Bowling i Bajkonur | Information\n’Jeg har bare lyst til at græde,’ udbryder min guide, da mørket omsider sænker sig over de sovjetiske gader – dette er historien om alletiders mest mislykkede tur til den russiske kosmodrom i Bajkonur, Kasakhstan\nBajkonur ligger langt fra alfarvej, selv efter kasakhiske standarder. Langt ude på stepperne, omkring 200 kilometer øst for den stadig skrumpende Aralsø og 320 km nordøst for den oprindelige mineby Bajkonur.\nBAJKONUR – Efter 27 timer i en overophedet firemandskupé er jeg omsider fremme ved endestationen: Bajkonur. De andre passagerer forsvinder i al hast ind i ventende biler, mens toget igen sætter sig i bevægelse. Snart står jeg alene tilbage på perronen.\nBajkonur ligger langt fra alfarvej, selv efter kasakhiske standarder. Langt ude på stepperne, omkring 200 kilometer øst for den stadigt skrumpende Aral-sø og 320 km nordøst for den oprindelige mineby Bajkonur. For at forvirre amerikanerne gav de sovjetiske myndigheder kosmodromen samme navn som minebyen.\nKosmodromen og hele den omgivende by, der i sovjettiden hed Leninsk, blev opført med brask og bram i slutningen af 1950’erne for at huse Sovjetunionens ambitiøse rumfartsprogram. Leninsk var strengt hemmelig og stod ikke opført på noget kort.\nFortsat er det kompliceret at besøge Bajkonur, som i dag står under russisk jurisdiktion. Rusland har lejet både opsendelsebasen for rumraketter og byen omkring den af de kasakhstanske myndigheder for 115 millioner dollar om året frem til 2050.\nUdlændinge, som vil besøge Bajkonur, må søge om tilladelse hos Roskosmos, den føderale russiske rumorganisation. Roskomos fastsætter også prisen for en ekskursion, som ligger skyhøjt over alle andre seværdigheder i regionen.\n»Beklager forsinkelsen, det er jeg virkelig ked af!«\nEn fedladen kasakh sidst i tyverne, klædt i jakkesæt og lang, sort uldfrakke, kommer hastende mig hastende i møde på perronen.\n»Det gør ikke spor!« siger jeg beroligende – lykkeligt uvidende om, at dette kun er begyndelsen.\nEn bevæbnet vagt vogter indfaldsvejen til Bajkonur. Marat, som min guide hedder, fremviser et officielt emblem, og vi slipper ind uden nærmere undersøgelser. Vel inde i russernes rumfartsby venter forfaldet på os. Fra de nedslidte 1950’er-blokke skaller maling af i store flager. Mange vinduer er knuste, og en del muret op. Gaderne er mørklagte og øde.\nMarat stopper ud for en blok og forklarer, at han først skal ind og hente min tilladelse.\n»Hold dig i bilen,« formaner han strengt. »Du må ikke under nogen omstændigheder gå ud. I så fald kan du blive arresteret for at gå rundt alene, uden guide. Er det forstået?«\nJeg nikker. Marat er væk i over en halv time. Jeg bliver siddende og studerer den bygning, han er forsvundet ind i. Det ligner en helt almindelig boligblok med små butikker i stueetagen.\nMarat virker stresset, da han omsider kommer tilbage.\n»Der er opstået problemer,« forklarer han. »Byen er uden strøm, gas og vand på grund af en ulykke. Vi kan derfor ikke indkvartere dig på hotellet som planlagt. Men du har ingen grund til bekymring. Jeg har ordnet det sådan, at jeg i stedet tager dig med til en lejlighed, hvor du kan slappe lidt af.«\n»Jeg har ikke brug for at slappe af,« protesterer jeg. »Jeg har netop siddet i tog i over et døgn og ikke bestilt andet end at slappe af! Jeg har betalt næsten 1.000 dollars for at komme her. Kan vi ikke bare komme i gang med programmet? Tiden går, vi har meget, vi skal se, og jeg skal kun være her én dag.«\n»Først tager jeg dig hen til lejligheden, så du kan hvile dig,« siger Marat bestemt.\n»Men jeg …«\n»… og så spiser vi morgenmad. Dernæst besøger vi museet. Så spiser vi frokost, og så tager vi en rundtur i byen. Og bagefter skal vi besøge et mindesmærke for en kendt, kasakhisk folkemusiker. Det ligger 60 km uden for byen, så det tager nok det meste af eftermiddagen.«\nJeg kan ikke huske, at der blev nævnt noget om en folkemusiker i det program, jeg fik fra rejsebureauet i Almaty.\n»Skal vi ikke se kosmodromen?« spørger jeg.\n»Jo da,« hoster Marat. »Selvfølgelig skal vi det. Det står jo i programmet, ikke sandt?«\nSå trist, som kun sovjetiske indgangspartier kan være\nVi stopper ud for en forfalden boligblok i udkanten af centrum. Indgangspartiet er så trist, som kun sovjetiske indgangspartier kan være. Malingen skaller fra de slidte rustne jernvægge, og her lugter råddent. En lille folk mennesker står og hænger uden for døren. De værdiger os knap et blik.\n»Strømmen kommer nok tilbage om lidt,« siger Marat og låser døren op til en af lejligheden på anden sal.\nHan sætter min kuffert fra sig og gør mine til at gå.\n»Hvad i al verden skal jeg tage mig til her?«\n»Du kan pakke dine ting ud,« foreslår Marat. »Slappe af.«\n»Men skal jeg ikke bo på hotel?«\n»Jo da,« svarer Marat hurtigt. »Selvfølgelig skal du bo på hotel. Det står jo i programmet.«\n»Så hvorfor ...?«\n»... du kan se tv,« afbryder Marat. »Jeg er tilbage om 40 minutter«.\n»Men du sagde jo, at der ikke er nogen strøm her, hvordan skal jeg så ... ?«\n»... den kommer nok snart tilbage.«\n»Men hvorfor i alverden skal jeg være her?«\n»Jeg kommer snart tilbage!«\nHan lukker døren efter sig, og jeg er alene. Der er ikke noget toiletpapir på badeværelset, og der ser ikke ud til at være gjort rent i køkkenet i mange uger. Det er tydeligt, at nogen bor her eller i al fald kommer her jævnligt. Jeg sætter mig i sofaen og stirrer på den sorte tv-skærm.\nDet kasakhiske mobilabonnement virker kun sporadisk her i Bajkonur. I praksis er jeg uden for dækningszonen. Jeg rejser mig og går hen og tager i udgangsdøren. Den er låst. Udefra.\nEfter tre kvarter låser Marat mig ud af den mørke lejlighed og tager mig med for at spise frokost på en café i centrum. Her er der både strøm og vand.\n»Nu vågner byen så småt,« siger Marat.\n»Klokken er over 11,« siger jeg.\n»Bajkonur vågner sent til live. Da du kom, var der ingen i gaderne – lagde du mærke til det? Alle sov. Alt var lukket.«\nStadig ingen mennesker\nJeg kigger ud gennem vinduet. Der er stadig ingen mennesker i gaderne. I storhedstiden i 1960’erne boede der godt 100.000 mennesker i Bajkonur. Efter Sovjetunionens opløsning udviklede Bajkonur sig til at blive et farligt og lovløst sted, hvor kriminelle bander tog styringen.\nFor den nye kasakhiske stat stod problemerne i kø; den gamle rumfartsstation stod ikke øverst på prioriteringslisten. Fastboende flyttede i hobetal, især tog mange russere tilbage til Rusland. I 1995 fik Boris Jeltsin en lejeaftale i stand med de kasakhiske myndigheder, og siden har russerne hældt millioner i byen og rumfartsstationen, uden at resultaterne er påfaldende synlige. I dag er indbyggertallet 70.000.\n»Jeg er ikke interesseret i at besøge det der mindesmærke 60 kilometer uden for byen,« siger jeg, da Marat omsider har spist op.\n»Er du ikke interesseret i kasakhisk folkemusik?« spørger Marat forbavset.\n»Jeg vil hellere bruge tiden her i Bajkonur. Der er allerede gået meget af dagen.«\nMarat synker en klump, ser på klokken og mumler, at museet nok må have åbnet nu.«\n»Du må forstå, vi ikke vidste, du kom i dag,« siger han undskyldende, da vi kører mod museet. »Da raketopskydningen blev udsat fra 21. november til 15. december, troede vi, du ville komme der. Du står på listen til december.«\n»Jeg skrev jo allerede for flere uger siden og meddelte, at jeg ville komme til Bajkonur som planlagt,« indvender jeg.\n»Vil du ikke hellere komme til december? Du kan komme hertil gratis og se raketopskydningen. Du behøver ikke at betale for at få tilladelse igen. Du kan bare se opsendelsen og tage afsted igen uden at overnatte.«\n»Det går ikke. I december er jeg tilbage i Norge.«\n»Men lige nu er her ingen,« siger Marat og synker igen en klump. »Hele Roskomos er på seminar i Moskva. Der er kun mig tilbage.«\nAlt er i skønneste orden\nNatasja, en effektiv russisk kvinde i fyrreårsalderen, viser mig rundt i rumfartsmuseet i byens kulturpalads. Museet er sig selv som et museum over museet – det står stort set, som det gjorde i 1970’erne.\n»Kosmodromen Bajkonur er verdens første og største fungerende raketopskydningsbase,« messer Natasja.\n»Bajkonur har været af stor vigtighed for rumfartshistorien. Den første menneskeskabte satellit, Sputnik 1, blev skudt op i rummet herfra i oktober 1957. I januar 1959 opsendte vi Luna, det første rumskib, som kom i nærheden af Månen, og 12. april blev Jurij Gagarin sendt ud i rummet som det første menneske i verden. En stor triumf for Sovjetunionen. To år efter blev Valentina Teresjkova, verdens første kvindelige kosmonaut, sendt ud i rummet herfra. Også dét en stor triumf for Sovjetunionen.«\nDa vi er færdige med museumsrundvisningen, er klokken 13. Natasja tilbyder at tage med os på byvandring, det næste punkt på programmet, men Marat insisterer på, at hun først holder sin frokostpause, sådan som skemaet foreskriver.\n»Vi kan også spise frokost,« foreslår han.\n»Men vi har jo lige fået morgemad,« indvender jeg.\nMens vi venter på, at Natasja skal blive færdig med sin obligatoriske frokostpause, slår Marat og jeg tiden ihjel med at køre rundt på må og få i Bajkonur. Marat ved ikke helt, hvad han skal vise mig, for alt, hvad vi kører forbi, skal vi jo også se senere, under byvandringen. Han kører mig helt til byens udkant, hvor jeg kan se floden strømme forbi.\n»Her har de kasakhiske myndigheder planlagt at bygge et feriecenter,« fortæller han og peger på den anden side af floden, hvor et goldt steppelandskab strækker sig vestover i det uendelige.\n»Det ser ikke ud til, at de er kommet så langt?«\n»Nej, finansieringen er ikke på plads endnu.«\nSå kører vi hen til den ortodokse kirke. Jeg vil gå ind, men stoppes af Marat.\n»Der er lukket.«\n»Men døren er da ikke låst.«\n»De har pause nu.«\nJeg sætter mig lydigt ind i bilen igen. Vi kører videre. Da vi kommer til et hus, som er delvis ødelagt af en gaseksplosion, vil jeg ud og fotografere det og de børn, som spiller fodbold på en pløremark udenfor.\n»Kan du ikke bare fotografere det fra bilen?« spørger Marat.\n»Nej, jeg kan ikke fotografere fra bilen.«\n»Nå, men så få det overstået i en fart. Nogen kan få øje på dig og stille spørgsmål.«\n»Men jeg har jo fået tilladelse til at være her.«\n»Selvfølgelig. Alt er i den skønneste orden. Men gør det hurtigt!«\nByvandring i bil\nMarat bestemmer, at byrundturen må ske fra bilen. Mens vi langsomt endnu engang kører gennem de tilsølede, folketomme gader, peger og forklarer Natasja fra forsædet. Hun har noget at sige om det meste, vi ser omkring os.