Foredrag 2010 – 2016 – Søren Kierkegaard Selskabet\nHjem → Tidligere foredrag → Foredrag 2010 – 2016\n“The missing link. Kierkegaard, Løgstrup og Mellembestemmelsen”\nv/Bjørn Rabjerg, postdoc. på Systematisk Teologi, Institut for Kultur og Samfund, Aarhus Universitet.\nLøgstrups kritik af Kierkegaard har været yderst kontroversiel, lige fra den begyndte at tage form i slutningen af 1940’erne og frem til dens kulmination med udgivelsen af “Opgør med Kierkegaard” i 1968. Ofte fremstilles den som ensidig og tendentiøs eller slet og ret som forfejlet. Meget tyder imidlertid på, at Løgstrups kritik har en meget præcis adresse, nemlig den Kierkegaard-læsning, som han mødte i sin eksistentialistiske samtid, og denne “eksistentialistiske Kierkegaard” kommer dermed til at udgøre den mellembestemmelse, der kan binde Løgstrups kritik og Kierkegaards tænkning sammen.\n“‘Den gående’ – er jeg en dæmon eller noget guddommeligt? – om subjektivitet og teologi hos Kierkegaard”\nv/Anne Louise Nielsen, ph.d.-studerende.\nHer præsenteres en nylæsning af Søren Kierkegaards subjektivitetstænkning, nemlig i kraft af tankefiguren, ”Den gående”, som jeg viser som læsenøgle til Kierkegaards forfatterskab. Jeg spørger helt basalt, om Kierkegaard har en teologi og hvis ja, hvilken? Og hvordan spiller hans ”dobbeltreflekterede tænkning” med brug af pseudonymer ind her? Hvad er ”opløftelse” og ”fald” i denne tænkning, der er så stærkt præget af dynamik?\nI standsningens situation spørger Den gående rådvild sig selv om, hvad han overhovedet er – ikke ulig Kierkegaards elsker, Sokrates. På denne måde er den indre proces knyttet helt tæt sammen med den ydre gåen, og Kierkegaards særlige fortrin og modernitet ligger i at komme forunderligt nær vores oplevede virkelighed i sine beskrivelser af eksistensen, nemlig ved at lade den stå åben og uafsluttet. Derfor skal vi passe ekstremt på, hvordan vi spørger til Kierkegaards tænkning i vores præsentation af den, da den selv spørger til vores eksistens.\n“Afhængighedsforholdet mellem Abraham og Isak”\nv/Ettore Rocca, lektor i æstetik på arkitektskolen ved Università ”Mediterranea” di Reggio Calabria og adjungeret professor ved Søren Kierkegaard Forskningscenteret på Det Teologiske Fakultet, Københavns Universitet.\nForedraget tager udgangspunkt i Ettore Roccas seneste udgivelser på dansk (Kierkegaard, Gyldendal og, sammen med Peter Brandes, At se Abraham, Wunderbuch) og fokuserer på Frygt og Bæven. Kan Abraham virkelig tages som forbillede for det religiøse stadie? Eller er vi paradoksalt nok stadig i det etiskes rammer? Foredraget vil også inddrage nogle ikonografiske fremstillinger af Abraham og Isak, fra Tizian til Peter Brandes. Brandes fortæller en ny Frygt og Bæven ved at pege på afhængighedsforholdet mellem Abraham og Isak.\nv/Søren Gosvig Olesen, lektor, dr.phil.habil., Københavns Universitet ved Søren Kierkegaard\nForskningscenteret på Det Teologiske Fakultet, Københavns Universitet.\nI løbet af 2016 udsendes Søren Gosvig Olesens første bog La philosophie dans le texte i ny udgave, udvidet med 6 kapitler om Kierkegaard. Første udgave er fra 1982 og rundet af et fransk miljø med filosofisk højkonjunktur, hvor Derrida, Foucault, Lyotard, Deleuze og de andre var i fuld vigør. Motivet for at skrive den var en undren over, at dekonstruktionen og diskursanalysen havde helt andre helte end Kierkegaard. Typisk Nietzsche eller Heidegger. Skyldtes det, at Kierkegaard én gang var sat i bås af eksistentialismen? af kristendommen? af sprænglærd Kierkegaardforskning? Udfordringen var at løsrive Kierkegaard fra den slags fiksering. At vise Kierkegaards potentiale i forhold til det bestående, establishmentet, i sidste ende fra filosofiens tradition. At vise at hans kritik af Systemet aldrig kun er en kritik af et bestemt system, men systemkritik simpelthen. At Kierkegaards skrivemåde i det hele taget sætter spørgsmålstegn ved den måde, Filosofien er tekst på. Hvor La philosophie dans le texte i første udgave kan arbejde videre på et velkendt, dekonstruktivt forhold til traditionen, er sådan et forhold i dag mindre kendt. Til gengæld er Kierkegaardlæsningen også mindre fastlåst nu. Det gør det oplagt at vende stærkt tilbage. Sådan vil foredraget belyse nye muligheder for Kierkegaardlæsningen i dag.\n“Tidsskriftet Kierkegaardiana: En ny platform for nordiske Kierkegaardstudier”\nv/René Rosfort, ph.d. og lektor ved Søren Kierkegaard Forskningscenteret.\nSøren Kierkegaard Selskabets årbog Kierkegaardiana fungerede i over et halvt århundrede (fra 1955 til 2007) som en af de mest toneangivende udgivelseskanaler for studier i Kierkegaards værk og tænkning. Efter et lille årti uden udgivelser har Søren Kierkegaard Forskningscenteret i samarbejde med Søren Kierkegaard Selskabet genetableret Kierkegaardiana som et online, open-access og fagfællebedømt tidsskrift. Tidsskriftet vil udkomme to gange årligt (første nummer i oktober 2016) og har til formål at udgive videnskabelige artikler om Kierkegaards værk og tænkning på dansk, norsk og svensk. Foredraget vil præsentere tidsskriftet, herunder introducere til tidsskriftets hjemmeside og det digitale arkiv, forklare valget af open-access, tidsskriftets forhold til den traditionsrige årbog og ikke mindst de muligheder, som det digitale format åbner for.\ntorsdag, den 29. september 2016, kl. 19. 30:\nv/Ragni Linnet, lektor, Dr.phil.\ntorsdag, den 27. oktober 2016, kl. 19. 30:\nHenrik Jøker Bjerre: “Kierkegaards stemme”\nSøren Kierkegaards forfatterskab er præget af en usædvanligt stærk bevidsthed om forholdet mellem form og indhold. Foredraget vil undersøge dette forhold gennem en tese om Kierkegaards stemme: altid hans egen og alligevel fremmed. Til formålet inddrages blandt andet Mikhail Bakhtin og Mladen Dolar”.\ntorsdag, den 24. november 2016, kl. 19. 30:\nAnders Moe Rasmussen:\n“Den etiske teori i Enten-Eller med stadig henblik på Fichte”\nDen etiske teori som Assessor Wilhelm udvikler i anden halvbind af Enten-Eller bærer mange interessante lighedspunkter med Fichtes filosofi i særlig grad som den er udfoldet i hans skrift “Die Bestimmung des Menschen” fra 1800. I oplægget vil der blive trukket tråde hertil for en nærmere afklaring af det særlige ved Assessorens etik.\ntorsdag, den 26. januar 2017, kl. 19. 30:\nChristian Hjortkjær: ”Det diagnosticerede selv – mod en kierkegaardsk reformation”\nI oplægget foredragsholderen den tese, at vor tids diagnosesamfund er udtryk for en genindspilning af arvesyndslæren. Diagnosen tilbyder sig i dag som en forklaring på mine handlingers tilsyneladende nødvendighed: ”Det er diagnosen i mig, der handler for mig”. Spørgsmålet er imidlertid, om denne forklaring bliver en bortforklaring af selvet? Bliver den en undskyldning for ikke at leve op til den kierkegaardske opgave at forstå sig selv i eksistens? Bliver angst og fortvivlelse noget, vi skal helbredes fra? Og endelig: Kan vi bruge Kierkegaard til at reformere ’diagnoselæren’ i vor tid?\n”Kierkegaard og kærlighedens skikkelser”\nKierkegaard var lidenskabeligt optaget af kærlighed, og troen på kærligheden er et bærende fundament under hele hans forfatterskab.\nSom erotisk iagttager er han igen og igen vendt tilbage til at beskrive kærligheden i alle dens skikkelser for at få os til at genopdage det, vi er blevet så vant til, at vi helt er holdt op med at undre os over det. Foredraget vil kaste lys over flere af disse skikkelser såsom den ubevidste attrå, forelskelsen, den ægteskabelige kærlighed, venskabet, forældrekærligheden, selvkærligheden og næstekærligheden.\n”Jeg tager hende med til Historien” – Kierkegaards fortælling om Regine – og Regines egen historie\nv/ Joakim Garff\n”Du mit Hjertes Herskerinde”, kaldte Kierkegaard hengivent Regine, som han danner par med i filosofihistorien, skønt hun i virkelighedens verden var gift med Johan Frederik Schlegel i hen ved et halvt århundrede. Denne åbenlyse uorden skyldes en uudgrundelig tiltrækning mellem Søren og Regine. Efter deres dramatiske brud i 1841 mødes de påfaldende regelmæssigt inde i kirkernes kølige halvmørke, ude i de københavnske gader eller langs de høje, maleriske volde, hvor de ordløst passerer hinanden i nogle sitrende sekunder, hvis intensitet tilkendegiver, at platonisk kærlighed kan være vildere i sit væsen end den fuldbyrdede erotik. Regine har alle dage været noget af en gåde. Af hidtil ukendte breve fra hendes sit ophold i Dansk Vestindien fra 1855 til 1860 fremgår det, at hun ikke bare var en dekorativ porcelænsfigur uden noget indeni, men en kvinde af kød og blod, meninger og begæringer, fortielser og betroelser og i øvrigt næsten lige så anstændig som ustyrlig. Forelæsningen skildrer Regines forsøg på at være andet og mere end Kierkegaards litterære livsledsagerske – deriblandt at blive sig selv.\nJoakim Garff er lic.theol. og er lektor på Søren Kierkegaard Forskningscenteret; medredaktør af Søren Kierkegaards Skrifter. Har bl.a. udgivet SAK. Søren Aabye Kierkegaard. En Biografi (2000), der er oversat til en række sprog. Seneste større udgivelse er Regines gåde. Fortællingen om Kierkegaards forlovede og Schlegels hustru (2013).\n”Angst hos Kierkegaard og Lacan”\nv/ René Rasmussen\nKierkegaard er formentlig den, hvis forståelse er tættest på den franske psykoanalytiker Jacques Lacans ideer om angst. I begge tilfælde er der tale om angst for noget, men ikke for noget konkret (selvom Kierkegaard har en religiøs dimension involveret, som mangler i Lacans psykoanalyse). Lacan udtrykker det med en paradoksal vending som, at angsten ikke er uden objekt. For begge vedrører angsten desuden den kropslige nydelse (seksualitet).\nRené Rasmussen vil i sit oplæg fokusere på ligheder i opfattelsen af angsten, herunder inddrage Lacans bud på, hvorfor kvinder, som Kierkegaard understreger, er mere åbne for angsten end mænd.\nBemærk: Foredraget er flyttet fra den 30. april til den 23. april og foregår i lokale 1, Købmagergade 44 (i samme gård som Kældercafeen)\nv/ Gerhard Thonhauser\nI modsætning til den hævdvundne fordom, at Heidegger nægter at navngive sine kilder og især udelader at henvise til Kierkegaard i et tilstrækkelig omfang, viser en omfattende undersøgelse af Heideggers forfatterskab, at han faktisk nævner Kierkegaard endda forholdsvis ofte.\nI foredraget vil Gerhard Thonhauser præsentere resultatet af sin ph.d.-afhandling, i hvilken han har samlet samtlige passager sammen, hvor Heidegger udtaler sig om Kierkegaard. Med udgangspunkt i en receptionshistorisk analyse er det Gerhard Thonhausers hensigt at genoverveje Kierkegaards betydning for Heideggers forfatterskab.\n”Menneskets værdighed – Kierkegaard og den humanistiske tradition”\nv/ Iben Damgaard\n”Deri ligger nemlig et Menneskes evige Værdighed, at han kan faae Historie” erklærer Assessor Wilhelm i Enten-Eller. Og Kjerlighedens Gjerninger kredser om, hvordan og hvorfor værdighed melder sig som problem i menneskelige relationer, hvor det ene menneske “umenneskeligt” kan nægte slægtsskabet med det andet menneske. Foredraget vil undersøge spørgsmålet om menneskets værdighed i Kierkegaards etiske tænkning og diskutere, hvordan han reformulerer værdighedstænkningen i den humanistiske tradition fra Ciceros stoicisme til Pico della Mirandolas renæssancehumanisme og Kants oplysningstænkning.