokazujemo djelima, a ne pričom i nadam se da će turistička prezentacija Trebinja u Beogradu biti organizovana već tokom posljednje nedjelje juna. Dani Beograda u Trebinju biće organizovani u avgustu, a ostaje nam da dodatno radimo na projektima iz oblasti sporta i kulture", rekao je Ćurić.\n"Naša želja je da pređemo sa riječi na djela i počnemo sa realizacijom dogovorenih projekata. Sve to bi trebalo da služi dubljem povezivanju Srbije i Republike Srpske, a ideja o otvaranju Hercegovačke i Krajiške kuće je prije svega promocija kulture, tradicije i poljoprivrednih proizvoda", kazao je Nikodijević.\n"Tokom tekućeg mjeseca imaćemo i prezentaciju turističke ponude Trebinja u Beogradu i biće nam veliko zadovoljstvo da budemo domaćini tog događaja. Nadam da ćemo sada, kada je situacija sa pandemijom mnogo bolja, dodatno intenzivirati saradnju sa prijateljima iz Republike Srpske. Obaveza Beograda, kao najvećeg i glavnog grada Srbije, i ujedno Banjaluke i Trebinja, kao gradova Republike Srpske, jeste da slijede i prate saradnju između dvije vlade", poručio je Nikodijević.\n"Naravno, želimo i da proizvodi iz Srbije pronađu svoje mjesto na tržištu Republike Srpske i o tome smo danas i razgovarali. Ideja je da dva ministarstva poljoprivrede donesu okvirni zajednički sporazum, koji bi usvojile obje vlade, kako bi se omogućilo lokalnim zajednicama da nastave saradnju po ovom pitanju. Ukoliko bude veće potražnje, povećaće se proizvodnja, što svakako odgovara svim proizvođačima", rekao je Pašalić.\nTagovi: Drustvo Srbija Agrarni fond Trebinje Mirko Curic Veselin Dutina Boris Pasalic


ROUGE ADDICT: Cruelty-free kozmetika\nMaja Kozomora 29. август 2015. 06:39\nCini mi se da sam procitala na sajtu essence da ne testiraju na zivotinjama.\nVolela bi da procitam tvoj post o kancerogenim dejstvima u kozmetici. Hvala ti na ovom postu. Vegan sam i jako mi znaci da se neko setio da napise koju rec o tome.\nrougeaddict 29. август 2015. 08:52\nHvala. Uskoro sledi post :)\nGorgeous on a Budget 29. август 2015. 07:23\nEsseence i Catrice su cruelty-free :) Drago mi je da je netko tipkao takav post, jer inače kad me neki brend zanima, sve potražim na cruelty free Kitty stranici :)\nrougeaddict 29. август 2015. 08:57\nЈована Д. 29. август 2015. 09:19\nКозметика произведена у Србији би требало да је CF, нпр. Мултиактив, Хемел, Дон Жуан, Аура. Такође мислим да су од страних компанија то и Веледа, Евелин и Голден Роуз, као и сви производи ДМ-ових робних марки.\nrougeaddict 29. август 2015. 09:59\nNisam sigurna za nase brendove. Navela sam sve CF sa petine liste jer njima verujem. Prema nasem Zakonu o dobrobiti zivotinja ogledi su dozvoljeni uz anesteziju i brigu. Organizacije su duzne da imaju veterinara koji vodi brigu o njima.kada nadjem pouzdane informacije,napisacu ih u postu.hvala :)\nАнониман 29. август 2015. 13:46\nDo sad nisam citala ovakav post, jako mi se dopada i smatram da bi svakako bilo korisno napisati post i o kancerogenim i teratogenim sastojcima u kozmetickim proizvodima.Ne moze da skodi samo da koristi. Svaka cast na ideji za post. Bravo koleginice! Drago mi je da je jedan biolog postavio svoje strucno zapazanje! Poz MissD\nrougeaddict 29. август 2015. 15:28\nАнониман 09. јануар 2016. 07:49\nKonacno neko da pise i o ovome. ☺ hvala super si. Ja sam nesto istrazivala da Avon testira samobza Kinu a da je za EU CF... Ne znam....inace vec dugo koristim kozmetiku koja nije testirana. E da i Oeuflame je CF\nrougeaddict 09. јануар 2016. 11:22\nHvala na komentaru. I ja sam negde procitala te info o Avonu, ali za sada nemam pouzdane informacije.\nАнониман 24. октобар 2017. 07:24\nFaramasi je fantasticna kozmetika koja ne testira na zivotinjama... Od kada se pojavila samo nju koristim ..Kvalitetna, povoljna, prirodna,,,,