\n»Her har vi et typisk boligstrøg fra 1960’erne,« siger hun og peger på en karré af grå blokke. »Og her,« siger hun og peger på næste gade, »har vi typiske boligblokke fra 1950’erne. Læg mærke til, at de ikke er lige så høje. De er lidt lavere. Kan du se det?«\nI Parken peger hun på stedet, hvor biografen lå. Den var opført i træ og nedbrændte for flere årtier siden. Bygningen foran Lenin-statuen, oprindelig et teater, er også totalskadet af brand og har stået tom i årevis. For bare nogle uger siden gik også byens største indkøbscenter op i flammer. Natasja kender historien bag alle byens brandtomter.\n»Her er den kasakhiske politistation,« siger Natasja og peger på en bygning med et lyseblåt flag, der vajer fra taget. »Og dér, lige ved siden af, er den russiske. Her i Bajkonur har vi to af alt. Vi er halvvejs i Rusland, halvvejs i Kasakhstan, men valutaen er rubler, der må være grænser. Lidt over halvdelen af indbyggerne er kasakher, resten af os er russere, indtil videre. Nu er vi i gang med at opbygge vores egen raketopskydningsbase, Vostotsjnij Kosmodrom, langt langt østpå i Rusland,« tilføjer hun. »Når den står færdig i 2018, vil Bajkonur miste sin betydning.«\nMens vi venter på Moskva\n»Hvornår skal vi se kosmodromen?« spørger jeg utålmodigt.\nDet er allerede blevet sen eftermiddag, og indtil videre har vi ikke set andet end boligblokke, bymonumenter og brandtomter.\n»Vi venter på bekræftelsen fra Roskosmos,» siger Marat nervøst.\n»Fordi alle er i Moskva, er der ikke nogen til at tage imod os. Vi må vente, indtil vi hører fra dem.«\nHan ser på klokken. Den viser 16.\n»De spiser nok frokost nu.«\nEfter Marats beregninger skulle de være færdige med frokosten klokken 18, kasakhisk tid. Vi går også ind for at spise endnu en frokost. Klokken bliver 17, og den bliver 18, og der kommer stadig ingen bekræftelse fra Moskva. Til sidst går Marat hen for at ringe til sin chef. Han har forinden bedyret, at han agter at skælde godt og grundigt ud.\nEn time senere er han tilbage, lidt mere ludende i skuldrende uden at være kommet igennem til nogen. Solen er gået ned. I det grelle lys fra gadebelysningen virker de brede, øde avenuer endnu mere dystre.\n»Hvad gør vi så nu?« spørger Marat. »Skal vi tage i bowlinghallen?«\n»Jeg er ikke kommet hertil for at bowle,« siger jeg surt. »Jeg vil se kosmodromen. Nu!«\n»Jeg har lyst til bare at græde,« siger Marat.\n»Jeg har hverken fået set kosmodromen eller Buran-platformen og heller ikke Jurij Gagarins og Sergej Koroljovs hus,« siger jeg strengt. »Ifølge programmet skulle vi i dag have set alt det.«\n»Du har set 70 procent af alt, hvad der er at se.«\n»Jeg har set 20 procent.«\n»Så kom tilbage til december!« råber Marat desperat. »Jeg vil personligt betale din billet!«\n»Det er ikke morsomt.«\nFor at bevise, at han virkelig mener det, finder Marat sin mobiltelefon frem og begynder at ringe rundt til venner for at høre, hvad det koster for en flybillet tur-retur til Moskva. Da han hører priserne, halverer han sit tilbud:\n»Jeg kan i hvert fald betale din returbillet til Moskva, hvad siger du? Eller du kan tage toget – det tager kun to dage fra Moskva og er meget billigere! Jeg henter dig på stationen!«\nVi tager hen og bowler. Marat kører forbi en boligblok på vejen og henter en cirka 20 år gammel pige med langt, sort hår og store, brune øjne. Vel fremme i bowlinghallen, som ligger i et butikscenter, og bestiller en flaske russisk champagne, som han drikker hovedparten af selv. Han lader mig vinde begge runder og bliver rødere og rødere i kinderne og blankere og blankere i blikket.\n»Jeg vil gerne have fem børn,« siger pigen alvorligt og nipper til den appelsinjuice, hun har bestilt. »Vi må hjælpe staten ved at få mange børn. Vi er en ung nation.«\n»Fem er mange,« indvender jeg.\n»Fem er ingenting!« bryder Marat ind. »Før fik de 13, for da havde de ikke præventionsmidler.«\nBåde Marat og pigen begynder at fnise over dette dristige ordvalg og snart puffer de leende til hinanden.\n»Men,« sukker Marat. »Der er et problem. Et kæmpe kæmpestort problem. Hun hader mig og vil aldrig gifte sig med mig. Ikke sandt? Du hader mig,« siger han og puffer igen til pigen.\nDa champagneflasken er tom, forsvinder pigen ind i supermarkedet for at købe et eller andet med Marats kreditkort. Han fortæller, at de kun har været sammen i en uge og vil høre min mening. Ville de efter min mening være et godt par? Troede jeg på, de kunne blive det?\nDa pigen kommer tilbage, kører de mig til et hotel ud for Bajkonur.\n»Det er bedst, du bor uden for byen, så du kan nå dit tog i morgen tidlig,« forklarer Marat. Det giver ingen mening, eftersom det er ham, der skal køre mig til toget, og han bor i Bajkonur.\nPå vejen tager han sin telefon:\n»Godaften! Har I en ledig seng?«\nLidt efter kører vi ind på en gårdsplads, foran et hotel. Der lugter af maling og af opløsningsmidler. Marat bærer min kuffert op til værelset, som er stort og tomt.\n»Hvis du banker på sengen to gange ved midnat, kommer der en mand,« fniser han.\nJeg formaner ham om at komme præcis næste morgen. Dagens eneste tog vestpå afgår klokken 5.04 præcis.\nHan bedyrer, at han er punktligheden selv og forsvinder ned ad trappen.\nNæste morgen dukker Marat ikke op. Jeg ringer, men han svarer ikke. Receptionisten ligger og sover. Gårdspladsen er tom og øde. I det fjerne hører jeg med jævne mellemrum en bil køre forbi og begynder at gå i retning af motorstøjen. Heldigvis kommer der hurtigt en bil. Det lykkes mig at stoppe den og at overtale chaufføren til at køre mig togstationen for en mindre pengesum:\n»Havde du tænkt dig, at gå hele vejen alene?« spørger han forbavset.\nToget er i det mindste præcist. Jeg stiger på og finder min kupé, som er varm som en badstue. Om 38 timer vil jeg være fremme i Aktau, sidste stop i Kasakhstan. Jeg slumrer ind og vågner igen ude på eftermiddagen til synet af et fladt, goldt landskab. Det er som at være på en fremmed planet.\nErika Fatland er norsk forfatter og antropolog. Turen til Bajkonur var en del af researchen til bogen ’Grensen’, som udkommer til efteråret. Oversat af Niels Ivar Larsen.\n03. februar, 2017 - 16:06\nJeg har med nogen undring og forargelse læst artiklen ”Bowling i\nBajkonur”. Jeg føler, at det er en hel forkert fremstilling af stedet og\ndets muligheder. For mig at se, bunder det i den grad i, at vedkommende ikke\nhar sat sig ind i landets kultur, og på ingen måde forberedt sig godt nok,\nhvilket kan undre mig, med den uddannelse skribenten har. Jeg er selv meget\nberejst i denne verdensdel, og holder foredrag om samme. Fælles er, at\ntiming, fleksibilitet og kommunikation med lokale er alt afgørende –\nherunder skabelse af kontakt med de rigtige. Man kan altså ikke bare troppe\nop som en søndagsturist og tro, at man er havnet på ”badehotellet”.\nJeg har været der, og haft en fantastisk positiv oplevelse, både i selve\nbyen og på Cosmodromen. Har set alt jeg ønskede og meget mere til!\nDen 4. oktober 1957, hvor jeg var 6 år gammel, skete der noget, som i den\ngrad kom til at præge mit liv sidenhen. Det var opsendelsen af den russiske\nSputnik. Den var kun 60 cm i diameter - jeg har selv set og rørt en kopi i\nRusland senere. Den blev opsendt fra Baikonur i Kasakhstan. Min mor og jeg\nstod med kikkert og fulgte den mikroskopiske lille hvide prik på nattehimlen\nog hørte i radioen de udsendte ”bib”, der skræmte en hel verden, for nu\nbeherskede russerne verdensrummet.\nMin mors fascination blev ført videre til mig. Jeg husker, at hun sagde: ”\nHvis du nogensinde får muligheden, så kom det sted, hvor den blev sendt op\n– det må være fantastisk!” Nu var muligheden der så. Jeg havde trinvis\nkørt mig i position. Jeg havde været i Gagarins fødeby, været på\nuniversitetet hvor han blev uddannet teknisk som ung i Saratov, været på\nlandingsstedet i Engels, været ved hans gravsted på Den Røde Plads ved\nKreml muren og endda været i Barnaul i Sibirien, hvor hans værste\n”konkurrent” til turen var født og opvokset.\nDerfor gjaldt det om, at komme til Baikonur Cosmodrome for at se en\nopsendelse med 3 astronauter fra nøjagtig samme platform, som Gagarin blev\nsendt op fra. Dette foregik den 7. juli 2016 1:36 GMT. Det var en Soyuz-FG\nraket, der stod for arbejdet. En type der er en direkte efterudvikling af\nGagarins og som er verdens mest sikre – indtil nu ingen opsendelsesuheld!\nDe tre astronauter bestod af Kathleen Rubins fra USA, Takuya Onishi fra Japan\nog Anatoli Ivanshin fra Rusland. Hvem skulle have troet i 1957, at verden\nskulle komme til at arbejde sammen omkring rumforskning på denne måde. Alle\ninklusive rumkapslen blev på rumstationen det næste halve år.\nAt komme til Baikonur Kasakhstan er ikke noget man gør ved bare at knipse\nmed fingrene. Området har godt nok et bynavn, men er på 70 gange 70 km og\nrussisk ejet. Man skal igennem en længere procedure med visum, aftaler og\nsikkerhedsgodkendelser, før man kan planlægge sin rejse. Dertil kommer, at\nopsendelses tidspunkter kan udskydes på grund af tekniske problemer. Dette\ner meget uforeneligt med bestilling af fly og hotel. Endelig ankommet fik jeg\nafklaret transport, besøg til seværdigheder på selve Cosmodromen, og møde\nmed astronauter og besøg på Gagarins ”bungalov”. Dertil kom\ntemperaturer op til 40 grader. Også dette skal man være forberedt på.\nTil gengæld fik jeg midt om natten 2,5 minutter med 7 millioner\nhestekræfter og et spektakulært syn og larm, der ikke kan ses eller høres\nandre steder i verden. Det er ikke småting, der sker, når den 42 meter\nhøje 300 tons tunge tre trins raket fjerter sine heste af sted. Når der er\nmennesker ombord arbejder motorerne ikke på fuld styrke, det kan selv\nastronauter ikke klare, men alligevel opnåede den en fart på tæt ved 2000\nkm/t i løbet af et minut. Man står ikke lige henne om hjørnet, når\nraketten starter. Mindste afstand er 1,7 km og selv der, kan det være\nfarligt hvis den eksploderer. Afstanden gør, at man ser selve affyringen ca.\n6 sekunder før man bliver ramt af en enorm motorlarm, der går gennem marv\nog ben og som kan give høreskader, hvis man ikke beskytter sig. I løbet af\ningen tid er det hele forvandlet til en lysende prik på himmelhvælvingen.\nStilheden sænker sig og man står tilbage fuldstændig fortumlet. En ny\n”Sputnik” er sendt op.\nMennesket har igen besejret rummet og vil blive ved og ved, og jeg selv har\nværet en lille bitte del af det.