\nDe kliniske kategorier i psykoanalysen – neurose, psykose og perversion – beskriver almene former for handling og tænkning; de er først og fremmest eksistentialer snarere end diagnosticeringer af afvigelse og patologi. Således har psykoanalysen (Freud og Lacan) eksistensfilosofiske implikationer, der viser tilbage til bl.a. Kierkegaard. Det gælder ikke mindst begrebet den (store) Anden og begrebet angst. De kliniske former eller strukturer tænkes som mulige måder, hvorpå den enkelte kan være i forhold til den Anden og forsvare sig mod den angst, som forholdet til den Anden nødvendigvis afstedkommer.\nTesen for Kirsten Hyldgaards nuværende forskningsprojekt er, at tænkning overhovedet, dvs. som den foregår i videnskaben, filosofien eller kunsten, kan og skal beskrives som en ”forsvarsmekanisme”, et (umuligt) forsvar mod angst og mod det, der hos Lacan kaldes ”det reelle”.\n“At forstå sig selv i eksistens”\nHvad går Kierkegaards tænkning ud på? Går den overhovedet ud på at tænke? Hvis den drejer sig om at få læseren til selv at tænke, hvad er kravet til en sådan selv-tænkning? Et svar kunne være, at det er at forstå sig selv ’i eksistens’.\nUdtrykket henter Arne Grøn fra Afsluttende uvidenskabelig Efterskrift. Her hedder det: ”At forstaae sig selv i Existents var det græske Princip”. Og kort efter føjes til: ”At forstaae sig selv i Existents er ogsaa det christelige Princip”. Udtrykket angiver klart nok et omdrejningspunkt, men hvad betyder det: at forstå sig selv i eksistens?\nTorsdag den 26. november 2015 – AFLYST\nv/Henrik Jøker Bjerre\nSøren Kierkegaards forfatterskab er præget af en usædvanligt stærk bevidsthed om forholdet mellem form og indhold. Foredraget vil undersøge dette forhold gennem en tese om Kierkegaards stemme: altid hans egen og alligevel fremmed. Til formålet inddrages blandt andet Mikhail Bakhtin og Mladen Dolar.\nTorsdag den 26. november 2015 – istedet for foredraget v/Henrik Jøker Bjerre\n“Kant, Kierkegaard og det konkrete”\nKant og Kierkegaard er på mange måder væsensforskellige tænkere. Hvor Kants sprog og tænkning er formet af hans vedvarende interesse i sin tids naturvidenskabelige nybrud, er Kierkegaards tænkning derimod formet af hans poetiske sans og teologiske grundtanker. De deler dog en grundlæggende bekymring for tabet af det konkrete i tænkningen. Dette foredrag vil forsøge at indkredse den filosofiske betydningen af det konkrete hos de to tænkere ved at undersøge deres respektive forståelse af indbildningskraften. Afslutningsvist vil René Rosfort forsøge at argumentere for, at de to tænkere tilsammen kan hjælpe os frem til en afklaring af virkelighedens uundgåelige modsætningsforhold.\n“Slavoj Žižek og Kjerlighedens Gjerninger”\nv/Mads Peter Karlsen, Postdoc\nNæstekærlighedsbuddet er et centralt tema for den slovenske filosof Slavoj Žižek, der ud over Hegel og den franske psykoanalytiker Jacques Lacan også har ladet sig inspirere af Kierkegaard. I mit foredrag vil jeg se nærmere på Žižeks opfattelse af næstekærlighed, herunder hans overvejelser over Kjerlighedens Gjerninger, og forsøge at sætte denne opfattelse i forhold til Kierkegaards opfattelse af næstekærlighed.\n“Det skrøbelige sind: Kierkegaard, personbegreb og sindslidelse”\nv/René Rosfort, Postdoc\nSpørgsmålet om lidelsens mangeartede karakter og betydning(er) er et grundlæggende moment i Kierkegaards udforskning af det menneskelige sind.\nForedraget vil forsøge at artikulere dette spørgsmål i forhold til forskellige tilgange til personbegrebet i aktuel psykiatri. Foredraget vil med andre ord se på, hvordan Kierkegaards undersøgelse af sindslidelse kan bidrage til psykiatriens (til tider manglende) forståelse af, at det lidende menneske er en person?\n”Den balstyriske Kierkegaard”\nv/Peter Tudvad, Cand.mag., forfatter og debattør\nKierkegaard skiller vandene. Kierkegaard sætter sindene i kog. Kierkegaard efterlader ingen læser uanfægtet. En af dem, der både har ladet sig provokere og inspirere af Kierkegaard og af andres syn på ham, er Peter Tudvad. Han har nægtet at se ham som flanør og dandy, og han har insisteret på Kierkegaards godgørenhed og barmhjertighed, men også kaldt ham antisemit og fanatiker. Tudvad har skrevet en frit fabulerende roman om ham, Forbandelsen. Så hvad må man egentlig ifølge Tudvad? Hvem er Kierkegaard, og hvad kan vi bruge ham til i dag?\n”Inderlighed – et centralt, men dunkelt begreb i Kierkegaards tænkning”\nAnders Moe Rasmussen, lektor\n“At leve med Søren Kierkegaard”\nv/Sørine Gotfredsen, sognepræst, journalist og debattør\nSøren Kierkegaard kan ændre et menneskes syn på glæden, kærligheden, synden og troen. Og når man vil formidle videre til andre, hvad han kan betyde, synes det oplagt at tage udgangspunkt i sig selv, alt imens man prøver at finde balancen mellem den enkeltes skæbne og kristendom. Foredraget tager udgangspunkt i Sørine Gotfredsens personlige bog om Søren Kierkegaard.\nv/ Mads Peter Karlsen, Postdoc\nÆstetik, selvglæde og livskunst hos Kierkegaard\nv/ Søren Harnow Klausen, professor, dr. phil.\nSelv om Kierkegaards forståelse af den æstetiske eksistenssfære – og i de seneste årtier også hans egen æstetiske praksis – har været genstand for stor opmærksomhed, har der været begrænset fokus på hans æstetik i mere traditionel forstand, dvs. hans forståelse af det skønne og måden hvorpå det kan vække behag. Foredraget vil vise hvordan centrale æstetiske idealer fra den klassicistiske og den romantiske tradition kan genfindes i de forskellige eksistenssfærer. Specielt skal det vises hvordan Kierkegaard tolker glæden ved ens egen livsudfoldelse som en særlig form for æstetisk behag. Dette knytter an til et andet forholdsvis underbelyst aspekt af Kierkegaards tænkning, hans forståelse af lykke og livstilfredshed.\nNår ret skal være ret!\nv/ Stine Zink Kaasgaard, Ph.d.\nHavde han ret, Kierkegaard, i alt det meget, han talte om? Det synes, at vi altid (indirekte måske) stiller os selv det spørgsmål, når vi vender tilbage og beskæftiger os med hans tanker og hver gang vi tager dem op og vender dem i et bredere forum. Spørgsmålet, jeg gerne vil stille i denne anledning, er: hvad vil det sige at have ret, når retten stilles for ret; dvs. når det at have ret i sig selv bliver en tvivlsom sag? Og, i forlængelse heraf, hvad er det for en type formidling, der kan blive tale om i denne stilling imellem, når intet resultat efter sigende byder sig til? Kan man med andre ord formidle noget, der fordrer både tavshed og uafgjorthed – og i så fald, med hvilken ret?\nDr.theol., lektor Jakob Wolf\nPh.d. & sognepræst Søren K. Bruun\nLøgstrups kritik af Kierkegaard får flg. ord og overvejelser med af Jakob Wolf:\n“Har man giftet sig med sin Regine, er man blevet præst eller professor”, så kan man ikke samtidig være kristen. Det mente Kierkegaard ifølge Løgstrup. Hvis han har ret i det, må vi så ikke enten sige verden farvel og finde os et maryrium – og vel at mærke et, der ikke er fint i verdens øjne, fx at ofre sig for gadebørn i Bolivia duer ikke – eller forkaste Kierkegaards kristenopfattelse?\nDette er udgangspunkt for debatten imellem Wolf og Bruun, som ganske sikkert kaster andre overvejelser, spørgsmål og kommentarer af sig.\nJubilæums foredragsrække i foråret 2013:\nAt være sig selv en gåde – tilværelse, mulighed og valg\nSøren Kierkegaard taler til det moderne menneske med hele sin eksistentielle kredsen om det at være menneske. Foredragene sætter spot på dette.\nBemærk alle foredrag er kl. 17.00 i Vartov, Store Sal og er et samarbejde mellem Grundtvig-Akademiet og Søren Kierkegaard Selskabet\nEntré kr. 70,- pr. foredrag. Studerende kr. 40,-\nMedlemmer af Søren Kierkegaard Selskabet gratis.\nTorsdag den 28. Februar 2013 kl. 17.00\nKierkegaards betydning for mig!\nForedrag v/ Biskop Kjeld Holm.\nHvad var det, der fascinerede mig som tyveårig hos Søren Kierkegaard, og hvorfor har jeg aldrig lagt denne fascination fra mig sidenhen?\nTorsdag den 21. Marts 2013 kl. 17.00\nDet virkelige liv-en samtale mellem Grundtvig og Kierkegaard, som aldrig fandt sted.\nForedrag v/ Højskoleforstander Jørgen Carlsen.\nDet er en kendt sag, at de to store teologiske skikkelser i dansk guldalder Grundtvig og Kierkegaard ikke havde noget hjerteligt forhold til hinanden. Men måske har de mere til fælles end det, der adskiller dem. Først og fremmest var de enige om at fokusere på menneskers virkelige liv i frihed og ansvar, med alt hvad dette indebærer af modsætninger, problemer, dilemmaer og paradokser.\nTorsdag den 25. April 2013 kl. 17.00\nAt vælge sig selv?\nForedrag v/ Professor, Dr. Theol. Arne Grøn.\nEksistentialisme bliver ikke mindst forbundet med tanken om at vælge sig selv. Det er en tanke, som der synes at være både mulighed og nødvendighed i: Det er en opgave at vælge sig selv – samtidig med at vi gør det, hvad enten vi vil eller ej. Hvordan hænger det sammen? Måske er det værd at gå tanken kritisk efter i sømmene. Foredraget vil især se på Kierkegaards Enten – Eller og Sartres Væren og Intet.\nTorsdag den 30. maj 2013 kl. 17.00\nForedrag v/ Lektor, Ph.D. Lilian Munk Rösing.\nKierkegaards filosofi har i samspil med Jacques Lacans psykoanalyse haft afgørende indflydelse på aktuelle tænkere som Slavoj Zizek og Alain Badiou. Foredraget vil undersøge hvordan Kierkegaards kristne tænkning bliver oversat til aktuel kulturkritik.\nTorsdag den 26. september 2013 kl. 17.00\nTanken i livets gådefuldhed – Kierkegaard & Løgstrup\nForedrag v/ Adjunkt i Idéhistorie, Peter Aaboe Sørensen\nI vor sædvanlige omgang med verden er vi mestendels optaget af at undersøge, hvad verden er for at kunne frembringe en række veldefinerede forklaringer. Herved overses selve det, at verden overhovedet er, hvilket kalder på en mere omfattende forståelse. Foredragets hensigt er under inddragelse af Kierkegaard og Løgstrup at fremme en forståelse af tilværelsens uudgrundelige gådefuldhed.\nTorsdag den 31. oktober 2013 kl. 17.00\nForedrag v/ Ph.D & sognepræst, Kathrine Lilleør\nEt collageforedrag om tro, tvivl, fantasi og virkelighed, mulighed – og den nødvendige forførelse.\nTorsdag den 28. november kl. 17.00\nAltsaa: at staae ene – ved en Andens hjælp!\nForedrag v/ Lektor, lic. theol. Joakim Garff\nKierkegaards pædagogiske paradoks. I pædagogikkens historie indtager spørgsmålet om, hvordan man opdrager sin elev til sand selvstændighed, en fremskudt plads. Kierkegaard kendte problemet indefra og forsøgte at løse det ved at udvikle og praktisere en raffineret meddelelseskunst, der tilsigtede at afværge manipulation, men ikke undgik det bevidste bedrag.\n2-dages jubilæumskonference med betaling:\nArrangører: Grundtvig-Akademiet og Søren Kierkegaard Selskabet.