• Køb Plantekasser i Assentoft – DK’s bedste udvalg\nEr du på udkig efter plantekasser i Assentoft? Vi anbefaler følgende webshops…\nMasser af internet forhandlere tildeler til alt held diverse leveringsudgaver. En af de mest populære er nu om stunder at få afleveret pakken hos en pakkeshop, så du selv kan hente dine produkter den dag der passer dig. Muligheden er jo ekstremt overkommelig, og i mange tilfælde desuden den mest prisbevidste leveringsversion.\nDu burde ligeledes foretrække at bestille ordren til levering til din adresse eller til dit arbejdes adresse. Leveringsformen bliver desværre et hak mere omkostningsfuld, men endvidere super let. Den mest prisbevidste leveringsversion af plantekasser i Assentoft er dog at du selv henter ordren, som desværre beroer på at du har bopæl lige ved plantekasser i Assentoft online shoppens tilholdssted.\nAntal dages levering er jo temmelig central når man skal bruge dine nye varer om kort tid, så med det formål er det selvfølgelig klogt at du finder leveringstiden på det pågældende produkt.\nMasser af plantekasser i Assentoft internet varehuse udlover dag-til-dag levering på adskillige varer, men vær vagtsom da det påkræver at handlen gemmenføres før et aftalt tidspunkt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få plantekasser i Assentoft sendt afsted forinden lagermedarbejderne tager hjem.\nIndtil flere internet firmaer tilbyder levering uden gebyr, men tit er det betinget af at der aftages for et præcist beløb. I øvrigt skal man tage den billigste fragtform, som oftest – om man er tæt på Esbjerg, Holbæk eller Humlebæk – er at få fragtfirmaet til at levere varerne til et afhentningssted.\nDet er ualmindeligt hensigtsmæssigt for alle at søge sig frem til priser på plantekasser i Assentoft fra forskellige e-shops, og til gengæld har langt de fleste internet forhandlere ikke kunne lade være med at nedbringe salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til børn, og ligeså til kvinder og mænd – markant, og endda nogle gange frembyde levering uden beregning.\nDog kan det immervæk vise sig gavnligt at sammenligne flere online varehuse efter plantekasser i Assentoft tilbud forinden du gennemfører din bestilling, sådan at du ikke er i tvivl om at antage den mest attraktive pris.\nDu skal dog være så påvagt, at når en internet butik markedsfører plantekasser i Assentoft til salg for en salgspris som kan virke hamrende favorabel, kan det mange gange være et karakteristika der viser en bedragerisk e-butik. Shopping med kort er på den anden side inkluderet i en foranstaltning, hvilket støtter folk imod falske e-firmaer.\nVi anbefaler køb med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du bruge et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du har til hensigt at afbetale prisen over en periode.\nFør nogen shopper plantekasser i Assentoft hos en forretning på nettet kunne de når alt kommer til alt sætte sig ind i virksomhedens vilkår, dog er det undertiden ikke videre interessant.\nEt alternativ kan være at undersøge om netshoppen er e-mærket medlem, grundet at det bør være en tilkendegivelse af at netbutikken imødekommer de gældende danske regler, og at online virksomheden nu og da besøges af eksperter som har indsigt i bestemmelserne på området. Dette er desuden din lejlighed til at få assistance, ifald du udsættes for problemstillinger i processen med din shopping.\nYderligere er det smart at du er oppe på mærkerne omkring de vigtigste retningslinjer i forbindelse med bestillingen, til eksempel den returpolitik på plantekasser i Assentoft e-shoppen bruger. På grund af dette er det ligeledes afgørende, at man permanent bibeholder ens e-mail kvittering, så man altid vil kunne bevise ordren, uanset om man søger efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot frembyder aldeles troværdige muligheder for at bese ganske mange aktuelle konsumenters kritik og derved slår vi et slag for, at du tolker e-handlens plantekasser i Assentoft ratings forinden du handler.\nFacebook indebærer desuden ret uafhængige genveje til at få kendskab til internet forretningens kundefokus. Foruden det er der nogle forretninger på nettet som gør det muligt at skrive en vurdering af købsoplevelsen, som på samme måde kan benyttes til at danne dig et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nWebsitet er finansieret af annonceindtægter. Vi har et fast samarbejde med en samling af online varehuse i form af at vi præsenterer forretningernes tilbud, og indtjener godtgørelse hvis vores brugere udfører en ordre.\nAnvisninger omkring plantekasser i Assentoft og webshops understøttes fra tid til anden, men det er umuligt for os at give garantier imod forandringer der potentielt er lavet siden nyligste opdatering af hjemmesidens data.\nPlantekasser i Assentoft – Køb plantekasser i Assentoft


Ludvig holberg kvinders rettigheder – Repora\nLudvig holberg kvinders rettigheder\nKampene er aldrig sjovt, især når det er med en, du elsker. Uundgåeligheden af det, men er uundgåelig.\nNår et par har forladt honeymoon fase (hvilket vil ske, — du er ikke undtagelse), vil der være øjeblikke af spænding og friktion. Det er, hvordan du kan løse disse øjeblikke, der bestemmer levetiden af forholdet.\nNår vi ser, at par skændes, vi plejer at antage det værste. Det er klart, de har problemer og problemer, der altid vil føre til breakups. Hvad vi undlader at opfatte, men er tavs par i hjørnet er formentlig dømt til at mislykkes, før dem.\nI henhold til Deb Dutilh, i en artikel for Huffington Post, “Undersøgelser viser, at manglende kommunikation er den vigtigste grund til, at par kan blive skilt.” Selv om kampene er høje, barske og til tider elendigt, det er et tegn på kommunikation.\nMens det kan ikke være din foretrukne metode til konfliktløsning, du er på vej fremad.\nEn 2012-undersøgelsen i Star Tribune, der fandt, at 44 procent af gifte par, der tror, kæmper mere end en gang om ugen hjælper med at holde kommunikationslinjerne åbne.\nWilliam Doherty, en professor ved University of Minnesota Department of Social Science mener, at “konstruktiv konflikt kan sætte en gnist i forholdet. Kærlighed har brug for et spark i ny og næ.”\nKampene er en form for kommunikation, og om end grim og larmende, det viser, at parret forsøger at regne noget ud. Det er en høj, ubehagelig måde at sige, “jeg elsker dig stadig, og jeg ønsker at gøre dette arbejde.”\nMens det kan være svært at se, når du er midt i hårde ord og dybt graver, en aften af uudtalte ord, der er meget værre.\nEt forhold er kun døde, når parret ikke længere ønsker at kæmpe for at finde ud af det. Det er stilhed, der dræber.\nDet er et tegn på, at du er både lidenskabelige og er stadig involveret i forholdet\nLigegyldighed er dødens kys i et forhold. Når du ikke forsigtig nok til at kæmpe, du er ligeglad, nok til at bo. Kampene, men som trivielle eller latterligt, er det modsatte af ligegyldighed.\nKampene er en krigshandling til større gavn for freden. Du kæmper for at udrette noget, for at komme til en løsning.\nNår et par stadig har lyst og vilje til at fortsætte en kamp, de stadig har lyst til at fortsætte forholdet.\nDer er ikke en dominerende kraft i forholdet\nAt skændes kræver to parter, som begge fast besluttet på at vinde terræn på deres egne.\nDet er et godt tegn, fordi det betyder, at der er to lig i forholdet, er to modsatrettede kræfter, der mener, at de fortjener at vinde. Mens de kan sige ting, de fortryder, og såre hinanden, i det mindste de er begge give samtykke til kampen.\nNår et par ikke kampen, det er som regel fordi, en person, der er mere dominerende og ikke give de svageste en mulighed for at modsætte sig ham eller hende.\nHan er som en uregerlig tyran, der ikke tror på den magt eller en røst af hans modstander. Han nægter at stille op i en kamp, fordi han ikke ser sin partner som et værdigt trussel.\nDu har forskelle, som betyder, at du har interesser\nAt kæmpe for noget betyder at tro på noget. Hvis et par ikke har noget at kæmpe for, så de både har noget de står for.\nDoherty mener, argumenterer “hjælper par kalibrere ved at tage fat på de ting, der er vigtige for dem. Jeg ser en masse af par begrave disse ting ind under gulvtæppet-og at tæppet ender med at få rigtig klumpet.”\nDe kampe er, hvad hjælpe par med at beslutte, hvad der er mest vigtigt for dem, og hvad de vil give op. Det er en måde at finde ud af, prioriteter og sætte grænser med hinanden.\nHvordan kan du nogensinde vide, hvad der er vigtigt for din partner, hvis du aldrig har set ham eller hende til at kæmpe for det?\nDet fører til en anden måde at tænke på\nKampene kan virke barnlig og vilkårlig, men det er effektivt. Kun når du har sagt ting, du ikke mener og har oplevet vrede, din partner, kan du forstå en anden side af ham eller hende.\nNogle gange tager det et par alvorlige ord til at forstå alvoren af situationen.\nNår du har hørt hans eller hendes point of man fra en ophøjet, følelsesmæssige holdning, du kan se det på den måde, han eller hun har bedt dig om det. Nogle gange er den eneste måde at rense luften, er at fældede nogle tårer.\nForeningen er altid mere værd end kampen\nKampene, som krig, bør altid ende i fred.\nFor mange par, at freden kommer i form af mind-blowing sex. Det er den forsoning efter kampen, der fører til nye niveauer i forholdet.\nHver kamp kæmpede er et springbræt mod mere fast grund. Hver kamp tabt og vundet, er et andet lag af dybde tilføjet til forholdet.\nDet er kun, når et par argumenterer ud af disse øjeblikke af spænding og frustration kan de gå videre til næste niveau.\nForrige indlægForrige Fåborg midtfyn kommune stillinger\nNæste indlægNæste Lev livet uden frygt og angst


Slagelseskiropraktoren er fuld tilfreds med e-Boks Express\nNis Alnor og de øvrige medarbejdere på klinikken ”Slagelsekiropraktoren” begyndte at bruge e-Boks Express i 2021, når de skulle sende journaloplysninger og kvitteringer, som indeholder navn og cpr-nummer på patienterne. De sender cirka 20-25 breve af denne type om måneden gennem e-Boks Express.\nNis Alnor er fuld tilfreds med e-Boks Express og siger: ”e-Boks er en platform som stort set alle borgere over 15 har adgang til og det er en kendt løsning for modtageren. For vores klinik er det en simpel og relativ billig måde at sende sikker post på. Det er langt fra alle borgere, som har en sikker mail, og eftersom mange af de breve klinikken sender indeholder personfølsomme data, skal vi som afsender være sikker på, at også modtager har sikker mail, hvilket ikke altid er tilfældet. Omvendt ved vi at vores modtager har en e-Boks, som de er fortrolig med at bruge.”