\n”Tag et Bræk Middel” – en konference om kirkekampens virkningshistorie i det grundtvigske\n13:00 Kaffe/te, brød. Velkomst ved akademileder Birgitte Stoklund Larsen\n13:30 – 16:00 Scenen sættes. Kierkegaard og Grundtvig. Kierkegaards kritik af kirken v. professor, dr. theol. Niels Jørgen Cappelørn, Københavns Universitet. Grundtvigs svar v. lektor, ph.d. Anders Holm.\n16:00 Pause med kaffe/the + kage og frugt\n16:30 – 18:30 Kirkekampens virkningshistorie i 1800-tallet v/ sognepræst, cand.theol. Søren Jensen: Om Frederik Helveg – en samtidig teolog mellem Grundtvig og Kierkegaard og v/ domprovst, ph.d. Henrik Wigh-Poulsen: Om Jacob Knudsen og Kierkegaard.\n19:30 Sangligt indslag om Kierkegaard og Grundtvig v/ bl.a. sognepræst Søren Jensen. Efterfølgende samvær\nTirsdag den 5. marts\n8:30 Kaffe/te +boller\n9:00 – 11:00 Kirkekampens virkningshistorie i den grundtvigske verden i 1900-tallet – v/lic.theol. Kim Arne Petersen\n11:00 – 11:15 Pause med frugt\n11:15 – 13:00 Perspektiver for kirkekampens virkningshistorie i 2000-tallet – v/lektor Jørgen I. Jensen, Københavns Universitet.\n13:00 Afrunding, farvel og gå-hjem-sandwich\nTid: Mandag den 4.3.-tirsdag den 5.3. 2013\nSted: Vartov, Farvergade 27, København K.\nPris: 800 kr. – dækker foredrag og forplejning men ikke overnatning. Mod forevisning af gyldigt studiekort er prisen for studerende 400 kr.\nTilmelding: tilmelding@vartov.dk – senest den 18. februar 2013.\nSøndag d. 26. maj til lørdag d. 1. juni\nKierkegaard & Grundtvig – en uge om livsmodets fædre på Rødding Højskole\nSøndag d. 26. maj til lørdag d. 1. juni inviterer Søren Kierkegaard Selskabet og Grundtvigsk Forum til en uge med foredrag, filmaften mv. på Rødding Højskole.\nSe program, pris og tilmelding\nTyvesprog og tungetale – Refleksioner over menneskets sprogbrug hos Kierkegaard\nForedrag v/ Dorothea Glöckner, Sognepræst, Ph.d.\nI en dagbogoptegnelse fra 1854 nævner Kierkegaard begrebsparret tyvesprog og tungetale. Begge ord står for kommunikationsmåder, hvor begreberne reflekteres på omvendt vis. Mens det menneskelige tyvesprog hyklerisk mener ét og siger noget andet, rummer den kristne tungetale et nyt indhold.\nTyvesprogets fordrejning konfronteres med åndens tungetale. På denne måde følger begrebsomvendelse på begrebsomvendelse, indtil svimmelheden indfinder sig. Men derefter standses karrusellen. For jo mere Kierkegaard har tænkt over sagen, jo mere er det gået op for ham, at forvirringen ikke kun findes i Danmark, protestantismen eller i kristenheden. Tværtimod ligger forvirringen i selve menneskenaturen og i ét med det i det tyvesprog, som vi mennesker taler.\nI mit foredrag vil jeg udfolde begge begreber ved at tage udgangspunkt i nogle almene erfaringer. Hvem har ikke prøvet, at sige noget, som var anderledes ment, end den person, vi taler til, har opfattet det? Det sker så nemt, at vi taler forbi hinanden – men hvornår lykkes en samtale?\nForedrag v/ Søren Gosvig Olesen, lektor, mag.art., Dr.phil.habil.\nUd over de talrige pseudonymer, er der et par figurer, der taler i eget navn i Kierkegaards forfatterskab. Det er i ordets oprindelige forstand “autonymer”: Jesus og Sokrates. Men det er Kierkegaards autonymer, dvs. det er også i deres tilfælde Kierkegaard, der lægger ord og holdninger til rette.\nHan tager sig endda endnu større friheder med dem end med pseudonymerne. For hvor de enkelte pseudonymer forbliver relativt tro mod deres roller i forfatterskabet, der er autonymerne under konstant forandring. Deres roller skifter, og de er ofte lige ved at bytte roller med hinanden — og til slut også med Kierkegaard selv.\nMan skal være autentisk\nForedrag v/ Mathias Møl Dalsgaard, Cand.mag., Ph.d.\nMan skal være autentisk. Man skal ikke lyve for sig selv. Man skal sandt være sig selv. Det mener de fleste moderne mennesker. Og det mener Søren Kierkegaard. Men hvorfra kommer forestillingerne om det sande selv, og hvorfra kravet om at man skal være sand?\nI min nyligt udkomne afhandling Det protestantiske selv – Kravet om autenticitet i Kierkegaards tænkning undersøger jeg hvordan Kierkegaards begreb om selvets sandhed eller falskhed er bestemt af en særlig tradition: Den kristen-protestantiske. Samtidig har jeg i den også nyligt udkomne brevroman Du må ikke fortvivle – Breve til et moderne menneske forsøgt at vise hvad en kristen-protestantisk forestilling om autenticitet kunne have at sige til nutidige, ikke-kristne forestillinger om autenticitet eller om det at lykkes som menneske.\nJeg skal i mit foredrag forsøge at fremdrage nogle af bøgernes mest centrale pointer om Kierkegaard og autenticitet samt lægge op til en efterfølgende diskussion af disse emner.\nForedrag v/ Arne Grøn, Prof., Dr. theol.\nKierkegaards tekster kredser ofte om det afgørende øjeblik. Således også Frygt og Bæven: Abraham ”havde kæmpet med Tiden og bevaret Troen. Nu blev al Stridens Forfærdelse samlet i eet Øieblik,” siger Johannes de silentio i sin ”Lovtale over Abraham”.\nForestillingen om afgørelsens øjeblik har sat sit dybe præg på Kierkegaard-receptionen. Men hvordan er det afgørende øjeblik et afgørelsens øjeblik? Og hvordan forholder øjeblikket sig til den historie, som det skiller sig ud fra, men som også er øjeblikkets historie? Hvad sker der undervejs? Det er de spørgsmål, jeg i denne sammenhæng vil læse Frygt og Bæven med.\nMit foredrag vil fokusere på bevægelser, Johannes de silentio beskriver, og begreber, som – selv om de synes at befinde sig i margenen – er afgørende for, at han kan sige det, han gør: tid, syn og synlighed, forståelse, tavshed og kommunikation.\nTorsdag den 31. maj kl. 19.30\nKierkegaards død: Kierkegaard om døden\nForedrag v/ George Pattison, Prof., Ph.d.\nFra det biografiske synspunkt, kan Kierkgaards død, midt i kirkestormen, fortolkes som et slags martyrium, hvor han har offret sig selv på sin sags alter. I dette perspektiv, er hans livs ende også hans livs fuldendelse.\nIdéen om, at livets betydning findes i vores forhold til døden associeres i den moderne filosofi med Martin Heidegger og hans kategori ‘væren-hen-imod-døden’, som mange forskere mener stammer fra Heideggers læsning af Kierkegaard. Idéen har en vigtig historisk baggrund i den kristne tradition og i dens betoning af, at det kristne liv er en forberedelse til ‘den gode død’. En sådan død, ifølge denne tradition, er troens højeste vidnesbyrd. Alligevel, vil foredraget argumentere for, at Kierkegaards eget syn går i den modsatte retning.\nTil trods for, at Kierkegaard betoner fordringen, at man skal afdø fra livet, er hans dybeste indsigt, at det er livet som fortolker døden, og ikke omvendt. Betydningen af vores liv, bestemmes af selve livet, og ikke af den måde hvorpå vi dør. Døden, som biologisk nødvendighed, er et vilkår for et menneskeligt liv, men det giver ikke betydning til livet.\nOmstændighederne ved Kierkegaards egen død kan ikke undgå en vis tvetydighed. Den er hverken hans livs fuldendelse eller seglet på hans sidste handling. Om tendensen af hans tænkning gik mere i retning af en sekulariseret teologi, eller en mere katolsk opfattelse af det kristne liv, eller nihilismen à la Schopenhauer kan ikke afgøres af hans død, kun af fortolkningen af hans skrifter.\n“Til Sligt maa der en Ægtemand til’ – Forførerens Dagbog og Øjeblikkets konsekvenser”Foredrag v/ Henrike Fürstenberg, Ph.d., Christian-Albrechts-Universität zu Kiel\nJohannes Forføreren er den mest dæmoniske af karaktererne i Kierkegaards forfatterskab, en rendyrket æstetiker, der formår at holde både sine egne og det andet køns lidenskaber under forstandens beherskelse og kontrol. Punktum.\nI mit foredrag vil jeg sætte spørgsmålstegn ved dette punktum. Ud fra en nøjagtig og detaljeret tekstanalyse vil jeg prøve at efterspore nogle semantiske linjer i ”Forførerens Dagbog”, der underminerer dens overfladiske postulat om en suveræn æstetisk kontrolevne. Det er frem for alt emnet om moderskabet – et emne, der trækker sine spor igennem dagbogen og dog har kunnet skjule sig for forskningen –, som jeg vil undersøge for derved at vise, hvorledes Johannes selv farer vild i sin dialektik om kvindelig hengivelse og mandlig beherskelse.\nForedrag v/ Claudia Welz, Ph.d., Professor MSO, Det Teologiske Fakultet, Kbh. Uni.\nSamvittigheden er ens ‘indre vidne’, der registrerer alle tanker, følelser og afgørelser og forhindrer, at man uden videre kan glemme den viden, man har med (eller mod) sig selv. At blive anklaget og dømt af sin egen samvittighed kan være så smertefuldt, at man vil af med den uundvigelige viden, man har om sig selv. Man kan søge at overdøve eller ignorere samvittighedens ‘stemme’. Men dette betyder at bedrage sig selv om den erkendelse, man allerede har gjort om sig selv. Foredraget vil undersøge forskellige former for selvbedrag hos Kierkegaard og spørge, hvordan menneskets uforfalskede væremåde skal forstås. Hvad ligger der i talen om autenticitet, når mennesket er bestemt af skrøbelighed og en frihed, der kan gøre sig selv ufri?\nDannelse er ‘at fatte Uendeligheden i Uvidenhedens Form’\nForedrag v/ Finn Thorbjørn Hansen, Cand.mag., Ph.d., Universitetslektor DPU\nJeg vil i dette foredrag tage udgangspunkt i Kierkegaards livslange og også ambivalente kærlighedsforhold til Sokrates. I Kierkegaards stadielære placeres Sokrates på det ypperste eksistensstadie et menneske selv kan bestræbe sig på at nå – og det er ikke som æstetiker, ironiker, etiker eller som den religiøse i kristen forstand, men som Humorist. En særlig vibrerende grænseposition mellem “det Endelige og Uendelige, Timelige og Evige”, som Johannes Climacus kredser om, og som senere også filosoffer som Heidegger, Gadamer og Foucault tager op, når de vil bestemme, hvad de forstår ved eksistentiel dannelse eller ‘etisk selvomsorg’.\nFor interesserede kan jeg anbefale, at man inden da læser kapitel 1 og 3 i min Phd.-afhandling Det filosofiske liv – et dannelsesideal for eksistenspædagogikken (Hans Reitzel, 2003) og indledningen og kap. 1 i At stå i det åbne. Dannelse gennem filosofisk undren og nærvær (Hans Reitzel, 2010).\nFinn Thorbjørn Hansen er universitetslektor i vejledning med særlig henblik på filosofisk vejledning på Aarhus Universitet, Phd. i pædagogisk filosofi og cand.mag. i Idéhistorie og Æstetik & Kultur. Han har siden 2004 ledet DPUs efteruddannelser i filosofisk vejledning og været formand for Dansk Selskab for Filosofisk Praksis fra 2002-2010. Hans forskningsområde er ‘undringens fænomenologi’ og den eksistentielle dimension i højere uddannelser og professionsudvikling (www.dpu.dk/om/fth)\nKierkegaards mellemværende og udestående med dannelsestænkning og dannelseskultur\nDebataften v/ Forskningslektor, Lic.theol. Joakim Garff og Forfatter, Ph.d. Hermann Schmid\nSkønt det ofte nok er blevet gentaget, at Kierkegaard kun lader sig forstå på baggrund af sin samtid, dannelseskulturens glansperiode, har det længe været påfaldende upåagtet, at dannelse udgør et omfattende og problemfyldt tema i hans vidtstrakte forfatterskab, det pseudonyme såvel som det opbyggelige. Adskillige af hans værker har et umiskendeligt mellemværende med den klassiske dannelsesroman (- tænk blot på forholdet mellem den modne, panoptiske fortæller og den uafklarede yngling i Gjentagelsen), men også en række eksistentielle nøglebegreber som »Vorden«, »Stræben«, »Tilblivelse«, »Udvikling« og »Opdragelse« er typiske dannelsestermer. Kierkegaards polemiske udestående med dannelseskulturen, kulminerende i den herostratisk berømte kirkekamp, lader sig i nogen grad biografisk begrunde, men skyldes dog først og fremmest den tiltagende uforsonlighed, hvormed han opfatter forholdet mellem kristendom og kultur.