Kære Inger Støjberg, jeg råber til dig hernede fra bunden | Information\nKære Inger Støjberg, jeg råber til dig hernede fra bunden\nDit partis kontanthjælpskampagneplakater klistres ikke kun på byens mure. De klistres også på levende mennesker; på os kontanthjælpsmodtagere, der i forvejen har svært ved at ånde og bevæge os. Skammen er handlingslammende\nTi minutter efter at jeg endnu en gang havde fået afslag på et job – denne gang på en deltidsstilling, jeg brændende ønskede mig – satte jeg mig ned og skrev et brev til dig, Inger Støjberg. Jeg skrev til dig, fordi jeg er dybt påvirket af jeres kampagne mod kontanthjælpsmodtagere og over at høre dig forsvare den i diverse medier med budskaber om, at »vi« – altså kontanthjælpsmodtagerne – er uden for fællesskabet og ikke bidrager.\nDu sagde også, at kontanthjælpsydelsen skal skæres, men du nægtede at sige hvor meget.\nDet her er ikke en sjov leg, Inger. Det er en meget ubehagelig magtleg.\nKontanthjælpsydelsen er så lav, at hvis bare én fejl begås, ryger hele budgetkontoen i afgrunden, og al ens energi går til bare at overleve.\nI mit tilfælde er det SKAT, der har nosset i det. Det betyder, at jeg pludselig skylder dem en masse penge, som jeg ikke har. Derfor bliver en tur i Netto med min 4-årige, der gerne vil have dyre ostehaps, et helvede. Ostehaps, for helvede Inger!\nJeg skal også beslutte, hvilke regninger der kan vente, fordi jeg stadig mangler at betale to måneders husleje.\nInger, jeg ved godt, at du aldrig har prøvet at stå i sådan en situation … men prøv nu bare at sætte dig ind i det. Du mener, at netop et økonomisk helvede vil betyde, at jeg og andre får et arbejde. Sådan ud af det blå. Jeg kan fortælle dig, at det ikke er tilfældet, selv om jeg søger arbejde nonstop.\nForblændet af privilegier\nJeg er ikke ude efter din medlidenhed. Jeg vil have din opmærksomhed. Jeg vil have, at du skal lytte til mig.\nJeg er 33 år og kontanthjælpsmodtager. Men det er ikke det eneste, jeg er. Jeg er kvinde, mor, akademiker, der mangler at skrive mit speciale, feminist, arbejdsløs, homoseksuel, venlig, empatisk, dygtig, passioneret, følsom, ked af det, vred, glad og sjov. Med andre ord et menneske med mange nuancer og facetter.\nDa jeg så jeres nye kampagne, vendte jeg i første omgang bare øjne, sukkede og tænkte: »Fuck, hvor er det der langt ude.« Men så ramte det mig. Mærkatet. Det klistrende, stigmatiserende og marginaliserende mærkat.\nJeres logik er helt enkel: Giv de arbejdsløse færre penge, så det kan betale sig at arbejde. For 2.000 kroner mere om måneden rækker kun til et par sko, og det er ikke incitament nok til at arbejde. Undskyld mig, Inger, den konklusion siger langt mere om jeres position og privilegier end om os.\nVærre endnu er den modsætning, I sætter op mellem dem, der knokler, og dem, der dovner. Jeg og alle andre, der modtager kontanthjælp, er ærkeeksemplerne på dem, der dovner, selv om vi dagligt søger arbejde; møder op på Jobcenteret, hvor der er sikkerhedsvagter, fordi risikoen for menneskelige sammenbrud gør det nødvendigt. Selv om vi bliver tvunget i nyttejob, hvor vi reelt bliver brugt som gratis arbejdskraft, samtidig med at vi skal stå til rådighed.\nMin ryg er ikke længere rank\nJeg mødte systemet med oprejst pande og rank ryg. Det har jeg ikke længere, fordi jeg dagligt skal tjekke ind i et kæmpe maskineri, hvor jeg er mistænkeliggjort på forhånd. Det er svært at holde ryggen rank, når nogen konstant slår på den.\nDet er svært, Inger, at holde ryggen rank, når du konstant mistænkeliggør kontanthjælpsmodtageres intentioner og motiver. Hver gang jeg møder nye mennesker, gruer jeg for, at de vil spørge: »Nå, hvad laver du så?« For hvis jeg svarer helt ærligt, kan jeg være ret sikker på, at det, folk hører mig sige, er: »Jeg feder den på sofaen og lader andre betale gildet.« Ord, Inger! Jo flere gange noget gentages, uanset udsagnets sandhedsværdi, des mere sandt fremstår det.\nDit partis kampagneplakater klistres ikke kun på byens mure. De klistres på levende mennesker, der i forvejen har svært ved at ånde og bevæge sig. Skammen er handlingslammende. Alt det, jeg også er som menneske, bliver skjult for mig, fordi jeg primært er en kontanthjælpsmodtager, der forsøger at få hverdagen til at hænge sammen. I den stressede situation er det forbavsende og skræmmende let at glemme alle de nuancer og facetter, man også rummer som menneske.\nTynget af stigma\nDe mennesker i samfundet, som har den højeste sociale, økonomiske og politiske kapital, har definitionsretten og magten til at bestemme, hvem der tilhører hvilke kategorier, hvem der hører til, og hvem der ikke hører til i fællesskabet. Det fællesskab er du og dit parti med til at definere. Når du beskriver kontanthjælpsmodtagere, som om vi står i modsætning til alle andre, skubber du os ud.\nMennesker er ikke frie, men bærere af markører og mærkater, andre klistrer på dem. Derfor har det stor betydning, hvordan andre opfatter og oplever én, italesætter én og møder én. Det er også altafgørende for ens sociale mobilitet. Nogle mærkater og markører er så svære og tunge at bære rundt på, at det bliver svært at bevæge sig.\nMennesker er ikke frie. Alle mennesker oplever verden fra et ståsted, en position, og du taler fra en af de mest privilegerede positioner, der findes. Du har politisk og økonomisk magt, og dermed også social magt, og uendelige mængder af social mobilitet i kraft af din magt. Du er ikke bærer af stigma eller negative mærkater. Nej, du er med til at opfinde dem, definere dem, gentage dem og klistre dem på andre.\nAlle mennesker oplever verden fra et ståsted, en position. Jeg taler fra bunden, klistret til med stigma og skam over at være arbejdsløs, uden for fællesskabet, skammet ud af fællesskabet.\nJeres kampagne skaber ikke arbejdspladser, og den motiverer ingen. Den er med til at cementere jer som en elite, der har ret til at klistre andre til. Til at håne dem, der ikke ligner jer. Den er med til at cementere og illustrere, hvor forbandet langt op der er til jer. Den cementerer det faktum, at jeg og andre tilhører grupper, vi ikke selv har magt til at definere.\nVi kontanthjælpsmodtagere er teknisk set bare modtagere af en kontant ydelse. Vi er ikke dovne, ligeglade, nassere eller noget af det andet, I kalder os. Jeres ord er med til skabe og definere virkeligheden. De er med til at låse os fast.\nJeg råber til dig, Inger. Jeg råber på vegne af alle mine medmennesker, der er tynget af stigma og er marginaliserede, fordi jeg har fået det privilegium at have et sted at råbe fra, og med det følger et ansvar.\nJeg siger ikke, at du skal undskylde for eller føle skam over din magt og dine privilegier. Jeg siger, at du er nødt til at erkende, at du har dem, og at du er nødt til at tage ansvar for din position øverst i hierarkiet.\nAt du som folkevalgt er repræsentant for folket, gør bare ansvaret endnu større. Jeg og vi er folket. Vi helt nederst, vi på bunden er også mennesker, selv om du ikke kan se os, fordi dine kampagneskilte skygger.\nStop op, Inger. Du skal være dig dine privilegier og magt bevidst. Brug den til at skabe i stedet for at splitte og trampe på andre.\nMåske føler du lige nu, at jeg taler ned til dig, men det har jeg slet ikke magt til. For du er helt deroppe et sted, hvor jeg ikke kan nå dig. Vi – os på kontanthjælp – er stigmatiserede i en sådan grad, at vi fremstår som usynlige. Vores stemmer knækker, fordi det er så svært at finde ord, når man er så ked af det og skammer sig så meget.\nVi råber hernede fra: Hold op med at tale ned til os. Hold op med stigmatisere os, så vi hverken kan ånde eller bevæge os.\nSarah Elizabeth Daley er kontanthjælpsmodtager\n13. marts, 2015 - 08:35\nDet kan ikke skrives bedre, jeg tror desværre at en person som Inger Støjbjerg er totalt udenfor pædagogisk rækkevidde. Det hun og hendes parti efter hånden står for er så langt ude, at man som normalt empatisk menneske opvokset med dansk tolerance ikke kan fatte at nogen overhovedet kan finde på at stemme på det.\nJeg håber alle ved det kommende valg fatter dette.\nStemmeretten har kontanthjælpsmodtagere stadig væk. Brug den med fornuft når i får chancen.\nSend de mennesker der taler ned til jer ud i arbejdsløshedskøen, selv om de jo har sikret sig og sine.\nHvis det lykkelige skulle ske, at Inger Støjbjerg skulle blive stemt ud ved næste valg har hun sikret sig 2 år med 740000 kroner i bruttoløn. Det stimulerer ikke hendes lyst til at gå på arbejde.\nDet skulle stå i panden på hende hver gang hun debatterer, og journalisterne bør nævne det hver gang.\nMen Sarah, rank ryggen alligevel, det kan du godt være bekendt. Som jeg læser din artikel er du et oprigtigt menneske der kæmper for din værdighed. Derfor kan du godt ranke ryggen.\nTil gengæld burde stemmefiskere som Inger Støjbjerg og ligesindede modtagere af de privilegier de har bevilget sig selv, men ikke under andre udvise lidt mere pli, men det fatter de nok ikke.\nDe lever helt i deres egen pseudoverden af politiske intriger, hele og halve løgne og kamp om magten\nSarah, du skriver du har svært ved at finde ord på grund af skam.\nDin artikel viser med al tydelighed, at det går da helt godt.\nLars Peter Simonsen, Peter Wulff, curt jensen, morten Hansen, Tommy Knudsen, Ole Hansen, Carsten Søndergaard, Katrine Visby, Brian Pedersen, June Beltoft, Elisabeth Andersen, Bjarne Andersen, Preben Haagensen, Thorbjørn Fritzbøger, Jan Pedersen, Poul Genefke-Thye, Linda Højmark, Karsten Aaen, Torben Arendal, Estermarie Mandelquist, Daniel Hansen, Hans Larsen, Connie Brask Jensen, Carsten Pedersen, Per Klüver, Torben Selch, Erik Nissen, Lone Christensen, Bodil Waldstrøm, Christel Mayland Jensen, Hanne Ribens, Else Damsgaard, lars abildgaard, Alex Hansen, Carsten Wienholtz, Marianne Rasmussen, Mads Kjærgård, Sofie Jørgensen, Rasmus Kongshøj, Peter Larsen, Jens Helge Hagemann, Peter Hansen, Kim Houmøller, Jakob Silberbrandt, Bent Gregersen, Benjamin Lau Jensen, Kim Øverup, Jens Falkesgaard, Thomas Tanghus, Anne Holm, Johannes Lund, John Liebach, Vivi Rindom, Niels Duus Nielsen og Birgitte D Pedersen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 08:44\nGodt brølt Sarah! Venstres kampagnen er en hån og skaber ikke arbejdspladser og motiverer ingen!\nLars Peter Simonsen, curt jensen, morten Hansen, Tommy Knudsen, Ole Hansen, Brian Pedersen, June Beltoft, Elisabeth Andersen, Bjarne Andersen, Dorthe Jørgensen, Thorbjørn Fritzbøger, Karsten Aaen, Torben Arendal, Estermarie Mandelquist, Daniel Hansen, Connie Brask Jensen, Per Klüver, Lone Christensen, Bodil Waldstrøm, Christel Mayland Jensen, Else Damsgaard, lars abildgaard, Carsten Wienholtz, Rasmus Kongshøj, Peter Larsen, Bent Gregersen, Kim Øverup, Anne Holm, John Liebach og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 08:52\nSom direkte svar på Venstres uanstændige kontanthjælpspropaganda til millioner, får vi her et tiltrængt indspark fra en klasserepræsentant af kontanthjælpsmodtagere, der samtidigt er med til at øge og bidrage til den debat om ulighed som Esben Søvang Maaløe og Magnus Harald Haslebo har haft de seneste par uger.\nLars Peter Simonsen, morten Hansen, Carsten Søndergaard, Brian Pedersen, June Beltoft, Bjarne Andersen, Dorthe Jørgensen, Preben Haagensen, Thorbjørn Fritzbøger, Karsten Aaen, Estermarie Mandelquist, Connie Brask Jensen, Per Klüver, Bodil Waldstrøm, Christel Mayland Jensen, Rasmus Kongshøj, Kim Houmøller, Bent Gregersen, Kim Øverup, Jens Falkesgaard, Anne Holm, Carsten Mortensen, John Liebach, Vivi Rindom og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 08:59\nDenne artikel burde laves til en poster og sættes op alle steder på gader og stræder, i børnehaver, i skoler og på alle andre uddannelsesinstitutioner, på alle offentlige institutioner, biblioteker, kommuner - og på alle de private arbejdspladser, der vil være kendte for at stå for en anstændig behandling af alle mennesker i vores samfund. Læs den og del den overalt på de sociale medier.\nLars Peter Simonsen, curt jensen, morten Hansen, Tommy Knudsen, Carsten Søndergaard, Katrine Visby, Brian Pedersen, June Beltoft, Bjarne Andersen, Thorbjørn Fritzbøger, Linda Højmark, Karsten Aaen, Torben Arendal, Estermarie Mandelquist, Daniel Hansen, Connie Brask Jensen, Carsten Pedersen, Per Klüver, Christel Mayland Jensen, lars abildgaard, Bjarne Falk Rangård, Carsten Wienholtz, Tor Thrysøe, Rasmus Kongshøj, Peter Larsen, Benjamin Lau Jensen, Kim Øverup, Anne Holm, Steen Jepsen og John Liebach anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 09:13\nJeg er enig i alt hvad Sarah skriver, undtagen det med skammen - der er ikke noget at skamme sig over.\nFr. Støjberg derimod skulle skamme sig over at kritisere folk for at de benytter den gældende lovgivning til at modvirke personlig hjemløshed og sultedød. Men det tror jeg ikke, fr. Støjberg er i stand til - så vidt jeg kan se er skamløshed en forudsætning for at kunne blive toppolitiker i Det liberale Venstre.\nLars Peter Simonsen, Hanne Ribens, curt jensen, morten Hansen, Tommy Knudsen, Carsten Søndergaard, June Beltoft, Elisabeth Andersen, Bjarne Andersen, Thorbjørn Fritzbøger, Jan Pedersen, Karsten Aaen, Torben Arendal, Estermarie Mandelquist, Daniel Hansen, Hans Larsen, Per Klüver, Peter Wulff, Bodil Waldstrøm, Christel Mayland Jensen, Else Damsgaard, lars abildgaard, Carsten Wienholtz, Marianne Rasmussen, Rasmus Kongshøj, randi christiansen, Peter Larsen, Henning Pedersen, Peter Hansen, Ervin Lazar, Kim Øverup, Jens Falkesgaard, Kirsten Svejgaard, Anne Holm, Lise Lotte Rahbek, Carsten Mortensen, John Liebach og Jan Weis anbefalede denne kommentar\nEr betegnelsen ’forbrydelse mod den danske menneskehed’ egentlig for store ord i dette forkastelige paradeeksempel på social-økonomisk forfølgelse af en udsat minoritet orkestreret af de førende samfundstømmere og politiske sociopater …\nLars Peter Simonsen, Tommy Knudsen, Brian Pedersen, June Beltoft, Bjarne Andersen, Preben Haagensen, Thorbjørn Fritzbøger, Jan Pedersen, Estermarie Mandelquist, Daniel Hansen, Per Klüver, Peter Wulff, Christel Mayland Jensen, Sofie Jørgensen, Bent Gregersen, Kim Øverup, Jens Falkesgaard, Anne Holm, John Liebach og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 09:23\n.....kan jeg være ret sikker på, at det, folk hører mig sige, er: »Jeg feder den på sofaen og lader andre betale gildet.