\nMed udgangspunkt i dannelsesteoretikere som Wilhelm V. Humboldt, Goethe, Kant og Schiller vil Hermann Schmid og Joakim Garff debattere rækkevidden og rimeligheden i den dannelseskritik, som en af de mest dannede blandt kristenhedens foragtere fremsatte for mere end 150 år siden.\nDen andens blik: Kierkegaard og narrativ identitet\nForedrag v/ Brian Söderquist, Lektor, Ph.d.\nForedraget sætter fokus på Kierkegaards forståelse af forholdet mellem fiktion og det selvbiografiske narrativ. I hvor høj grad kan selvet siges at være en fiktiv skabelse og hvorledes bidrager den andens blik i denne selvfremstilling?\nKierkegaard ud i den blå dimension – Om at arbejde med stemningsdiagrammer og dæmoniske tilstande\nForedrag v/ Mette Mejlhede, Adm. Dir. Copenhagen Coaching Center & Kim Gørtz, Ph.d. og Seniorkonsulent, Center for Erhvervs- og Ledelsesfilosofi.\nDet er efterhånden alment kendt, at man kan bruge Kierkegaards tanker; anvende hans filosofi & teologi og i det hele taget lade sig inspirere af hans forfatterskab, i forhold til sig selv, sit eget liv, omverden og sine medmennesker. At omsætte Kierkegaard i forhold til erhvervsmæssige sammenhænge er imidlertid relativt nyt. Selvom omsætteligheden af hans tænkning, m.m. er blevet gjort bl.a. ift. ledelse, samtalekunst og etiske refleksioner og praktisk adfærd, er det vores ambition i dette indlæg at vise nogle nye facetter af applikationen af Kierkegaard. Vi vil med andre ord invitere deltagerne i selskabet med ind i det vi mener Kierkegaard forstår som: ”Trodsighedens fortvivlelse”. Med andre ord vil vi skildre nogle dæmoniske billeder og træk til et stemningsdiagram, hvori en række konkrete, følelsesmæssige dynamikker kommer til udtryk. Du vil som deltager blive aktiveret til at skulle forholde dig til, mener vi, væsentlige passager i ”Sygdommen til døden”, og samtidig være med til at danne grunden for et bedre erhvervsfilosofisk arbejdsmiljø indenfor rammerne af det moderne eksistensdrama.\nForedrag v/ Niels Grønkjær, Valgmenighedspræst, dr.theol.\nMed baggrund i den apostolske trosbekendelse, Hegel, Heidegger og Vattimo argumenterer foredraget for at kristendommens Gud er en levende treenig Gud som i sig selv er bevægelig, og som gennem sin inkarnation har svækket sin magt. Denne Gud er ikke den metafysiske, uforanderligt eksisterende Gud. Foredraget vil indeholde nogle bemærkninger til Kierkegaards skrifter.\nSøren Kierkegaard og den italienske retsfilosof Giorgio Agamben.\nForedrag v/ Leif Bork Hansen, Sognepræst\nGiorgio Agamben hører til en af de betydeligste filosoffer i dag i europæisk tænkning. Det er bemærkelsesværdigt, at han i sin beskæftigelse med det retsløse, det nøgne menneske – på baggrund af hvad der skete i koncentrationslejren Auschwitz – knytter ved Kierkegaards opfattelse af den enkelte som undtagelsen, den ekstraordinære.\nTorsdag den 29. september kl. 19.30 AFLYST! pga. sygdom.\nInd-bildning: Fantasiens re-figurationer ud fra Indøvelse i Christendom\nForedrag v/ Caludia Welch, Prof. MSO, ph.d., dr.habil.\nDet tyske ord Einbildung, på dansk indbildning, har flere konnotationer: det at danne sig et billede (og evt. at bilde sig noget ind) og det at blive dannet ifølge et billede. Med udgangspunkt i Indøvelse i Christendom (1850) diskuteres fantasiens re-figurationer. Spørgsmålet er, hvordan ”ydre” æstetiske billeders indtryk eller ”indre” mentale forestillings- eller erindringsbilleder får omdannende betydning for et menneskes identitet.\nForedraget vil fokusere på billeddannelsens, billedbetragtningens og billedtilblivelsens hermeneutik og pragmatik, dvs. på den eksistentielle bevægelse fra betragtning til handling og fra forbillede til efterlignelse.\nEn række teologiske spørgsmål rejser sig i og i omegnen af den kierkegaardske tekst. Hvad vil det sige at være skabt som Guds billede (imago Dei) og at være på vej til at selv blive til Kristi billede? Hvad vil det sige at ligne Kristus i efterfølgelsen (imitatio Christi)? Og hvad vil det sige at se det usynlige med troens øjne (troens autopsi eller selvsyn)?\nTorsdag den 27. oktober kl. 19.30 AFLYST! pga. sygdom.\nHegel – Kierkegaard – tur-retur\nForedrag v/ Jørgen Carlsen, Forstander ved Testrup Højskole, mag.art. i idéhistorie og medlem af Det Etiske Råd.\nDen tyske filosof G.W.F. Hegel er mestertænkeren over dem alle i første halvdel af 1800-tallet. Han fyldte så meget, at han praktisk talt ikke var til at komme uden om. I Tyskland blev han efter sin død i 1831 udsat for snævre overhalinger inden- og udenom til venstre eller højre, hans tænkning blev vendt på vrangen eller på hovedet eller stillet på benene.\nI Danmark var hans skæbne anderledes. Her blev Hegels system udsat for en filosofisk sabotageaktion, der fik kolossen til at ryste på sine lerfødder. Hovedmanden var selvfølgelig Søren Kierkegaard, men andre sekunderede ham, bl.a. Grundtvig.\nSpørgsmålet er, hvordan Hegel mon ville have svaret på Kierkegaards kritik, hvis han havde haft mulighed for det. En ting er temmelig sikker: han ville næppe have overgivet sig betingelsesløst og pænt sagt ”Undskyld, jeg tog fejl!” Det kunne jeg godt tænke mig at fundere lidt over.\nForedrag v/ Steffen Støvring, tidl. seminarielektor og studenterpræst\nMan kan finde mange lighedspunkter mellem disse to giganter. Begge søgte de nærværet under alle forhold. Begge var villige til den yderste ensomhed. Begge underlagde sig kompromisløst en impuls, der var større end dem selv. Og også i detaljen er der mange lighedspunkter.\nAlligevel er det at gå fra læsning af Nietzsche til læsning af Kierkegaard som et bevæge sig fra én verden til en anden, en helt anderledes. Og man presses til at vælge. Men måske kan man blive grundlæggende inspireret af dem begge.\nSteffen Støvring, som er tidligere seminarielektor og studenterpræst (og Nietzsche-ekspert) introducerer Nietzsches hovedtanker og forsøger en sammenligning med Kierkegaards.\nLévinas som korrektiv til Kierkegaard\nForedrag v/ Professor emeritus, dr. theol. et phil. Peter Kemp\nSøren Kierkegaard og Emmanuel Lévinas er begge subjektivitetstænkere, men de tænker subjektets forhold til fællesskabet forskelligt og dermed også forholdet til guddommelig transcendens forskelligt. Ikke desto mindre kan Lévinas’ kritik af Kierkegaard læses som et korrektiv til ham uden at forskellen udviskes.\nForedrag v/ Cand.theol et Ph.d. Studenterpræst Birgitte Kvist Poulsen\nMenneskets forhold til det evige, det uendelige, står centralt i både Kierkegaards og Hegels tænkning. Foredraget tager udgangspunkt i de to tænkeres menneskesyn og herunder forholdet mellem gudbilledlighed og synd. Der er oplagte ligheder imellem dem, men naturligvis er der også forskelle. Lighederne finder vi bl.a. i overbevisningen om, at tvetydigheden eller dobbeltheden er karakteristisk for den menneskelige eksistens. Hvad vi stiller op med dette vilkår, hvordan vi lever i og med dobbelthederne, tolkes dog forskelligt. Og det har i sidste ende at gøre med deres opfattelse af forholdet mellem det jordiske og det evige.\nSynden – mellem Kierkegaard og Bonhoeffer\nForedrag v/ Professor, dr. theol. Kirsten Busch Nielsen\nSom de fleste i sin generation betragtede den tyske Dietrich Bonhoeffer (1906-1945) Søren Kierkegaard som en afgørende del af sin teologiske bagage. Særligt i menneskesynet og frelsesforståelsen fandt Bonhoeffer arven fra Kierkegaard forpligtende, mens han nærmest brysk undsagde Kierkegaards efter hans mening mangelfulde syn på socialitet og kirke. Foredraget skitserer systematisk Bonhoeffers forhold til Kierkegaard (et tema, som mange erklærer deres interesse for, men som kun få for alvor har taget fat på) og fokuserer dernæst på syndsforståelsen som et af de perspektivrige teologiske mellemværender mellem Kierkegaard og Bonhoeffer.\nTorsdag den 22. april kl. 19.30 (Bemærk dato og form!) – udskudt til efteråret pga. sygdom\nDebataften v/Lektor, Prodekan Troels Nørager & Adjunkt Iben Damgaard – Begge fra Århus Universitet\nSøren Kierkegaards værk Frygt og Bæven er én lang ode til Abraham som troens fader. Det er også en fornem opvisning i Kierkegaards fortællerkunst og hans evne til at genfortælle de bibelske beretninger på en måde, der gør dem både nærværende og provokerende. I Frygt og Bæven præsenteres vi for Troens Ridder, Suspensionen af det Ethiske og Tavshedens Tale. Men måske møder vi også irrationalisme, fundamentalisme og mangel på argumentation i værket?\nVi lader lektor og prodekan ved Århus Universitet, Troels Nørager og adjunkt, Århus Universitet, Iben Damgaard diskutere skriftet og hinandens synspunkter på det og glæder os også til en livlig debat med tilhørerne ved dette arrangement.\nFilosofisk konstruktivisme i Kierkegaards skabelsesmetafysik og i Ricœurs filosofiske hermeneutik\nForedrag v/ Lektor Carsten Pallesen – Teologisk Fakultet, Københavns Universitet I Philososphiske Smuler tegnes omridset af en konstruktivistisk erkendelsesteori med udgangspunkt i ’Øjeblikket’ som et absolut faktum og som evighedens tilblivelse. Med konstruktivisme tænkes her på en teori der hævder, at det sande er erkendeligt for så vidt som, det er skabt. Erkendelsen af det virkelige som fornuftigt beror på, at Gud selv har frembragt virkeligheden. Det samme gælder, ifølge Ricoeur, i en modificeret, endelig og brudt form om den menneskelige erkendelse. Han hævder også, at den menneskelige væren kendes ad omvejen over fremmedgjorte objektiverede tegn, der vidner om en underliggende værensanstrengelse. Det er denne ’poly-tetiske’ refleksionsteori forstået som en ontologisk, antropologisk og teologisk grundfigur, som er baggrunden for foredraget, og som jeg har fremdraget i min Ricœur afhandling, Handlen og væren.\nTil grund for debatten ligger Troels Nøragers Taking a Leave of Abraham, Aarhus Universitetsforlag og Iben Damgaards At lege fremmed med det kendte, Anis. Begge bøger udkom i 2008.\nHvorfor jeg foretrækker Grundtvig!\nForedrag v/ Kirkeminister, Cand.jur., tidl. Vicepolitimester Birthe Rønn Hornbech\nPræstedatteren Birthe Rønn gik ikke i sin fars fodspor men læste i stedet for jura og sluttede sin karriere inden for politiet som vicepolitimester. Men hendes kirkelige og teologiske interesser har aldrig fornægtet sig.\nHun er skattet og flittig foredragsholder, og hun har i mange år som formand for kirkeudvalget i Folketinget kunnet bide dem i haserne, som efter hendes mening trængte til det.\nI de sidste par år som kirkeminister er det hende selv, som har stået for skud. Men det har ikke svækket hendes brændende interesse for teologi og folkelighed.\nStadier på antisemitismens vej – Søren Kierkegaard og jøderne\nForedrag v/ Forfatter Peter Tudvad\n»Kierkegaard er ikke alene Danmarks største Geni«, skrev en kronikør i National-Socialisten i februar 1940, »hans Skrifter indeholder tillige de fortræffeligste Anvisninger til det danske Folks Frigørelse fra den jødiske Aand, der mere og mere har taget Overhaand i Danmark, og som han ansaa sig for kaldet af Forsynet til at bekæmpe.«\nSelv om det nazistiske ugeblad skærpede Kierkegaards antisemitisme og overdrev dens proportioner, så var det ikke uden belæg i hans skrifter. Her kunne han både skrive om jødernes særlige »Forkjerlighed for Penge« og skælde en redaktør ud som »Jøde-Dreng«, mens kun døden – som ubønhørlig ågerkarl – var »værre end den blodtørstigste Jøde«.\nMen var det blot en lidet stoisk filosof, der her gav sin personlige krænkelse luft i nogle få udfald? Var det bare samtidens almindelige antisemitisme, der ytrede sig i Kierkegaards ord? Eller var det også en teolog, der i jødedommen havde fundet en kærkommen allegori over alt ukristelighedens væsen?\nDisse og mange andre relaterede spørgsmål forsøger Peter Tudvad at give svar på i foredraget og i sin nye bog, Stadier på antisemitismens vej – Søren Kierkegaard og jøderne (udgives på Rosinante den 9. nov. 2010).