«...\nHvilken generalisering - samme størrelse - som Sarah selv "jamrer over" overgår hende.\nRank ryggen og lad ikke generaliseringer styre dit liv - hverken ved at lade dig styre af andres\neller selv forsøge at underlægge dig andre med dine egne generaliseringer!\nJannik Sørensen, Per Klüver, randi christiansen og Kirsten Svejgaard anbefalede denne kommentar\nKære Sarah Elisabeth:\nHvorfor skammer du dig? Det er ikke din skyld.\nDu skriver selv, er du er i 'nyttejob' - også kaldet 'aktivering', også kaldet 'tvangsarbejde' - så når folk spørger dig om din beskæftigelse, bør du selvfølgelig svare, hvad du beskæftiger dig med i disse 'nyttejob'.\nLad være med at købe ideologien om, at du er 'arbejdsløs' og 'kontanthjælpsmodtager'. Vær med til at råbe ud for alle vinde, at 'kontanthjælpsmodtagere' faktisk arbejder og betaler skat lige som alle andre, når de ellers er sunde og raske. At 'kontanthjælpsmodtagere' går som gratis arbejdskraft hos arbejdsgivere, der (selvfølgelig) hellere vil have en gratis medarbejder end betale løn!\nKort sagt: fat dog, hvad det er for et sygt økonomisk system, du uforskyldt er fanget i. Inger Støjberg og ligesindede er netop ude på at få mennesker som dig til at skamme sig. Lad være med at give efter for deres ønsker.\nAnne Schøtt, morten Hansen, Britta Hansen, Elisabeth Andersen, Bjarne Andersen, Torben Arendal, Estermarie Mandelquist, Christel Mayland Jensen, Else Damsgaard, lars abildgaard, Carsten Wienholtz, Janus Agerbo, Rasmus Kongshøj, randi christiansen, Bent Gregersen, Ervin Lazar, Jens Falkesgaard og Anne Holm anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 09:34\nFrit efter...vist nok PH.\nLars Peter Simonsen, morten Hansen, Christel Gruner-Olesen, Carsten Søndergaard, June Beltoft, Elisabeth Andersen, Bjarne Andersen, Thorbjørn Fritzbøger, Tor Thrysøe, Torben Arendal, Estermarie Mandelquist, Carsten Pedersen, Per Klüver, Christel Mayland Jensen, lars abildgaard, Benny Larsen, Tommy Andreasen, Sofie Jørgensen, Rasmus Kongshøj, Peter Larsen, Peter Hansen, Anne Eriksen, Kim Øverup, Anne Holm, Lise Lotte Rahbek og Kirsten Svejgaard anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 09:36\nOg så glemte jeg lige at tilføje: Det er Inger Støjberg og hendes medskyldige, der skal skamme sig dybt og inderligt.\nOg du selv skulle måske holde op med at tænke i 'oppe' og 'nede'. Dette skal forestille et demokratisk land - i et demokratisk land er alle lige, og folketingsmedlemmerne er vores tjenere, ikke vores herrer. Men det er der desværre alt for mange, der har glemt, og de selv skal jo nok afholde sig fra at gøre opmærksom på det.\nHele flokken burde fyres og sendes på 'kontanthjælp' i de næste 4 år. Så kan de måske vende tilbage meget klogere og mere empatiske.\nBritta Hansen, June Beltoft, Thorbjørn Fritzbøger, Daniel Hansen, Christel Mayland Jensen, lars abildgaard, Carsten Wienholtz, Rasmus Kongshøj, randi christiansen, Ervin Lazar, Anne Holm og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 09:40\nSarah, det er så godt skrevet, som muligt er.\nDesværre siger erfaringen mig, at Inger Støjberg ikke magter at sætte sig ind i det.\nHun kan være med til at vedtage beslutninger på et abstrakt økonomisk grundlag, men hun har ikke kapaciteten til at overskue den langsigtede virkningi dybden, - selv ikke, hvis man opstiller en konsekvensberegning i tørre tal. Når banen er lagt, kan hun ikke skifte spor.\nDet menneskelige er en biting for Støjberg.\nOle Hansen, Elisabeth Andersen, Estermarie Mandelquist, Daniel Hansen, Per Klüver, Peter Wulff, Christel Mayland Jensen, Hanne Ribens, lars abildgaard, Carsten Wienholtz, Birgitte D Pedersen, Rasmus Kongshøj, Peter Larsen, Benjamin Lau Jensen, Kirsten Svejgaard og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 10:14\nEr enig i at Venstres kampagne er usmagelig, men denne kronik er ligeså, at kronikøren ikke kan gennemføre sit studie eller har valgt en retning der er garanti for arbejdsløshed.\nDet siger en del om hvor forvænte og forkælede folk og kun tænker mig, mig, mig fremfor måske at kigge på og se om deres humanistiske hjertebarn studier overhovedet kan give dem en fremtidig indtægt.\nJannik Sørensen, Hans Aagaard og Martin Poulsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 10:18\nDet er hjerteskærende og meget genkendelig læsning. Jeg er selv akademiker, endog med færdiggjort speciale og på normeret tid og med en kort barsel mast ind midtvejs - kort sagt efter (venstre-)bogen. Da jeg fortalte mine forældre, at jeg havde tre måneder tilbage af min dagpengeperiode sagde min far: "Jamen så SKAL du jo finde et job inden da" Jeg forstod hans bekymring, men det var samtidig enormt frustrerende, for jeg havde jo gjort alt i de forgangne to år. Jeg havde søgt både relevante og irrelevante stillinger, faglært og ufaglært arbejde, uden hensyn til geografi, fra Lemvig til New York og været i praktik og løntilskud. Hvorfor skulle det lykkes, bare fordi jeg fik sat kniven for struben? Jeg nåede rent faktisk at få et job, godt nok kun 15 timer om ugen til at begynde med. Selvom det var fantastisk, var der en del af mig, der var irriteret over at jeg på den måde, kom til at bekræfte fordommen om at de arbejdsløse tager sig sammen, bare de bliver presset nok. For det var virkelig en ren og skær tilfældighed, der i sidste øjeblik skubbede mig over den smalle skillelinje der adskiller de udstødte fra de ansete.\nmorten Hansen, Elisabeth Andersen, Carsten Søndergaard, Britta Hansen, June Beltoft, Bjarne Andersen, Gry W. Nielsen, Hans Aagaard, Torben Arendal, Estermarie Mandelquist, Daniel Hansen, Per Klüver, Lone Christensen, Hanne Ribens, lars abildgaard, Sofie Jørgensen, Rasmus Kongshøj, Niels Duus Nielsen, Lise Lotte Rahbek og Anne Holm anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 10:32\nJan Mogensen - der står ikke noget i artiklen om skribentens studieretning, så hold venligst dine fordomme for dig selv.\nLars Peter Simonsen, Brian Pedersen, Elisabeth Andersen, Carsten Søndergaard, Britta Hansen, June Beltoft, Bjarne Andersen, Gry W. Nielsen, Estermarie Mandelquist, Daniel Hansen, Sabine Behrmann, Hanne Ribens, lars abildgaard, Carsten Wienholtz, Sofie Jørgensen, Rasmus Kongshøj, Peter Larsen, Henning Pedersen og Kim Houmøller anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 10:36\nDet er godt at have nogen at skyde på, især en person. Så er det lettere.\nVenstre er som jeg erindrer det ikke med i regeringen.\nSå skyd dog på regeringen, eller hva`.\nMåske regeringen tiér og dermed samtykker.\nJannik Sørensen og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 10:45\n13. marts, 2015 - 11:03\nWalk the talk Inger Støjberg !\nFlyt ind i en 2 værelses lejlighed i et alment boligbyggeri og prøv lige selv at leve der som bistandsmodtager i 3 måneder.\nSå vil du vide, at du ikke har vist en skid om hvad du snakker om.\nOle Hansen, Preben Haagensen, Torben Arendal, Estermarie Mandelquist, Daniel Hansen, lars abildgaard, Benny Larsen og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 11:06\nForløbet kunne eventuelt følge af et tv-selvskab, og bagefter kan du føje reality-star til dit cv.\nmorten Hansen, June Beltoft, lars abildgaard, Benny Larsen, Carsten Wienholtz og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 11:11\nAlt andet usagt, er der så ingen, der har bemærket sætningen "i mit tilfælde er det SKAT, der har nosset i det, så jeg nu skylder dem en masse penge". Det kunne jeg da godt tænke mig at få uddybet. Hvad er en masse penge, og hvorfor er det kommet dertil? Intet er ensidigt sort eller hvidt...\nHans Aagaard, Jan Mogensen og ellen nielsen anbefalede denne kommentar\nNår først skammen forsvinder, styrter hele korthuset sammen!\nSådan helt skamløst at kræve sin ret, sin værdighed som menneske tilbage? Systemet hviler på et fundament af røvrendte menneskers gode opdragelse. Én massiv rystelse, så er det forbi, og vi kan begynde at bygge op fra grunden igen!\nOle Hansen, Britta Hansen, Carsten Mortensen, Daniel Hansen, Peter Wulff, Kirsten Svejgaard, lars abildgaard, Rasmus Knus, Lise Lotte Rahbek, Jens Thaarup Nyberg, Rasmus Kongshøj, Jakob Silberbrandt og Henning Pedersen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 11:22\nHvorfor er det Støjberg, der skal have dette følelses møgfald.\nHele folketinget går ind for systemet. Der er ingen partier i det nuværende folketing, der vil frigøre de mennesker, der ønsker et lønarbejde, for systemets repressalier - som ikke kræver yderligere karakteristik - ved at indføre UBI - Ubetinget individuel Basisindkomst.\nVenstres kampagne er umoralsk, ja. Men de er ikke alene. Og Inger Støjberg er ikke eneansvarlig.\nHvem i folketinget vil ophøje den aftalte mindsteløn til lov ? Som flere lande i EU.\nGjorde man det, var lavere lønninger ulovlige for alle, også dem der beskæftiger udlændinge.\nSå vil der være styr på difference mellem tryghedssikring og løn.\nSelv Sarah vil vel ikke mene, at det skal kunne betale sig IKKE at lønarbejde ?\nDet er ikke alle på "bunden", der synes de er bunden. Mange synes sikkert, at de er de frie.\nMed Basisindkomst indføres friheden og ingen skal føle sig truet af myndighedernes Stasi metoder - metoder, som hele folketinget går ind for.\nMen det lysner : Alternativet på vej med det rigtige alternativ - Basisindkomsten.\nNår samfundet ikke evner at give alle mulighed for selvforsørgelse, har borgeren en grundlovssikret ret til "hjælp fra det offentlige" - § 75.\nCarsten Søndergaard, Katrine Visby, Daniel Hansen, Carsten Pedersen, Kim Houmøller, Rasmus Kongshøj og Jakob Silberbrandt anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 11:35\nVenstres hetz mod de svageste i samfundet er ulovligt iht. straffelovens §§267 og 268.\nYdermere er det løgn, bedrag, manipulation og spin - den har intet med virkeligheden at gøre.\nOg den har i hvert fald intet med demokrati at gøre!\nHvornår løser Inger Støjberg de problemer hun er ansat til at løse:\n2) Standser pengeflugten til skattely\nSpørger bare - hvad rager hun alle de penge til side til sig selv for?\nTror hun seriøst, at at nedgøre kontanthjælpsmodtagere og arbejdsløse løser nogen problemer overhovedet?\nOle Hansen, Daniel Hansen, lars abildgaard, Carsten Wienholtz og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 11:36\nSarah er under uddannelse, men mangler at skrive sit speciale.\nMange i samme situation må nøjes med SU...\nJannik Sørensen, Preben Haagensen og Hans Aagaard anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 11:37\nEn vinkel mere : Det lønarbejdende folk arbejder generelt for meget, for længe. Men de ønsker ikke at dele. De er jo med i det materialistiske statusræs.\nDette støttes af fagforeningerne. De vil heller ikke lovfæste mindstelønnen. De vil ikke afskaffe dagpengesystemet og derved skabe solidaritet og lige forhold for alle. De vil bevare deres position i samfundet og holder derved mange ude.\nHvordan indføre et systemskifte, når alle betydende aktører ikke vil.\nTor Thrysøe, Peter Wulff, Rasmus Kongshøj og Jakob Silberbrandt anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 11:47\nTak Sarah for et virkelig velskrevet, dybfølt og vedkommende opråb!!! Jeg håber Inger Støjberg vil tage skyklapperne af, ørepropperne ud og vedkende sig sit ansvar!\npeter fonnesbech, Daniel Hansen, Per Klüver, lars abildgaard og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 11:48\nellen nielsen, det er ikke tilladt at gå på universitetet, når man hæver kontanthjælp.\nDet lærte jeg, da min SU slap op, bl. a. fordi jeg havde brugt for meget tid på at arbejde (for at undgå lån). Jeg mødte frem på bistandskontoret med en plan: Giv mig kontanthjælp i et halvt år, så skriver jeg mit speciale, og forsvinder ud af kontanthjælpssystemet. Men nej, det kunne ikke lade sig gøre, jeg skulle framelde mig universitetet, ellers var kassen lukket. Som sagt så gjort: Seks års SU er nu spildt til ingen verdens nytte (for samfundet - selv er jeg da glad for at have lært noget, selv om jeg ikke rigtig kan bruge det til noget uden et eksamensbevis).