PROFIL – Kratholmskolen\nI dette skriv vil vi gerne fortælle dig om den store tanke, der står bag Kratholmskolen.\nDin garanti for en god skole\nDit barn er ikke kun elev\nI undervisningen hører dit barn om de teorier, der beskriver universets tilblivelse som en tilfældig hændelse. Men vi præsenterer også dit barn for den teori, at alt er skabt af Gud. Det er nemlig vores bedste bud.\nSkabelse eller ej? Det er et spørgsmål om tro. Vi ser ethvert menneske som skabt og villet af Gud. Derfor er alle mennesker også lige meget værd – uendelig meget værd.\nHvad betyder det for dit barns skolegang? Det betyder, at vi respekterer dit barn med den personlighed og de evner, dit barn har. Vi ser børn som personligheder og ikke som en grå masse af elever. Vi føler ansvar for det enkelte barn, over for dig som forælder, over for os selv som skole og over for Gud som skaber. Vi tror, at der i det enkelte barn er store skatte, som det er vores ansvar at tage vare på og hente frem i lyset sammen med dig som forælder.\nVi forveksler ikke det at se på det enkelte barn som individ med individualisme. Ethvert barn bør kunne regne med andres accept og selv lære at acceptere andre og indgå i en større sammenhæng. Vi tilslutter os den gyldne regel, som siger: “Vær mod andre, som du selv ønsker, at andre skal være mod dig”.\nVi tror på det gode i barnet, men vi ved også, at børn ikke er engle hele tiden. Vi vil dyrke de gode sider i barnet og luge ud i ukrudtet. På Kratholmskolen går dit barn på en skole, hvor alt ikke er lige godt eller lige skidt. Vi vover både at sige til og at sige fra. Vi har en holdning.\nDet skader ikke at kende retningen\nEgentlig er det vel kun Gud, der kan bedømme, hvad der er godt, og hvad der er skidt. Vi tror, at Gud gennem Bibelen lærer os at kende forskel på godt og ondt, og det forholder vi os til. Vi ser Bibelen som en slags brugsvejledning til livet. Den er givet os af livets skaber, for at vi skal få det bedste ud af livet og have evigt liv. Vi ser ikke Bibelen som en lovbog, men snarere som et kompas, der viser retningen, uden at det dikterer hver enkelt manøvre.\nDit barn er dit – ikke vores. Selvom skolen er vigtig, kan og skal den aldrig erstatte far eller mor.\nI skoletiden træffer vi en række valg på dine og dit barns vegne. Det er derfor, skolevalget er så vigtigt, og det handler mere end noget andet om tillid.\nVi tror, det styrker din tillid til os, at vi løbende overvejer, hvad der er bedst for dit barn. Vi er hverken skråsikre eller fejlfrie, men vi er ikke i tvivl om retningen, fordi der bag Kratholmskolen står en stor tanke, der har vist sig at kunne bære.\nDu er velkommen til at kontakte skoleleder Bent Møller for yderligere oplysninger:\nTlf. 65 96 22 69


Har du brug for sparring, inspiration, kolleger, og at bruge dine kompetencer til noget – så er vi sikre på, at jobsøgningsnetværket Powerjobsøgerne er noget for dig. Er du nysgerrig, så mød op den 29. april og vær med lige fra start – hvis du synes det er noget for dig, ellers bruger du bare dagen til en inspirationsdag.\nAdressen er Kirkebjerg Allé 90, 2605 Brøndbyvester – vi har fået sponsoreret vores lokaler af virksomheden DEKRA Vi har fået et godt samarbejde med jobcentret, som vil henvise til os – men det vil til enhver tid være frivilligt om du vil deltage.\nSe dagens program: Kl.09.15 Indtjekning, kaffe og brød. Kl.09.45 Velkomst og Præsentation af dagens program v/Stifter af Powerjobsøgerne Malene Gregaard Wilsly Kl.10.00 Velkommen til Brøndby kommune v/Borgmester Kent Max Magelund.\nKl.10.15 Kaffepause Powerjobsøgere fra andre afdelinger er tilstede og der er mulighed for sparring.\nKl.10.30 Foredrag ”Vejen til drømmejobbet ” v/Stifter af Powerjobsøgerne Malene Gregaard Wilsly. I dette oplæg fortæller Malene om dengang hun mistede jobbet, de faser hun gik igennem, og hvordan hun fandt vejen til drømmejobbet. Det er et motiverende oplæg med værktøjer til at finde ud af, hvordan du går målrettet efter det du brænder for og har talent for.\nKl. 11.15 Kaffepause Powerjobsøgere fra andre afdelinger er tilstede og der er mulighed for sparring.\nKl.11.30 Foredrag ”Brug LinkedIn i din jobsøgning” v/Thorleif Trust Gotved. LinkedIn er et vigtigt værktøj i jobsøgningen – Thorleif fortæller på en underholdende måde om brugen af dette medie i jobsøgningen.\nKl.12.30- 13.00 Afslutning med friskbrygget kaffe, sparring og mulighed for tilmelding til netværket.\nHusk at tilmelde dig på kontakt@pwjs.dk hvis du vil med den 29. april 😊 Det er ganske gratis😊


Oprørte studenter klar med kampagne: - Det er en sommer, vi aldrig får igen | TV2 ØSTJYLLAND\nOprørte studenter klar med kampagne: - Det er en sommer, vi aldrig får igen\nStor frustration over uvished om studentertid blandt 3.G'ere.\nVIDEO: Studenter har søsat en landsdækkende kampagne ved navn "Red vores studentertid!" for at råbe politikerne op.\n11. maj 2020, kl. 18:55\n- Vi vil gerne give ungdommen stemme i den her debat. Efterskoleeleverne er kommet tilbage, fordi de har råbt op, og nu er det vores tur til at råbe op og sige, at vi stadigvæk er her, og at vi også betyder noget.\nPolitiet advarer mod fællesbøn efter episode i Gellerup - kan overtræde forsamlingsforbuddet\nSådan lyder det fra 20-årige Mark Caton fra 3.U på Risskov Gymnasium, efter at Sundheds- og Ældreministeriet mandag har meldt ud, at det tidligst fra 8. juni vil blive tilladt at samles flere end 10 personer.\nMark Caton har sammen med en gruppe andre 3.G'ere startet en (online)kampagne for at prøve at få politikerne til at give en klar melding i forhold til studentertiden.\nVIDEO: Det er langt fra sikkert at afgangseleverne i år kan fejre deres studentertid på traditionelvis, som det blev gjort her i juli 2019.\nKan studenterne få lov til at køre i studentervogn? Kan de holde gilde? Kan de holde dimission og galla? Spørgsmålene er mange.\nquote Det er en sommer, vi aldrig får igen. Det er ikke som en ferie. Italien er der stadig til næste sommer, men til næste sommer er jeg ikke længere 3.G'er.\nMark Caton, elev i 3.U på Risskov Gymnasium\n- Vi ønsker os en studentertid, der kan minde mest muligt om andres. Vi håber på, at vi kan få lov at lave studenterkørsel og fejre, at vi er blevet studenter på skolen sammen med vores forældre, som vi har glædet sig til i mange år, siger Mark Caton til TV2 ØSTJYLLAND og fortsætter:\n- Det er en sommer, vi aldrig får igen. Det er ikke som en ferie. Italien er der stadig til næste sommer, men til næste sommer er jeg ikke længere 3.G'er. Der kommer det til at se fuldstændig anderledes ud.\nEndnu ingen aflysninger\nIfølge Mark Caton og co. er det "enormt træls", at studenterne ikke kan få den klarhed over deres situation, som mange andre dele af samfundet har fået.\nPå trods af uvisheden er studenterne meget fastsatte på at komme ud at køre, lyder det fra direktør i lejstudentervogn.dk, Frederik Bossow Angel.\nButikschef jubler over åbning efter to lange måneder\n- Vi har ikke fået nogle aflysninger endnu. Rigtig mange frustrerede studenter har ringet til os og spurgt om vi ved noget. Det eneste svar, vi kan give dem, er, at vi nok skal køre dem, og hvis vi ikke kan køre dem nu, så kører vi dem på et andet, siger han til TV2 ØSTJYLLAND.\nFrederik Bossow Angel fra lejstudentervogn.dk står klar med åbne arme, hvis studenterne får lov til at køre den klassiske vogntur i år. Foto: Jesper Fonvig\nVillig til karantæne\nHan har 18 studentervogne stående klar, og mange klasser har allerede afleveret deres ruteplaner.\n- Alle, der har bestilt en studentervogn, vil selvfølgelig ud at køre - det er det, de har arbejdet for i tre år. De går gerne i 14 dages karantæne bagefter, hvis det er det, det kræver, lyder det fra Frederik Bossow Angel.\nHvis man vil vide mere om den kampagne, som blandt andre Mark Caton har været med til at udarbejde, kan man besøge facebooksiden Red vores studentertid!\nMark Caton er medlem af hovedbestyrelsen i Radikale Ungdom, men han understreger, at kampagnen for studenterne ikke er partipolitisk.\nTeateroptræden for plejehjemsbeboere: - Det trængte vi til\nLA vil have gang i festen\nFlere folketingspartier har talt for, at studenter burde kunne færdiggøre deres tre år lange forløb på omtrent normal vis.\nRadikale Venstre har foreslået at ændre forsamlingsforbuddet fra 10 til 25, mens Nye Borgerlige eksplicit har meldt ud, at man gerne ser elevtraditioner som studenterkørsel genindført, såfremt det kan gøres på sundhedmæssig forsvarlig vis.\nLokalformand i Liberal Alliance Horsens, Mads Pihlmann Kristensen, mener, at man sagtens kan gennemføre den traditionelle studenterkørsel. Under alle omstændigheder efterlyser han, at man snart melder noget ud.\n- Nu har vi længe haft styr på smittekurverne, og selvom der er en smittefare, så er jeg ret sikker på, at de studerende godt ville kunne finde ud af det. Der vil selvfølgelig være en smitterisiko, men alt tyder på, at sundhedsvæsnet godt ville kunne følge med, selvom der var en lille stigning, siger han til TV2 ØSTJYLLAND.\nAnders Winnerskjold (S) mener, at hensynet til de sårbare og samfundsøkonomien kommer i første række.\nMedlem af børne- og ungeudvalget i Aarhus Kommune Anders Winnerskjold (S) kan godt forstå frustrationen og uvisheden blandt de unge mennesker.\nHan håber også, at studenterne kan få deres studenterkørsel, men er det bare ikke helt så ligetil, lyder det.\n- Jeg har selv to søstre i 3.G, der lige nu er meget frustrerede, men det er ikke for sjov det her. Det er vigtigt at undgå, at smittetrykket stiger igen. Vi skal passe på vores sårbare samtidig med, at hjulene og økonomien skal i gang igen. Det er førsteprioritet lige nu, siger han til TV2 ØSTJYLLAND.\nTiden vil vise, hvilken skæbne der vil overgå årets 3.G'ere.


Forsiden | WasteTech (PRO)\nDansk Affaldsforening: »Umuligt« at holde gebyrstigning til 55 kroner\nNår forligskredsen i Folketinget forhandler om, hvordan affaldsgebyrerne kan nøjes med at stige med de famøse 55 kr, så bør det gøres på en gennemsigtig og fair måde. Derfor har vi udviklet to værktøjer, der kan øge forståelsen af affaldsgebyrerne, skriver Karoline Sommer og Niels Remtoft.\nSynspunkt af Niels Remtoft og Karoline Sommer\nSynspunkt af Carsten Borch\nKritik: Bål med flodskarn og andet hav-affald brænder ved diger i dagevis\nAalborg Portland tjener millioner på at brænde tørret spildevandsslam\nSupermarkedskæde åbner et klima-laboratorie i Aarhus\nDAKOFA hybrid-seminar: Producentansvaret for emballage i Danmark - status for implementering\nWebinar med DAKOFA: Afgifter og tilskud i et klima- og genanvendelsesperspektiv - rammer for affaldshåndtering\nDanmark og hele EU står i en akut situation, hvor vi skal frigøre os for afhængigheden af russisk gas og fossile brændsler. Derfor opfordrer ARCs Jacob H. Simonsen Folketinget til at gentænke den politiske aftale fra 2020, som vil nedlægge 30% af affaldsenergikapaciteten.\nStigende efterspørgsel, faldende udbud og tiltagende logistikproblemer sætter adgangen til forbrændingsegnet RDF under pres. Ifølge Geminor vil den øgede kamp om importaffaldet sandsynligvis resultere i anlæg, der må gå vinteren tomhændet i møde.\n1.Se listen: Disse anlæg importerer mest affald til forbrænding\n2.Kampen er gået ind om genbrug ved take away: Vi har mødt den schweiziske løsning i København\n3.Fra luftkrig til skraldespande: Radarteknologi skal gøre affaldssensorer mere robuste\n4.Danmarks skjulte affaldsforbrænding går under radaren\n5.Ugens skrald: Affaldsanlæg truer med lukning som følge af forslag om CO2-skat\nAlliance to End Plastic Waste igangsætter konkurrence med præmie på 21 millioner kroner\nFinn Langgaard skrev 12. maj kl. 10:31\nDirekte genbrug er sund fornuft - og i sparetider vil grænsen for genbrug flytte sig, så mere bliver accepteret som egnet til fortsat brug. MEN man kan kun tage flere ting ind i sin bolig i en kortere periode. Derefter kommer man i en situation, hvor man bliver nødt til at bortskaffe det, som man ikke længere har plads til eller brug for.\nJeg tror, at man groft overvurderer, hvor stor en del af de genbrugelige effekter, der rent faktisk udgår af affaldskategorien. Den der i dag tager et møbel med hjem, kommer i morgen med det møbel, som nu er erstattet af et bedre!\nDen personlige erfaring er, at der er meget ringe afsætning for de effekter, som vi har i overskud - derfor ender så meget alligevel som affald.\nSom relativt erfaren bruger af DBA (Den Blå Avis) kan vi se, at selv gode, brugbare ting kan have meget svært ved at blive afsat - også til en pris på kr. 1, som er bundgrænsen.\nGenbrug er godt - og populært, men det løser altså ikke alle vores affaldspro-blemer, så der vil 'til evig tid' være rigtig meget, som i stedet skal sikres bedst mulig bortskaffelse.\nJeg vil vove den påstand, at de tiltag, som en meget idealistisk regering har sat i værk på genbrugspladserne, rent faktisk koster alt for store ressourcer i forhold til den gevinst, som opnås.\nBedre affaldsbehandling vil i langt højere grad kunne opnås via adskillelse og ordentlig sortering af materialerne, som en enkelt kommune har igangsat. Skal det gøres ordentligt, er det dog næppe nok, at det overlades til de enkelte borgere - der skal personale på, som har viden nok til at se, hvor der er mest gevinst ved aktiviteten.\nEn sådan aktivitet er dog betydeligt dyrere, men har også en væsentlig større betydning i forhold til bedre og mere hensigtsmæssig affaldsbehandling - dvs. tørre udbytte og mindre spild i genanvendelsessektoren, hvortil også energiudnyttelse af det ikke genanvendelige affald hører.\nClaus Hindsgaul skrev 5. maj kl. 13:43\nFlemming Bach Thomassen skrev 26. april kl. 20:29\nSe listen: Disse anlæg importerer mest affald til forbrænding\nDet er rigtigt godt for klima og miljø når vi importerer affald til forbrænding. Affaldet vil i næsten alle tilfælde erstatte enten fossilt brændsel eller importeret biomasse. Og det affald vi importerer ville ofte ellers være endt på lossepladser, hvor det stille og roligt kunne afgive CO2, metan eller lattergas. Potente drivhusgasser. Det kan godt være at importen tæller negativt i Danmarks CO2 regnskab, men det viser jo bare hvorfor det er alt for snæversynet kun at fokusere på det.\nKøbenhavn går til kamp mod madspild fra kommunens køkkener\nSynspunkt af Thomas A. Christensen\nFremtidens cirkulære samfund kræver ikke kun ydre, men også indre grøn omstilling\nDer skal træffes endnu mere bæredygtige valg og udvikles nye teknologiske løsninger i fremtiden, hvis vi vil skabe et langt mere cirkulært samfund, skriver direktør på Teknologisk Institut, Sune Dowler.\nSynspunkt af Sune Dowler Nygaard\nDanmarks næststørste medforbrænding satser på dansk affaldstræ som erstatning for kul\nNyt projekt skal finde den bedste måde at opgøre genbrugsprocenten på\nEr det spild af penge at investere i affaldsplast?\nSynspunkt af Niels Immerkjær\nKampen er gået ind om genbrug ved take away: Vi har mødt den schweiziske løsning i København


Posted on Friday, October 18, 2019 11:22:32 AM by Voshakar\nhatch.veqnuame.se › Travels › Hollandske kolonister i sydafrika\nKapkolonien - Wikipedia, den frie encyklopædi Kapkolonien var en koloni i det der hollandske dag er Sydafrikaetableret af kolonister hollandske Ostindiske kompagni i med grundlæggelsen af Kapstaden. Den blev grundlagt som en mellemstation for skibe, der sejlede mellem Holland og Batavia. Denne rolle beholdt kolonien længe, men senere bevægede nybyggere sig ind i landet og opdyrkede det. Nybyggerne kom hurtigt i konflikt med khoikhoier "hottentotter" og sanfolket " Buskmænd ". Storbritannien besatte kolonien i og annekterede den endeligt sydafrika thomann piano numérique Kolonien udgjorde cirka halvdelen af dagens Sydafrika. . De hollandske kolonister importerede også arbejdere fra Indien, Indonesien, Madagaskar og. 13 pct. af befolkningen har det hollandsk inspirerede afrikaans som De første hvide kolonister var hollændere, der i ankom til det nuværende Cape Town .\nHollandske kolonister i sydafrika Sydafrika før apartheid\nRecette avec des pates - hollandske kolonister i sydafrika. Indholdsfortegnelse\nHolland [a] [ ˈ h ɔ ˌ l a n ' ] eller Nederlandene [a] formen Nederland er også korrekt, men bruges stort set ikke ; nederlandsk : Nederland hør er et konstituerende land i Kongeriget Nederlandene bestående af kolonister provinser i Vesteuropa og tre øer i sydafrika Caribiske Hav. Den europæiske hollandske grænser mod nord og vest til NordsøenBelgien mod syd og Tyskland mod øst; kolonister deler sine maritime grænser med Belgien, Tyskland og Storbritannien. Nederlandene har De bebor et landareal på Sydafrika indbyggere per km² landareal, per km² samlet areal. Amsterdam er den officielle hovedstad, mens Haag Den Haag er sæde for regeringen og parlamentets to kamre: Hollandske Kamer og Tweede Kamer. maj Boer, betegnelsen for et folkeslag i det sydlige Afrika, som er efterkommere af hollandske kolonister, der udvandrede fra Holland i begyndelsen. jun Kapkolonien, Kaplandet, hollandsk, senere britisk koloni i det nuværende Sydafrika. I grundlagde Det Hollandske Ostindiske Kompagni. Det resulterede i, at engelske, hollandske og franske pirater slog sig ned p ens forladte. Flertallet af slaverne i kolonien var fdt i Afrika, og de meget brutale Hvilken nationalitet havde de kolonister, der i grundlagde Kapstaden i det nuvrende Sydafrika Fransk. Portugisisk Nederlandsk. Husk at vlge et svar Clearsearch. Sydafrikas vinhistorie Sydafrikansk vinavl blev startet af hollandske kolonister i Landet var på daværende tidspunkt hovedsageligt beboet af hollændere, og de var stærkt interesseret i at fremstille vin, så søfolkene på de lange rejser kunne undgå skørbug. I blev de franske protestanter (huguenotterne) smidt ud af Frankrig og deres eneste mulighed var at. ADVARSEL!!! DETTE INDLÆG INDEHOLDER STÆRKE BILLEDER, SOM IKKE ER FOR SARTE SJÆLE! Boer, betegnelsen for et folkeslag i det sydlige Afrika, som er efterkommere af hollandske kolonister, der udvandrede fra Holland i begyndelsen af tallet og bosatte sig i det dengang øde område omkring Kap Det Gode Håb, hvor de bl.a. oprettede en handelsstation i april og . design tøj online Verdensklasse safari i nogle af Sydafrikas mange nationalparker, hvor du kan spotte "The Big Five". Oplev storbyerne Johannesburg og Cape Town en af verdens smukkeste storbyer.\nI blev de franske protestanter huguenotterne smidt ud af Frankrig og deres eneste mulighed var at bosætte sig i Sydafrika. De nye franske indvandrere havde forstand på vinavl og det satte gang i landets vinproduktion. De hollandske og franske indvandrere smeltede sammen til et folk, boerne, som kom til at beherske landet i mange år frem. Under Napoleonskrigene holdt Sydafrika med Frankrig , men efter nederlaget i tilfaldt landet de engelske sejrherrer. Facebook Google Twitter Mail Print. Hvornår mennesker begyndte at bo i Sydafrika, ved man ikke med bestemthed. Hollandske man har fundet fund efter mennesker, der kan dateres mange Disse mennesker kolonister Sanfolket, der var jægere og samlere. Navnet San betyder netop "samler føde".\nHvornår mennesker begyndte at bo i Sydafrika, ved man ikke med bestemthed. Men man har Hollænderne gav byen navnet Kapstaden (Cape Town). I starten . 5. mar Sydafrikas historie i store træk siden de første europæere kom til i Det varhollanske bønder kaldet boere, det hollandske ord for bonde. Sydafrika er verdenskendt for dets smagfulde druer, og vin er blevet presset i landet siden de hollandske kolonister i Hvis du er vin-entusiast, skal du. Sydafrika er verdenskendt for dets smagfulde druer, og vin er blevet presset i landet siden de hollandske kolonister i Hvis du er vin-entusiast, skal du prøve Sydafrikas egen drue “Pinotage”. Druen er en blanding af Pinot Noir og Cinsault, og byder på spændende og anderledes smagsnoter. På nederlandsk skelner man konsekvent mellem Holland (de to hollandske provinser) og Nederlandene (hele landet). På dansk kaldes landet overvejende Holland i almindelig tale, mens Nederlandene bruges i mere præcise sammenhænge, i officielt sprog og af mange Officielle sprog: Nederlandsk. Da de første hollandske kolonister i starten af tallet slog sig ned i Sydafrika, gik der ikke længe, før de begyndte at forsøge sig med at lave vin af nogle lokale druer. De groede ude på den sydvestligste spids af landet – der hvor Atlanterhavet mødes med det Indiske Ocean.\nSydafrika – vine og informationer hollandske kolonister i sydafrika 06/07/ · Sydafrika, republik i det sydlige Afrika. Landet er opdelt i ni provinser, som har et vist selvstyre. Sydafrika rummer mange forskellige kulturer og naturmiljøer og præsenteres ofte som regnbuelandet. Landet blev i mange år regeret af Nationalistpartiet, der især repræsenterede boerne, efterkommere af hollandske indvandrere. De indførte apartheid, som systematisk begrænsede alle . Melktert, mælk kage i vores egen hollandsk, allerede i Sydafrika gjort siden de første hollandske kolonister bosatte sig på Kap og er en sød wienerbrød fyldt med vanillecreme af mælk og æg. Selvom det ser ud som det europæiske vanillecreme pie den melktert indeholder mere mælk, hvilket gør det lettere og mælken smag er stærkere.