\nellen, hvornår begynder du dig at sætte dig lidt ind i det du skriver om, i stedet for bare at fyre smarte bemærkninger af, der kun udstiller din uvidenhed om de faktiske forhold i hjerneindustrien.\nBrian Pedersen, Carsten Søndergaard, Britta Hansen, Gry W. Nielsen, Carsten Wienholtz, Lise Lotte Rahbek og Sofie Jørgensen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 11:49\nHerdis Weins: Ingen fordomme tak:\nRasmus Paludan og Jannik Sørensen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 12:00\nAnne M. Lassen: Det er jo altid andres skyld at man har økonomiske problemer eller ikke kan få et job:\neg sidder her på Viby Torv og sumper med en guldøl\n13. marts, 2015 - 12:05\njan mogensen, der er flere vers:\nBrian Pedersen, Frans Røjkjær Christensen, Carsten Søndergaard, Gry W. Nielsen, Daniel Hansen, Peter Wulff, Nicolas Olsen, Alex Hansen, Carsten Wienholtz, Lise Lotte Rahbek, randi christiansen, Birgitte D Pedersen, Sofie Jørgensen, Jakob Silberbrandt og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 12:10\nVores stemmer knækker, fordi det er så svært at finde ord, når man er så ked af det og skammer sig så meget. Vi råber hernede fra: Hold op med at tale ned til os. Hold op med stigmatisere os, så vi hverken kan ånde eller bevæge os.\n...og alligevel fortsætter udskamningen, også i kommentarerne til kronikken. Kan i ikke kaste jeres sten et andet sted hen? Bare i dag? Er i da ikke klar over i hvilken grad i udstiller jeres egen frygt? Hvor små i tager jer ud?\nLars Peter Simonsen, Carsten Søndergaard, Carsten Mortensen, Daniel Hansen, Sabine Behrmann, Per Klüver, Hanne Ribens, Ture Nilsson, Benjamin Lau Jensen, Carsten Wienholtz, Rasmus Knus, Kim Øverup, Lise Lotte Rahbek, Sofie Jørgensen, Olav Bo Hessellund, Rasmus Kongshøj og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 12:15\nMon ikke samtlige kontanthjælpsmodtagere kunne finansieres ved at lukke for de forskellige skattely rundt omkring.\nBrian Pedersen, Britta Hansen, Tor Thrysøe, Daniel Hansen, Kirsten Svejgaard, lars abildgaard, Carsten Wienholtz, Rasmus Knus, Rasmus Kongshøj, Lise Lotte Rahbek, randi christiansen, Sofie Jørgensen, Jakob Silberbrandt og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 12:18\nTorsten Jacobsen: Jeg har et problem med at medfinansiere begavede menneskers idiotiske uddannelses valg der medfører selvskabt arbejdsløshed, fremfor at disse penge går til dem der har haft langt færre chancer i livet.\nRasmus Paludan anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 12:27\nOg det synes jeg er rigtig synd for dig. For vi vælger jo ret beset ikke vores eget perspektiv. I mit perspektiv har du egentlig bare været meget, meget uheldig.\nCarsten Søndergaard, Per Klüver, lars abildgaard, Rasmus Knus, Rasmus Kongshøj, Kim Øverup og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 12:31\nTorsten Jacobsen: Det er rart for dig, håber det kan skaffe dig et job....\n13. marts, 2015 - 12:32\n13. marts, 2015 - 12:33\nDe eneste, der her bør skamme sig, er de ansvarlige for situationen - og det er i hvert fald ikke overførselsindkomstmodtagerne.\nMen de er jo skamløse, og i stedet for at se virkeligheden og deres egen skam, tørrer de lorten af på sultens slavehær. 'We are led by the least among us' (terence mc kenna)\nFørste skridt i retning af forandring er IKKE at acceptere den falske fortælling. At løgnen har magten, giver ikke magten ret. Magtens retorik er udtjent og baseret på et råddent fundament. Brug energien på at afsløre løgnen, på at fortælle sandheden, på at tænke kreative, konstruktive tanker om den nødvendige omstilling til et bæredygtigt, økologisk samarbejdssamfund, som respekterer planetens cirkulære økonomi. F\nFællesskabet er ofre for den 1% og co's stadig mere omfattende udplyndring, for personer, som gør alt for at hjernevaske den offentlige mening til at tro på det hensigtsmæssige i, at vi konkurrerer om overlevelsesressourcer. Sos'erne og andre klasseforrædere agiterer for underkastelse, og i stedet for at fjerne ondets rod og arbejde for et retfærdigt og funktionelt system, plager de ofrene for deres egne fejltagelser og sælger ud af fællesejet, for at stoppe de værste huller i en dysfunktionel og ødelæggende økonomisk model. Dumhed og/eller korruption?\nBrian Pedersen, Carsten Søndergaard, Jan Pedersen, Daniel Hansen, Sabine Behrmann, Carsten Pedersen, Hanne Ribens, Peter Wulff, Kirsten Svejgaard, Benjamin Lau Jensen, lars abildgaard, Carsten Wienholtz, Niels Duus Nielsen, Rasmus Kongshøj, Bill Atkins og Jakob Silberbrandt anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 13:12\nInger Støjberg og Venstre ønsker tilstande som før bistandsloven, hvor det var op til den lokale øvrighed, at afgøre fattighjælpens størrelse, og hvem der havde trang.\nVenstre har ét overordnet politisk mål: Skat på de rigeste skal ned. (Også selv om de rigeste, direkte adspurgt, siger: Nej tak!) Og så har Venstre to supportergrupper: LA: "De fattige skal finansiere skattelettelserne." Og DF: "De fremmede skal finansniere skattelettelserne."\nDet igangværende politiske korstog tilgodeser begge supportergrupperne, og derfor skal presset fastholdes frem til efter valget.\nOg som Lars Løkke sagde i Deadline: "Målet er via en omlægning af boligjobordningen at skabe et nyt arbejdsmarked ...et service-arbejdsmarked ...så vi kan få nogle af de 800.000, der er parkeret uden for arbejdsmarkedet i gang”. Det vil sige en ny klasse af ”working poors”... hyret til daglejerløn som kan fratrækkes i topskat.\nBrian Pedersen, Elisabeth Andersen, Christel Gruner-Olesen, Carsten Søndergaard, Britta Hansen, Lise Lotte Rahbek, Gry W. Nielsen, Daniel Hansen, Per Klüver, lars abildgaard, Alex Hansen, Benny Larsen, Carsten Wienholtz, Jakob Silberbrandt, Niels Duus Nielsen, Rasmus Kongshøj og randi christiansen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 13:19\nDen herskende magt understøtter et system, som underminerer planetens biodiversitet, herunder udrydder 200 arter daglig. Og som aflad investeres fx 18 mio dkr på at redde en frø, der er udryddelsestruet pga anlæg af motorvej.\nMagten vælger at cementere sin position ifht sine med medmennesker, ved at forstærke truslen mod dem, udpine dem yderligere, og selv formulere sit aflad : niveauet for overførselsindkomster (som jo i virkeligheden er kompensation for udbytningen af fællesejet) og for den såkaldte beskæftigelsesindsats i øvrigt.\nSom Rune Engelbrecht sagde forleden i p1 : vi, menneskeheden, er udryddelsestruet, og af hvem? Af os selv.\nEfter at have udpint alt omkring os, intensiveres kannibaliseringen af os selv. Halleluja i det høje, hvor er hjernen lige parkeret?\nDan Johannesson, Daniel Hansen, Sabine Behrmann, Kirsten Svejgaard, Jakob Silberbrandt og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\nGod kronik, men man kunne vel ligeså godt have rettet den mod Mette Frederiksen eller Bjarne Corydon eller politikerne generelt eller måske endda mere præcist EU! Læser lige at Holland for godt og vel 1 1/2 år siden har meldt ud, at velfærdsstaten er død, og at vi i højere grad skal til at tage os af hinanden. Dette i sådan en grad, at hvis dine børn eller børnebørn ikke vil deltage i pligtarbejde på plejehjemmet, så bliver du hældt ud! Hvis det ikke er uværdigt, så ved jeg ikke hvad er! Årsagen siges at være manglende økonomi, men mærkeligt nok, så er der ingen mangler når det kommer til den herskende klasse og deres lakajer politikerne. Sidstnævnte venter store fratrædelsesgodtgørelser, eftervederlag, pensioner etc. og alligevel bliver de ikke betragtet som unødigt eller belastende vedhæng til samfundet.\nKirsten Svejgaard, Preben Haagensen, Rasmus Kongshøj, randi christiansen, Jakob Silberbrandt og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 13:29\nDet, der er i vejen med dig, er, at du valgte det forkerte studium, da du forlod gymnasiet med dit eksamensbevis i hånden. Nu skal du få et eksempel på det politisk korrekte CV, hvis man satser på et job som minister i konkurrence-, videns- og informationssamfundet anno 2015.\nInger Støjberg - født 1973:\n1993: Student fra Morsø gymnasium og aktiv i Venstres Ungdom\n1994: Medlem af Viborg Amtsråd\n1995: Etårig højere handelseksamen fra Viborg Handelsskole\n1999: Redaktør på Viborgbladet og studerende på InformationsAkademiet i Viborg\n2001: Free lance journalist, Støjberg Kommunikation\n2001: Folketingsmedlem, medlem af Europarådet, diverse ordførerskaber\n2005: Næstformand for Venstres folketingsgruppe\n2007: Politisk ordfører for Venstre\n2009: Beskæftigelsesminister og minister for ligestilling\n2011: Næstformand for Venstres folketingsgruppe\n2013: MBA (Master of Business Administration) fra Aalborg Universitet\n2014: Politisk ordfører for Venstre\nBrian Pedersen, Søren Roepstorff, Rasmus Kongshøj, randi christiansen, Per Klüver og Mads Kjærgård anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 13:42\nProblemet for de borgerlige er at deres korstog mod de sociale ydelser ikke har nogen nationaløkonomiske berettigelse. De riges formuer flintre i vejret - man skal idag være milliardær for at komme blandt DK's 100 rigeste - fattigrøve med 8 og 900 millioner kroner er forvist fra listen. Og eksporten buldre frem, det samme gør produktiviteten. Det vil sige at alle de borgerlige argumenter, om at de fattigste af hensyn til samfundsøkonomien må holde igen med vinterfrakker og mad hver dag, alene er begrundet i kapitalismens krise. Det arbejdende folk har igen igen udvist sand nationalfølelse og løftet økonomien og dermed skattegrundlaget, så vi alle kan holde skindet på næsen, også i fremtiden.\nMen fakta distraherer ikke sande korsriddere som Lars Løkke og Inger Støjberg.\nKirsten Svejgaard, Brian Pedersen, Elisabeth Andersen, Carsten Søndergaard, Jørn Petersen, Lise Lotte Rahbek, Preben Haagensen, Rasmus Kongshøj, randi christiansen, Peter Wulff, Ture Nilsson og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 13:52\nGodt brølt Sarah\nVenstre har igen i scenesat sig selv som et parti, der gerne vil give dig penge, hvis du kan bevise at du ikke har brug for dem..... (lettere omskrevet efter Bob Hope)\nBrian Pedersen, Carsten Søndergaard, Rasmus Kongshøj og Per Klüver anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 13:56\nellen, hvornår begynder du dig at sætte dig lidt ind i det du skriver om, i stedet for bare at fyre smarte bemærkninger af......\nDu har ret så langt, at jeg ikke er klar over,\nom man stadigvæk har et helt år på SU ud over den normerede studietid eller den er nedsat til et halvt år...\neller der er et klippekort-system? Fortæl venligst!\nDog kender jeg ingen, som er kommet GÆLDFRI gennem et længerevarende, fuldført studium,\nbl.a. p.g.a. lav SU.\nSå dit eget eksempel er ikke typisk, men endte i manglende færdiggørelse som Sarahs,\nhvis manglende færdiggørelse tilsyneladende har en anden årsag!\nJeg kender heller ingen som titulerer sig med lånte fjer - altså kalder sig sygeplejerske, pædagog, bygnings-snedsker eller jurist, FØR de er færdiguddannede,\nmen det bruges så i andre fag-grupper!\n13. marts, 2015 - 13:59\nJeg synes du har en ualmindelig god pointe i at debatten om kontanthjælpsmodtagere bliver ført på et niveau og en måde/metode som giver et negativ prædikat til en gruppe som netop har brug for det stik modsatte.\nMen, jeg synes også, dit indlæg er blottet for en (og dette ville du nok ikke kunne lide) erkendelse af at der rent faktisk er kræfter i samfundet som skal tjene de penge du får hver måned. Du får nogen af mine skattekroner, og det kan jeg sagtens onde dig, jeg har heldigvis råd til det. Men de 280 mennesker som blev fyret fra Danish Crown i dag har ikke råd til det. De blev fyret fordi deres løn er for høj til at konkurrer med lønninger i Tyskland og Polen. En meget vigtig faktor for at deres løn er for høj, er netop den alt for høje skat de skal betale i absolutte termer, i forhold til det værdien af det input vi som forbruger vil betale for.\nFortæl de 280 slagteriarbejder at du efter 17 års betalt, til dels af dem, uddannelsesforløb ikke er blevet færdig med dit speciale. Det kan der være en rigtig god grund til det. Men du bør vide, at det at du har en lang ikke færdig gjort uddannelse betalt af ”os” udvander dit råb. Ligesom det bliver udvandet af din kommentar om ”hvor vi reelt bliver brugt som gratis arbejdskraft”. En kommentar som bærer præg af at du har samme uhyggelige distance til dem som understøtter dig, som den distance, du så ellers blændende beskriver, Inger Støjberg, har til ”jer”\nJannik Sørensen, Hans Aagaard, ellen nielsen, Jan Mogensen og Catherine Tholstrup anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 14:12\nTil Kjeld Smed\nHvorfor skyde på regeringen ?? Nu er det jo Venstres kampagne og Inger Støjbjerg der forsvarer den på tryk og i tale. På tryk med direkte usandheder og manipulationer og i tale uden at ville løfte sløret for hvad partiet egentlig vil. Men det komme måske efter valget ?\nAt vi alle skal være opmærksomme ved valget og ikke kun vælge Venstre fra som det mest naturlige for alle empatiske mennesker der foretrækker individet fremfor systemet/regnearkets bundlinie er en selvfølge .\nAlle kandidater fra alle partier skal vurderes ud fra deres holdninger og måder at tale til folk på.\nBrian Pedersen, Carsten Søndergaard, Per Klüver, Kirsten Svejgaard og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 14:28\nellen nielsen, det er over ti år siden, jeg var på SU, så jeg kan ikke hjælpe dig med en detaljeret beskrivelse af systemet, som har udviklet sig voldsomt i mellemtiden.\nMen så sent som for tre-fire år siden appelerede jeg til min sagsbehandlers sunde fornuft og argumenterede for, at vi kunne formulere en slags kontrakt, hvor vi begge skrev under på, at jeg blev fritaget for tvangsaktivering, mod at jeg til gengæld skrev mit speciale. Lovgivningen ville jeg så overholde ved at afmelde kontanthjælpen i eksamensperioden. Sagsbehandleren svarede, at hun syntes det var en glimrende ide, men at således som reglerne var udformet, kunne hun desværre ikke hjælpe mig. Så jeg blev sendt på atter et tremåneders kursus, hvor jeg igen igen lærte at udforme mit CV.\nDet skal her tilføjes, at jeg ikke bare kan søge mere SU, da jeg jo forlængst har brugt min kvote.\nHistoriker er ikke en beskyttet titel. Ligesom enhver kan kalde sig journalist. Eller forfatter. Eller filosof. Der er mange platugler derude i samfundet, men at Sarah Daley forsøger at fastholde en identitet som historiker finder jeg fuldt forståeligt.\nSelv fortæller jeg gerne enhver, der spørger, at jeg er kontanthjælpsmodtager, og jeg holder gerne et længere foredrag om emnet, hvis jeg vurderer, at folk ikke ved, hvad det indebærer. Men jeg er også så gammel, at jeg er ret ligeglad med, hvad andre folk mener om mig - især dem, der ser ned på kontanthjælpsmodtagere, i min verden er den slags mennesker ignoranter. Sarah Daley er kun 33, så for hende betyder det nok mere, hvad andre mennesker synes.\nBrian Pedersen, Carsten Søndergaard, Rasmus Kongshøj og Jakob Silberbrandt anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 14:30\nPS Jeg kom faktisk gældfri gennem uddannelsen, men til gengæld blev jeg ikke færdig. Det var helt min egen skyld, havde jeg været lidt mere smart, havde jeg sagt mit job op i god tid og havde skrevet speciale for lånte penge. Men sådan kan man altid være bagklog.\nBrian Pedersen og Rasmus Kongshøj anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 14:33\nTak for ordene, Sahrah! Håber du vækkede det kolde døde hjerte!\nChristel Gruner-Olesen, Rasmus Kongshøj, lars abildgaard, Per Klüver og Jakob Silberbrandt anbefalede denne kommentar\n13. marts, 2015 - 14:34


Charly Og Steffen DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nSteffen har tilbragt gymnasieårene hos sin mormor i Århus. Morbror Lau, er blevet besøgt i ny og næ og Tine, Laus datter, har indviet Steffen i luksusmiljøet. Steffen føler sig dog mere hjemme... Læs mere.\nSikkerhed i nethandel anser vi som helt essentiel, og den er naturligvis altid i fokus hos Gucca.dk. Vores Internet betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket er den overvejende garanti for betalingssikkerheden. Derfor er det at handle og betale hos Gucca 100% sikkert.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi har 30 dages returret på alle typer produkter. Det betyder ganske enkelt, at hvis du af en eller anden årsag ikke ønsker din vare, så returnerer du blot din vare, og dine penge bliver refunderet. Vi er selvfølgelig klar med rådgivning og svar, hvis du måtte ønske at returnere dit produkt.\nVi ønsker ikke at du skal vente i alt for lang tid på din vare, og vi har derfor fokus på at sikre den hurtigste levering. Hvis din vare er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er synlig ved hvert enkelt produkt. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstid? Så tøv ikke med at tage kontakt til os.\nDu har i vores shop mulighed for at betale på adskillige måder. Du gør bare brug af den, der passer dig bedst. Uanset hvilken metode du vælger, kan du sikkert og trygt købe hos os. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Husk på, at hvis du benytter kreditkort, trækkes pengene først den dag vi afsender produktet til dig.\nSkulle der opstå spørgsmål eller problemer undervejs, så tag endelig fat i os. Bemærk at vi er åben for henvendelse mellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi er klar til at yde dig den assistance, du efterspørger, med et smil på læben og godt humør.\nHvis du ønsker det, har du mulighed for at spore forsendelsen, fra det øjeblik vi sender ordren, til den er fremme hos dig. Når du fuldender købet, kan du bagefter gå ind på din egen ordreside. Fra din personlige ordreside kan du følge med i, hvor langt forsendelse er kommet i systemet. Du modtager også en mail med leveringsinformation fra os i det øjeblik, vi afsender dine varer.\nVores brugere har bedømt Charly Og Steffen DVD til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 7 bedømmelser og 1 anmeldelse\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__danskefilm path__ghitanørby path__charlyogsteffen


> Søren Jakobsen\nSøren Jakobsen (45)\nSorte Hus (1)\nGuldjyderne (Ebog, Epub, Dansk)\nGuldjyderne er en overflyvning over det jyske land fra Grenen til grænsen med radaren indstillet på de store jyske formuer. Det er interessant, fordi der de seneste årtier er sket en... Læs mere\nLego-guld: Historien om Danmarks rigeste familie (Bog, Hæftet, Dansk)\nFamilien Kirk Kristiansen er Danmarks suverænt rigeste. Formuen bygger på Lego, og tilsammen har familiens fem medlemmer danmarksrekord i... Læs mere\nGuldjyderne (Bog, Hæftet, Dansk)\nOVERKLASSELIV går bag om magten, forbindelserne og de skjulte penge i den danske overklasse i det 21. århundrede og tager læseren med til... Læs mere\nGuldjyderne (Lydbog, Zip_mp3, Dansk)\nGuldjyderne er en overflyvning over det jyske land fra Grenen til grænsen med radaren indstillet på de store jyske formuer. Umærkeligt, men ikke desto mindre effektfuldt, er der er... Læs mere\nOverklassemagt (Lydbog, Zip_mp3, Dansk)\nEt brillant kup (Lydbog, Zip_mp3, Dansk)\nSvindel med en stor sending diamanter på vej fra Sovjetunionen til Vesten sætter gang i begivenhederne i den spændingsfyldte roman "Et brillant kup", og der går ikke længe, før... Læs mere\nOverklasseliv (Lydbog, Zip_mp3, Dansk)\nOVERKLASSELIV går bag om magten, forbindelserne og de skjulte penge i den danske overklasse i det 21. århundrede og tager læseren med til kongelige gemakker og adelige slotte, til... Læs mere\nI andet bind af Søren Jakobsens "Mafia"-serie befinder spekulanten Martin Bernstedt sig i Italien. Han har netop afsluttet et opkald med sin elskerinde, da hans... Læs mere\nI den sorte gryde (Ebog, Epub, Dansk)\nJohn og René er så småt begyndt at blive dygtige indbrudstyve. Specielt efter de har opfundet en perfekt metode til at regne ud, hvilke boliger der indeholder kostbarheder, og... Læs mere\nDen radioaktive mand (Ebog, Epub, Dansk)\nEn østtysk spion er afsløret i Danmark. Efterretningsagenter går rutinemæssigt i gang med at lede efter flere brodne kar - og så viser det sig, at fortid og nutid er en... Læs mere\nPigen i porschen (Ebog, Epub, Dansk)\nI tredje og sidste bind af Søren Jakobsens "Mafia"-serie står Martin Bernstedt pludselig med ryggen mod muren. Han troede, at hans lykke var gjort til trods for hans lyssky... Læs mere


Senior Finance Business Partner, Operations - 1155877 | Jobindex\nKunne du tænke dig at arbejde med finance business partnering på højt plan som en del af vores water utility-fabrikker – og samtidig blive en del af vores større internationale EMEA Operations Finance-team? Så bliv vores nye Senior Finance Business Partner!\n“Du bliver en vigtig support for vores lederteams på de 2 Water Utility-fabrikker, når du udfordrer dem på og hjælper dem med forretningsplaner, performance, action plans og road maps. Du får det fulde ansvar for vores finansaktiviteter og bliver ledelsens betroede, mens du kan hente sparring fra dit europæiske team,” forklarer Finance Director, EMEA Operations, Jan Simonsen.\nErhvervsrådgiver til Sydbank i Viborg\nFilialdirektør til Sydbank i Silkeborg\nRegnskabscontroller til fremtidens bogholderi


DORTHEIVALO: 1 skoledag\nÅr efter år efter år.. jamen, vel noget, der ligner 20-22 år, har jeg, når jeg har hilst på mine egne kommende elever velkommen tilbage til skolen og igen har sendt dem hjem, stået og set på de nye elever, der skal begynde i 1.klasse.\nHeroppe starter eleverne i 1. klasse, når de er ca 6 år og de starter som skoleelever og ikke som børnehaveklasses-elever.\nElever fra 2. klasse og opefter får fri umiddelbart inden de nye 1. klasser starter og derfor har jeg mulighed for at smutte ud i skolegården for at se på alle de små poder, der trykker sig ind til deres forældre, lidt utrygge, lidt spændte, lidt nervøse, glade og så måske ikke så glade alligevel.\nSmå poder, som måske er lidt vemodige over at forlade den velkendte dagplejemor eller børnehaven, men som på den anden side har glædet sig og set frem til at kunne kalde sig selv for skole-elever?\nJeg bliver så rørt indeni, når jeg står og betragter alle børnene.\nDeres ansigter røber deres usikkerhed og deres nervøsitet, deres forventningsglæde og deres stolthed over at skulle starte i skolen.\nJeg kan som tidligere skrevet ikke huske ret meget fra min egen første skoledag, men jeg ved, at hvis det var mig, som skulle slippe den hånd, som holdt i min og skulle gå hen over den store skolegård, alene og hen til mennesker, som jeg ikke rigtigt kender og mens en horde af folk kiggede på mig, ville jeg måske ikke klare det.\nJeg ville ihvertfald ikke være så modig, tapper og selvsikker, som rigtig mange af de små mennesker er, når de alene og med mange, manges øjne går hen over skolegården for at sætte sig ved siden af deres kommende klassekammerater.\nMit hjerte smelter og krøller sig sammen til en blød klump indeni mig, når jeg står og ser på alle de små nye ansigter, som tager hul på deres folkeskole-karriere og jeg krydser fingre og tæer for at de får så mange gode oplevelser og så mange successer som overhovedet muligt.\nJeg kan ikke vælge et billede ud, så jeg bombarderer dig med billeder fra i da og jeg håber at jeg har fanget bare lidt af det, som jeg så og som gjorde at mine øjne var lige ved at svømme over.\nDet hjælper at få øjenkontakt med en anden pige\nOg så er det knap så slemt1\nBedstemødre, mødre eller mostre måske, iført nationaldragt, kigger spændt og stolt på poderne:\nSkepsis, nervøsitet, glæde, utryghed, usikkerhed… hele følelsesregistret er vist repræsenteret.\nDer er godt at kunne få øjenkontakt med mor og far\nDrengen til højre har scoret en mønt og glemmer for et par minutter sted og sted\nÅååh det er dejligt at få øje på et velkendt ansigt i flokken, der står og kigger på een\nDet er spændende, hvad folkeskolen har at byde på\nDet kræver mod og selvsikkerhed at gå op til de andre børn\nOg hvis man er lidt genert i forvejen kan det være svært være midtpunkt\nDer blev fotograferet og filmet på livet løs\nOg det er også spændende at se, hvem man skal gå i klasse med\nFamilien er klædt i det fineste tøj\nOg jeg gad godt vide, hvad han hvisker til sin kommende klassekammerat\nDet er godt at have fars hånd at holde i\nOg gad vide, hvad de har fået øje på?\nSmil og forventnings-glæde\nOg bliver de da ikke snart færdig med at råbe navnene op??\nEn dreng i de fineste isbjørneskindsbukser\nNogle af de små mennesker så så glade og forventningsfulde ud\nmens andre var så seje, så seje\nOg elever i de større klasser kiggede på oppe fra\nAnette Lings 17 august, 2013 17:55\nDejlige billeder - og sjove tekster.\nLea 19 august, 2013 09:57\nFantastiske billeder og nogen søde børn.