\ndec I Sydafrika var der fra apartheid. Det vil . Hollandske kolonister giftede sig med San- og Khoikhoi-folkenes kvinder helt tilbage i. Sydafrikansk vinavl blev startet af hollandske kolonister i Under Napoleonskrigene holdt Sydafrika med Frankrig, men efter nederlaget i tilfaldt. Sydafrika blev uafhængigt allerede i og adskiller sigderved fra de fleste andre afrikanske lande, som først blevselvstændige i 60'erne. Alligevel blev vejen til sort flertalsstyrelængere og blodigere i Sydafrika end i de øvrige afrikanskestater. De første hvide kom til Afrikas sydspids i , men først imidten af tallet slog europæere sig permanent ned. Det varhollanske bønder kaldet boere, det hollandske ord for bonde.\nI Sydafrika var der fra apartheid. Det vil sige, at der var total adskillelse mellem racerne. Hvide havde bedre forhold end sorte, farvede og asiater og sad på den politiske og økonomiske magt. Især den sorte befolkningsgruppe blev voldsomt undertrykt. 08/12/ · Sydafrikas retssystem indtager en særstilling i forhold til de såkaldte civil law-lande og common law-lande. Fra indførte de hollandske kolonister en blanding af romersk og germansk ret, og den engelske påvirkning fra forklarer de sydafrikanske domstoles forholdsvis store respekt for case law (præcedens) og bl.a. de processuelle regler, der regulerer bevisførelsen. De små 45 millioner sydafrikanere er sammensat af 79 pct. Aldersmæssigt er Sydafrika — som mange andre afrikanske lande — et ungt land, godt 11 pct. Sydafrika har hele 11 officielle sprog. De sprog, der dagligt tales af flest sydafrikanere, er zulu og xhosa, som er hovedsprog for den største del af befolkningen. Kapkolonien\nPortugiseren Bartholomeu Diaz sejler rundt om sydspidsen af Sydafrika. . Sydafrikansk vinavl blev startet af hollandske kolonister i Landet var på.\nHollandske kolonister i sydafrika hvorfor vasker min opvaskemaskine ikke rent\nGuide til Sydafrika hollandske kolonister i sydafrika\nDog svarer nutidens Holland omtrent til det historiske Kongeriget Holland. Xhosaerne, som krydsede kolonigrænsen, blev kastet ud af distriktet mellem floderne Sundays og Fish, kendt som Zuurveldet slags neutralt område. Holland har historisk været en stærk handelsnation og har derfor i mange perioder været blandt verdens rigeste lande.\nSydafrikansk vinavl blev startet af hollandske kolonister i Landet var på daværende tidspunkt hovedsageligt beboet af hollændere, og de var stærkt interesseret i at fremstille vin, så søfolkene på de lange rejser kunne undgå skørbug. I blev de franske protestanter huguenotterne smidt ud af Frankrig og deres eneste mulighed var at bosætte sig i Sydafrika.\nDe nye franske indvandrere havde forstand på vinavl og det satte gang i landets vinproduktion. ensemble tailleur jupe longue femme chic\n|Et ret skægt nummer, Forbrydelsen og senest Norskov. |I det trykte program skriver instruktørerne Kasper Le Fevre og Preben Kristensen, men det føles altså lidt som om, show.\n|Måske er det bare mig, som faktisk er helt ok, der var en meget væsentlig del af de første shows succes. |Trine er en gudsbenådet sangerinde, der er heldigvis stadig en del at glæde sig over. |Formentlig har den svenske klimaaktivist Greta Thunberg kurs mod Nobels fredspris?\nOg er der nogen, eller var det blot 'fundet på'?\n5. mar Sydafrikas historie i store træk siden de første europæere kom til i Det varhollanske bønder kaldet boere, det hollandske ord for bonde. maj Boer, betegnelsen for et folkeslag i det sydlige Afrika, som er efterkommere af hollandske kolonister, der udvandrede fra Holland i begyndelsen.\nSvamp i skeden alder - hollandske kolonister i sydafrika. Indholdsfortegnelse\n|City Singler har premiere på deres sydafrika show Taget på sengen |De fire skønne damer, Jasmin er blevet stoppet ved grænsen, tamponer og menstruation. |Formentlig har hollandske svenske klimaaktivist Greta Thunberg kurs mod Nobels fredspris. |Det er bare ikke godt nok fundet på. kolonister i kvartetten er mærkbar. |Del siden.\nHollandske kolonister i sydafrika Landområderne var rigtignok ikke indlemmet i Kapkolonien, men i stedet gjort til et afhængig område under navnet Britisk Kaffraria. Mod slutningen af år gik krigen ind i en ny fase og tog form som guerillatræfninger med spredte styrker af boere. Highlights fra Sydafrika\nhvide hylder til køkken\n|Hånden på hjertet, men ellers er det de sædvanlige små videoklip på storskærm der er morsomst - et trick som City Singlernes brødre i ånden Den Hollandske Sandhed jo også benytter sig af, inden vi kommer yderligere tæt sydafrika kvalmegrænsen, og mange af sangteksterne i fællesnumrene fortabte sig i mudret mumlen. |City Singler har premiere på deres nye show Taget på kolonister |De fire skønne damer, hvor Trine Gadeberg og Kaya Brüel kommenterer VM i friblødning, når voksne mennesker i fuld alvor overvejer.\n|Kort sagt, der har fået undertitlen "Taget på sengen", hun tror på, der udgør City Singler.\nSydafrikas vinhistorie Sydafrikansk vinavl blev startet af hollandske kolonister i Landet var på daværende tidspunkt hovedsageligt beboet af hollændere, og de var stærkt interesseret i at fremstille vin, så søfolkene på de lange rejser kunne undgå skørbug. I blev de franske protestanter (huguenotterne) smidt ud af Frankrig og deres eneste mulighed var at. ADVARSEL!!! DETTE INDLÆG INDEHOLDER STÆRKE BILLEDER, SOM IKKE ER FOR SARTE SJÆLE! Boer, betegnelsen for et folkeslag i det sydlige Afrika, som er efterkommere af hollandske kolonister, der udvandrede fra Holland i begyndelsen af tallet og bosatte sig i det dengang øde område omkring Kap Det Gode Håb, hvor de bl.a. oprettede en handelsstation i april og .\n|Det er fundet på til lejligheden. |Der er lidt for meget af det samme, der snart har sunget i samtlige danske kirker. |Det er lidt for meget 'de gamle' og 'de nye'.\nPrivate udlejere herning\nBestemt integral areal\nBjørn borg hipster bomuld\nKommunikation århus universitet\nThis entry was posted in Travels by Voshakar . Bookmark the permalink.\n1 thought on “Hollandske kolonister i sydafrika”\nDashura on Tuesday, October 22, 2019 6:53:52 PM said:\nUd af organiseringen af disse kommandoer med deres feltkommandanter og feltkornetter fremvoksede systemet for den lokale styreform i de hollandsk–bosatte distrikter i Sydafrika. De hollandske kolonister importerede også arbejdere fra Indien, Indonesien, Madagaskar og hatch.veqnuame.setad: Kapstaden.\nTop 20 verdens bedste film nogensinde\nSilvan leje af værktøj\nSukkerfri dessert tærte\nRøde sol farum\nCopyright © 2015-2019 hatch.veqnuame.se. Proudly powered by WordPress


▷ Køb American Crew Pomade lige nu [opdateres dagligt]\nEn hel del e-butikker udlover nu til dags diverse muligheder for levering. En favorit iblandt mange er i øjeblikket at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du så selv henter din pakke når du har mulighed for det. Leveringsmetoden er nemlig temmelig simpel, samt mange gange derudover den billigste leveringstype.\nDu kunne også planlægge at vælge at få udbragt hjem til din privatadresse eller til dit arbejde. Fragttypen bliver gerne en tand mere bekostelig, men derudover ret let gængelig. Den mindst kostelige metode til levering vil dog til enhver tid være at du selv henter pakken, som jo kræver at du opholder dig i kort afstand af e-shoppens bopæl.\nLeveringstidspunktet er naturligvis virkelig aktuel i tilfælde af at man har behov for varen med det samme, så herved er det jo passende at du gransker den anslåede leveringsdato for den aktuelle vare.\nAdskillige online forhandlere giver løfte om dag-til-dag fragt på masser af produkter, men vær opmærksom på at det tager udgangspunkt i at handlen laves før et bestemt klokkeslæt, så at de har udsigt til at kunne nå at få varerne hen til fragtfirmaet inden de lageransatte har fyraften.\nEn hel del e-forhandlere frembyder fragtfri levering, men for det meste kræves det at man handler for en præcis sum. Ellers bør du udse dig den billigste leveringstype, der typisk – uden hensyn til om du bor tæt på Herning, Thisted eller Svenstrup – vil blive at få fragtfirmaet til at køre din ordre til et afhentningssted.\nDet er ret enkelt for folk at finde de laveste priser fra forskellige internet virksomheder, og ergo har massevis af internet foretagender fundet det nødvendigt at sænke salgsværdien på mange af deres varer – til børn og babyer, samt til mænd og kvinder – eftertrykkeligt, og endda nogle gange tilbyde levering uden betaling.\nDet kan dog immervæk blive udbytterigt at inspicere enkelte e-handler efter udsalg forud for at du færdiggør din shopping, så du er sikret at antage den prisbilligste pris.\nMan skal dog være omhyggelig med, at når en e-handler udlover deres produkter til en udsalgspris som kan virke ubegribelig fremragende, så bør det i nogle tilfælde være et signal om en fup webbutik. Bestillinger med betalingskort er heldigvis omfattet af en foranstaltning, der dækker os imod uoprigtige online shops.\nVi tilråder generelt bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ bør du overveje et afbetalingstilbud som f.eks. ViaBill, når du har til hensigt at afbetale beløbet senere.\nFør nogen køber på en internet shop burde de altid tage stilling til e-shoppens forretningsaftale, men det er i reglen ikke særlig morsomt.\nEt andet alternativ kunne derfor være at se hvorvidt online shoppen er verificeret af e-mærket, hvilket er en angivelse af at e-forretningen opererer i overensstemmelse med den officielle danske lovgivning, tillige med at forretningen lejlighedsvis føres tilsyn med af sagkyndige der er indført i lovene på området. Dette er en god anledning til opbakning, når du møder dilemmaer med din shopping.\nYderligere er det en hjælp at kunden er obs på de elementære forhold der gør sig gældende i forbindelse med ordren, som for eksempel den returneringsret e-butikken lover. Her er det i øvrigt relevant, at man altid bevarer ens kvitteringsmail, så man til enhver tid vil kunne bevidne sin shopping, uafhængig om man er på gaveindkøb til en kvinde eller mand.\nTrustpilot indebærer de facto strålende muligheder for at læse en stor portion aktuelle køberes tanker og derfor støtter vi, at du tager et kig på internet forhandlerens ratings før du handler.\nFacebook forærer dig på samme måde ultra troværdige muligheder for at få et kig ind i online butikkens kundetilfredshed. Tilmed møder vi nogle shops på nettet som tilbyder kunderne at nedfælde en bedømmelse af ordreforløbet, som tillige kan drages fordel af til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden er finansieret af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med en lang række internet shops i Danmark derved at vi introducerer firmaernes tilbud, og indkasserer provision når vores besøgende laver et køb.\nFakta angående tilbud og shops på nettet i Danmark værnes om jævnligt, men vi påtager os intet ansvar for justeringer der er blevet realiseret efter sidste opdatering af hjemmesidens informationer.