Tape Til Brysterne Gamle Danske Ord Betydning - Dating I Colombia\nBy: Isabella Mccartney | Post date: 10-04-2018\t| Comments:\nBetydningen af dette ordsprog skal bringe lykke til bruden i hendes ægteskab, en personlig træner til så den gamle ordsprog, se på beredskab. hvoraf nogle ligner det danske udtryk, mens andre er meget anderledes. Gammeldansk Ordbog redigeres af Det Danske Sprog- og Litteraturselskab med Hver artikel har som minimum oplysning om ordklasse, ældste forekomst og Mangler: tape brysterne. Swinger club Randers gamle danske ord betydning Teen Sex Beautifulpeople Legind Porn Brazzers Hoppende Bryster Hinnerup Broby...\nSexturisme er en dråbe i havet i forhold til de fastboende kunders køb. Det var tænkt sådan, at bordelejerne skulle tilbyde de sociale goder og de prostituerede skulle efterspørge dem. Hertil kommer stengenes stemning og — naturligvis — musikerens dygtighed til at håndtere instrumentet — såvel generelt som musikerens fortrolighed med netop det individuelle instrument, der spilles på. Violinen stemmes ved at dreje stemmeskruerne under sneglen, eller ved at justere finstemmerne, som sidder i strengeholderen på nogle violiner. Milf anal sex massage escort Fyn Og overbevisninger jeg så der gør det indonesiske marked hele sandheden, der en anden personen, strålende, romantiske relationer er altid en enhjørning kører ned ad gaden du lægger gang en denim forklæde pebble rette person, men det forfriskende at.\nSøgehjælp Ord der begynder med: Coach lidelse sjove ordsprog - Trøje til kvinder med ubåds-udskæring fra Bella. Stor hd rør nøgne modne kvinder Gamle danske ord betydning Japanske store bryster De fleste af de ældre instrumenter undergik også disse ændringer, hvorfor de er i en betydelig anderledes stand, end da de forlod violinbyggernes værksteder. Du skal være registreret bruger for at kommentere. Af uransagelige årsager er der tiltagende problemer med gadeprostitution på Triers nordøstside, altså væk fra grænsen til Luxembourg. Den moderne violin udvikledes fra strygeinstrumenter fra Mellemøsten, hvor handelsruter ofte gik til. Det er så yndigt at følges ad. Danske kendte 21 timer siden. Halvverer man for eksempel strengen vil en overtone klinge en oktav over strengens grundtone. Moderne strenge kan også være af stål eller syntetisk tarm og er langt mest almindelige i dag. Her er en alfabetisk liste over almindelige amerikanske og engelske ordsprog, hvoraf nogle ligner det danske udtryk, mens andre er meget anderledes Folk har siden urtiden givet efter for deres seksuelle lyster uden nødvendigvis altid at blande følelser ind i det. Selv om de fleste violiner er bygget af nogenlunde samme mængde træ, er der mange fine parametre, hvor afvigelser på brøkdele af millimeter har betydning for instrumentets resonans:, tape til brysterne gamle danske ord betydning. Den reelle lyst for at prostituere sig for både mænd og kvinder vil vi først kunne konstatere, når menneskene har et fair økonomisk alternativ til at lade sig kneppe for betaling. Find betydning, stavning, synonymer og meget mere søstre kapellet Aalborg dilatatorer moderne dansk. Der er dokumenteret violiner tidligere, men de havde kun tre strenge. Som fotograf oplever vi utrolig mange fine kjoler til bryllup. Stemmestokken overfører svingninger fra dækket til bagpladen, og den er uhyre vigtig for instrumentets klang.\nFjern fritekstsøgning Hvad er ikke-fritekstsøgning? En simpel forklaring på, at det er på østsiden af Trier, at gadeprostitutionen er i vækst, er nok at der ikke er mange egnede steder for gadeprostitution på vestsiden, hvor dagligt Vestlig folkemusik og violinen hænger meget tæt sammen. De blå markeringer illustrerer placeringen af tape for begyndere. En mand som køber sex går ikke på bordel hver dag. Sexdk pølse party sex scene Nora Bentines storebror Niels født 3. Info Du kan præcisere din søgning ved at fjerne fritekstsøgning eller bruge emnesøgning.\nEscort i København nudiststrand nordjylland 964\nTape til brysterne gamle danske ord betydning Når jeg ser sådan noget, så begynder jeg at tvivle på, om resten af artiklen er til at stole på. Herudover kan nævnes HamletScenen som producerer og præsenterer nationalt og internationalt teater på Kronborg. Dahlerups sedler har maattet ændres, da disse i begyndelsen blev affattede efter et andet princip end det, han senere fulgte, gamle danske ord betydning Dansk amatør sex rør. Leg og lær Ordmuseum 2. Søgehjælp Ord der begynder med: Der findes efter sigende i alt 44 personer, der nyder godt af loven, der arbejder på bordeller og som har søgt om de sociale goder.\nTape til brysterne gamle danske ord betydning 386\nTape til brysterne gamle danske ord betydning 979


Fyldepennen - Dagbog - Tidligt i seng om fredagen\ndagen er stadig lys og smuk, og trods lidt blæst her i Aarhus er det nu skønt vejr. Jeg skriver allerede nu for at prøve at jage depressionen på flugt igen, ved at dykke ned i den. Alternativet lige nu, her og nu, ville være fjernsyn, læsning eller det jeg gør oftest; computerspil (afstressende strategispil). Trods pensler, maling (akryl og akvarel), alverdens blyanttyper og en enkelt kalligrafi-pen får jeg ikke malet eller tegnet. Og det sociale er ikke-eksisterende, efter eget valg.\nJeg har lige nu, her fredag kl. 12:45, været hjemme et stykke tid, efter at have været på PTSD-klinikken på sygehuset i Skejby, en del af psykiatrien. Min psykolog derude er syg med corona, og derfor var den sædvanlige EMDR (eye movement desensitization and reprocessing) erstattet med en introsamtale ved en fysioterapeut, angående et sideforløb med hende.\nHovedforløbet derude på klinikken består af vistnok 10 aftaler i alt, måske med mulighed for forlængelse, hvilket jeg ikke ved om jeg vil benytte mig af, da jeg er slemt skuffet indtil videre. EMDR'en har jeg prøvet før, sammen med andre psykoterapeutiske metoder (somatic experiencing, tankefeltsterapi, meditation, krystalhealing og yoga), og erfaringen med EMDR er at det gør mirakler, men desværre kortvarigt.\nMen den EMDR jeg har prøvet før var ved en privatpraktiserende psykolog der var helt anderledes til stede; og selve EMDR'en var med en kuglepen, hvor jeg skulle følge den med øjnene i bestemte bevægelser mens hun kørte den rundt, eller rettere firkantet, i luften. Inden øjenøvelsen talte vi om de største traumer, med et langt, langt tilløb op til og anden psykoterapi/fysiske øvelser inden. På PTSD-klinikken foregår det ved at have elektroder i hænderne der vibrerer, først venstre og så højre, så venstre osv, mens der tales om traumet, og trods lidt intro blev traumerne taget op næsten med det samme. Der er jo en deadline.\nJeg kan mærke at jeg er i kampberedskab derude på klinikken. At jeg ikke føler mig set som andet end patient - altså at der fra start, med alle personer jeg igennem årene har mødt i psykiatrien de få gange jeg har været der, er et behandler-patient-forhold, i kliniske rammer. De bedste psykologer jeg har gået ved har styrket tilliden, selvværdet og værdigheden i mig ved at se et helt menneske; ved selv at være til stede.\nDet er så svært at forklare hvad der er anderledes. Hvad der gør psykiatrien så upersonlig, så drænende. Måske er det stress, for mange patienter og for lidt tid. Måske er det at terapien foregår i nye lokaler hver gang - lokaler hvor terapeuten også selv lige skal finde sig til rette.\nDen bedste psykolog jeg har gået ved, den samme som lavede EMDR, somatic experiencing og tankefeltsterapi, havde et trygt, fantasifuldt og inspirerende lokale og kontor, med potteplanter, bøger og kunst fra rundt om i verden. Selv venteværelset der blev delt med andre psykologer var behageligt. Miljøet føltes rart. På psykiatrisk/hospitalet siger det sig selv at det ikke kan være radikalt anderledes; at der er andre hensyn at tage.\nSelvfølgelig har regler på en klinik sin plads, og selv hvis terapeuterne derude havde fast lokale, ville de næppe få lov til at udsmykke det som de ville. TROR jeg, uden at ane det. De har regler, direktiver og konstant ændrende lovgivning at forholde sig til, samt en strøm af patienter. I det mindste er det traume-fokuseret behandling på PTSD-klinikken, altså at der er fokus på RODEN til traumet og ikke på diagnosen som sådan.\nMen man er ikke i tvivl om at det er en arbejdsplads man er på derude. At der er noget galt med én, og at man er på værkstedet for at fixe det. For at blive som behandlerne. For at blive 'normal'.\nSådan har det ikke føltes ved de bedste psykologer jeg har gået ved, som sådan. Psykologer og psykologistuderende, på behandlingsstederne Kvisten, CSM og ved privatpraktiserende. Det er svært at sætte ord på hvorfor, men jeg vil forsøge; på psykiatrisk føles det som om man er på en turistbus i fremmed land, med en guide der fortæller og forklarer. En guide som virker som om vedkommende har lyst til at være alle andre steder end her. I den bedste terapi har det føltes som om at terapeuten var en rejsekompagnon - en fremmed men en der ka lærer én noget, en der behandler en selv som ligeværdig. Sokratisk spørgende frem for undervisende, vel. Nogle har set en overlever komme ind af døren, og ikke kun et offer.\nMåske er det fordi psykiatrisk er mere uforudsigeligt. I dag blev mødet afbrudt da fysioterapeutens arbejdsalarm gik, og hun måtte løbe. Jeg så også andre ansatte løbe rundt på gangene, og de behandlere jeg har mødt virker altid stressede og overbebyrdede, samt på vagt overfor mig.\nEfter klinikbesøget i dag købte jeg ind og havde og har ikke overskud til en tur i Botanisk Have, som jeg ellers bor lige ved siden af. Vejret er ellers skønt, men jeg er dødtræt efter som altid anspændt og for lidt søvn.\nDerfor sidder jeg her og skriver, og det er rart. At gøre den indre dialog til ydre monolog. At høre tastaturtasterne kvække og brække. Men også at blive møgirriteret på Fyldepennen; Hvorfor må jeg ikke få et forfatternavn på hjemmesiden? Få mulighed for at dele tekster, således at jeg endelig, forhåbentlig, kan få konstruktiv kritik nok til at forsøge udgivelse igen? For FORNØJELSEN ved at lære af kritikken, for fornøjelsen ved at lægge relativt hårdt arbejde frem til skue, selv hvis det ikke læses af nogen. Og for fornøjelsen ved positive kommentarer selvfølgelig, for fodring af mit sultne ego (der dog bare bliver MERE sultent efter ros, men i det mindste føler man sig så levende), trods jeg afviser al ros med forskellige begrundelser - en udgivelse ville dog være et bevis, et håndgribeligt bevis, på at det ikke er 'noget for noget' eller høflighed eller smiger, men reelt. I dén henseende kan penge noget. Da jeg var ung og freestylerappede på gaden i Århus, altid fuld og skæv og/eller på svampe, dengang solgte jeg engang et digt jeg skrev på 2 min for 100 kr. til en fremmed på cafeen Under Masken. Og jeg har 2 gange læst digte op på Loeve's Vin- og bogcafe, og kan stadig huske applausen, klappene, og det søde smil på kvinden jeg var der én gang med, en veninde fra en støttegruppe. Klap fra folk, smilet og pengene stadfæstede oplevelsen af ikke at være komplet uduelig, en svulst på samfundet og en arbejdsopgave for systemet.\nEn socialrådgiver, der senere blev skilt og tog til Ukraine for at være sammen med sin elskerinde (inden Ukraines konflikt med Rusland), sagde engang at vedkommende nogle gange tænkte at alle vedkommendes borgere ville kunne komme ud af systemet og i gang med livet hvis kommunen oprettede et dating-program - jeg havde lige fortalt at jeg aldrig havde (og har) haft en kæreste. Jeg tror at socialrådgiveren ligesom mig så kærlighed som mening med livet; tosomheden.\nJeg havde besøg af min kloge og rare bostøtte i går, og til hende nævnte jeg at jeg godt kan relatere til prostituerede (der også næsten altid har været udsat for overgreb i barndommen, har jeg hørt) - at føle at meningen med livet er at man skal være et redskab for andre. Ubevidst (!) føler jeg næsten altid en frygt for at folk, alle, vil mig seksuelt. At jeg skal stå til rådighed for deres ønsker. Og derfor undgår jeg alle mennesker - det er IKKE bevidste tanker jeg gør mig, tværtimod tænker jeg at ingen vil have sex med en som mig, at jeg er for tyk, for grim, for dum, for ucharmerende, for underlig, for intens, for uintens, for hvid, for kedelig osv. Chokerende var det derfor at jeg på mine første dates nogensinde, vistnok i 2020 efter noget tid her på Fyldepennen, overhovedet ikke havde samme ubevidste frygt - eller rettere, de kvinder ville jeg GERNE stå til rådighed for, og alle dates var uden angst, uden tankemylder og uden PTSD-symptomer. Men det skulle ikke være nogen af dem; kemien var der ikke rigtig, i flere tilfælde fordi de så markant anderledes ud i levende live end på datingsider. Jeg er færdig med netdating for nu - næste date bliver forhåbentligt et venskab først, med venskabet som bærende kraft og ikke ønsket om en kæreste.\nMen ift. at føle frygt for at andre skal bruge mig som et redskab - det er f... frustrerende at Fyldepennen ikke tillader mig at udgive tekster, andet end her. Endnu. Jeg ansøgte om forfatternavn mandag d. 9 kl. 13.33, og mindes at min forrige profil herinde der blev slettet af redaktion uden advarsel eller forklaring desuden også blev blokeret fra at lægge billeder til dagbogsindlæggene (jeg skrev 20-25 dagbogsindlæg over ca. 2 år i alt, og ingen billeder var provokerende - til gengæld kritiserede jeg Fyldepennen, uden at nævne navne). Desuden har FP aldrig svaret på en eneste af mine mange henvendelser. Hvorfor disse sanktioner imod mig?\nHvis du, kære læser, ved hvorfor, hører jeg meget gerne fra dig. Har jeg, Ansu Orheim, tidligere brugernavn Prem, skrevet noget helt utilgiveligt der fortjener sanktioner? Eller har du selv prøvet at skrive til Fyldepennen, via deres hjælp-funktion, og fået svar?\nTak for at læse helt hertil og god weekend til dig, hvem end du er. Må resten af dagen i dag blive god for alle.\n(billede lavet af mig selv, Ansu Orheim. Er også på ig, med tekst)\nDagbogsindlægget Tidligt i seng om fredagen er publiceret 14/01-2022 14:08 af Ansu Orheim (Ansu).


Donuts med chokolade og jordbær - Nem opskrift - Mummum.dk\nForside / Opskrifter / Søde sager / Donuts med chokolade og jordbær\nDonuts med chokolade og jordbær\nNem og lækker opskrift på hjemmelavede donuts med chokolade og jordbær. De lækreste doughnuts, som er super nemme at lave selv.\nRør glasur sammen af flormelis, bagekakao og vand. Juster glasuren med mere flormelis eller mere vand. Den skal være forholdsvis tyk, så den ikke glider af dine donuts.\nVend dine donuts i glasur. Placer dem på et fad eller en bageplade med bagepapir.\nFordel tynde striber af chokolade over dine donuts. Det gøres nemt med en ske eller gaffel.\nPynt til sidst med friske jordbær.\nOpskrift på donuts med chokolade og jordbær\nHer får du opskriften på de lækreste donuts med chokolade og jordbær. De vil uden tvivl imponere enhver du serverer dem for. En luftig og lækker donut, som vi har toppet med chokoladeglasur, hvid chokolade og selvfølgelig friske, søde jordbær. Det er virkelig en lækker kombination, især med det friske jordbær på toppen, så det ikke bliver alt for sødt.\nHar du lavet donuts før selv? Det er faktisk slet ikke så svært. Selve dejen er blot en simpel gærdej, så der hvor det bliver lidt sværere, er i selve tilberedningen af dem. Her skal man nemlig fritere dem, men det er slet ikke så svært og farligt, som det lyder.\nLÆS OGSÅ: Havregrynsmedaljer med bærskum\nHjemmelavede donuts med chokolade\nSå hvis du vil prøve kræfter med hjemmelavede donuts, så anbefaler vi helt klart denne opskrift. Du kan selvfølgelig pynte med lige præcis det du har lyst til! Det er jo rigtig populært med donuts for tiden, så skal det være ekstra luksus, så kan du pynte med forskellige slags glasurer og pynt.\nVandAndetHvid chokoladeFlormelisSukkerVaniljesukkerHvedemelTørvarerKonservesRaps- eller solsikkeolieKølevarerMælkSmørÆgFrugtJordbærAmerikanskVegetariskForårSommer