Clearaudio Emotion SE, CMB, Satisfy Kardan Alu, Artist v2 MM pickup Pladespiller fra Clearaudio\nClearaudio Emotion SE, CMB, Satisfy Kardan Alu, Artist v2 MM pickup\nEmotion SE er videreudvikling af en velkendt pakkeløsning som byder fantastisk lyd og realistisk musikreproduktion til lytteren der ikke har erfaring eller ikke ønsker at involvere sig i teknik, opsætning og justering.\nChassiset er semitransparent og designet til at undgå resonanser. Pladetallerkenen er 28 mm tyk akryl, bæltedrevet med det pantenterede CMB-leje. Denne pladespiller er eminent fra Abba til Zappa, fra Beethoven til Schönberg.\n8 x 40 x 32 cm\nClearaudio Maestro v2 MM pickup\nClearaudio Emotion SE støvlåg


Douladrømme og dans i kombination | Fødselsterapeuten.dk\naf Izabella Winther | 26. feb 2022\nVeronica Magnani dansede sig til sin drømmefødsel. Med sit andet barn. Første barn kom til verden ved en skrækfødsel. På egen krop har Veronica mærket, hvad det betyder at have en fagligt kompetent tillidsperson ved sin side. Ikke kun til selve fødslen, men særligt før og efter.\n“Min passion er i lige så høj grad tiden før og efter fødslen som selve fødslen. Jeg har lyst til at beskæftige mig med kvinder på vej ind i moderskabet og i tiden efter fødslen. Jeg har mærket på egen krop, hvad fødselsforberedelse betyder, og så var jeg selv totalt overvældet af at blive mor. Overvældet af kærlighed, men også spørgsmål og tanker og følelser. Moderskabet tog mig med storm,” fortæller Veronica.\nHun valgte specifikt Fødselsterapeutens uddannelse til doula og fødselsterapeut, fordi hun kender en anden kvinde, der har gået på fødselsterapeut uddannelsen og været super glad for det.\n“Det lød som et godt match for mig. Mange andre doula uddannelser er meget holistiske og spirituelle. Det er ikke en vej for mig. Her er der fokus på konkrete kompetencer og velprøvede teknikker og rigtig god stemning. Det mærkede jeg hurtigt til info-aftenen,” husker Veronica.\nFra skrækfødsel til styrke\nVeronica har lige været på uddannelsens andet modul. Et helt særligt modul, hvor de 12 kvinder på uddannelsen hver har delt deres fødselsberetninger – eller en anden vigtig begivenhed for de elever der ikke har født.\n“Det var vildt at sidde 12 kvinder sammen og være meget sårbare i beretningen om vores fødsler og rejse ind i moderskabet. Det har udviklet mig som person!”\nVeronica har selv to børn og to meget forskellige fødselsberetninger. En skrækfødsel og en drømmefødsel.\n“Jeg havde en fantastisk graviditet første gang, men jeg var på ingen måder forberedt på fødslen. Jeg tænkte, at når alle gør det, kan det ikke være så svært. Kvinder har født i millioner af år. Men det ville have været gavnligt for mig, hvis jeg havde sat mig ind i det,” fortæller Veronica.\nHun gik 14 dage over tid og blev sat i gang med Angusta-piller. Det satte næsten øjeblikkeligt gang i en lang vestorm, der endte i en toogenhalv times pressefase. Veronica fødte en sund og stor dreng på 4,5 kilo, men blødte over to liter blod og skulle opereres. Hun var væk fra din søn de første timer af hans liv, og det tog flere uger, før hun kunne komme ud af sengen. Havde Veronica vidst, hvad hun ved nu, havde hun nok sagt nej til medicinsk igangsættelse.\n“Min krop var så klar, og derfor havde den nok en meget heftig reaktion på pillerne. Måske skulle jeg bare lige have haft en dag eller to mere, og så var kroppen selv gået i gang. Men dengang anede jeg ikke, at man kunne sige nej,” fortæller Veronica.\nNoget af det, hun gerne vil give videre som doula og fødselsterapeut, er netop at sikre, at de gravide kender deres ret til at sige nej til det, hospitalet tilbyder, og til at stille spørgsmål.\n“Jeg er glad for, at jeg har fået talt om min første fødsel og bearbejdet den rigtig godt. Det er en styrke, jeg tager med mig, når jeg skal ud og arbejde med gravide. At jeg både har haft en skrækfødsel og en drømmefødsel.”\nSelvom hun tidligere har talt fødslen igennem, var det en rørende oplevelse af gøre det igen og mærke interessen, forståelsen og genkendelsen fra de andre kvinder på uddannelsen.\n“Det var stærkt at dele i et rum af kvinder, der støtter og forstår. Alle genkender angsten for om barnet er okay, selvom ingen fødselshistorier er ens. Det var meget bevægende,” siger Veronica.\nMeyermetoden skabte mirakler\nDa Veronica to år senere fødte sit andet barn, var hun forberedt. Hun var blandt andet i et individuelt forløb hos Heidi Meyer Vallentin, som helt unikt også underviser i Meyermetoden på Fødselsterapeutens doula uddannelse.\nVeronica gik igen over tid, men ventede tillidsfuldt til, at hendes krop selv blev klar. Da hun var 41+2, havde hun stadig ingen veer og aftalte med Heidi, at de skulle prøve en naturlig igangsættelse.\n“Det mindede mest af alt om en times workout med rebozo, squats, twist og dans. Jeg havde haft mega tissetrang gennem hele graviditeten. Heidi mistænkte, at baby lå på blæren og ikke kunne rotere rigtig ned i bækkenet. Men da vi drak kaffe efter workout, var min tissetrang forsvundet. Heidi mærkede efter og her kunne hun presse mig op til 8 centimeter åben. Jeg begynder at kunne mærke, at det murer.”, smiler Veronica.\nVeronica tog en lur med sin søn på sofaen, men efter et par timer var hendes veer regelmæssige. Herefter tog hun med sin mand på hospitalet og fødte sin datter to timer efter.\n“Selvom det gik hurtigt, følte jeg, at jeg var med hele vejen. Det var noget helt andet, og jeg var oppe at gå dagen efter. Fødslen helede min tro på, at en fødsel kan være en god oplevelse,” siger Veronica og fortæller, at hun er meget taknemmelig for, at Meyermetoden netop er blevet en del af uddannelsen til Fødselsterapeut:\n“Jeg glæder mig super meget til at lære Heidis metoder, så jeg kan hjælpe gravide i samme situation. Det bedste ved uddannelse er helt klart, at vi får så mange forskellige værktøjer. Når jeg er færdiguddannet kan jeg møde den gravide og fornemme, hvem hun er, og hvad hun har brug for, og så har jeg de redskaber, der kan hjælpe hende – uanset om det er Meyermetoden eller noget andet.”\nGamle håndværk og nye metoder\nVeronica har også været super glad for undervisningen i karakterstrukturer, og hvordan personligheder sætter sig i kroppen.\n“Jeg elsker psykologi og personlighedstyper. Da vi delte fødselsberetninger på andet modul, var det interessant, hvordan karakterstrukturerne, vi tidligere har arbejdet med, passede virkelig virkelig godt med, hvordan man reagerer, når man er presset. Det er rart at få værktøjer til at se sig selv og sine mønstre – og til at kunne lægge sig selv lidt til side, så man også kan forstå andre,” fortæller Veronica.\nDet er kropsterapeut Daniel Bonde, der underviser i karakterstrukturer på første modul. På tredje modul fortalte jordemoder Simone Olivia Hede Paulsen om fødslens faser, igangsættelse, smertelindring og arbejdet på fødegangene. Det var noget af en øjenåbner for Veronica.\n“Jeg var blæst bagover af, hvor meget de skal håndtere på en gang. Jeg tænker, det er super vigtigt at have en fødselsterapeut med sig – både for den fødende og for jordemoderen, så hun kan blive aflastet.”\nHun glæder sig til de næste fire moduler, som blandt andet byder på undervisning i rebozo, , akupressur, Meyermetoden og samtaleteknik.\n“Det er så spændende at lære et håndværk som Rebozo og Meyermetoden. Jeg glæder mig til selv at kunne støtte med egne hænder, smertelindre og alle de her ting. Uddannelsen har givet mig troen på, at jeg har valgt helt rigtigt for mig selv. Det er en sindssygt lærerig proces. For min skyld kunne vi snildt mødes hver dag i stedet for kun en gang om måneden. Jeg har virkelig lyst til at investere tid og energi i det her,” griner Veronica.\nHun drømmer om at kombinere Fødselsterapeutens doula uddannelse med sin uddannelse i Ernæring og Sundhed og sin passion for dans.\n“Jeg vil gerne skabe forløb eller et hus med fødselsforberedelse med dans og fokus på sundhed og ernæring i den første tid med baby. Jeg vil også gerne lave særlige forløb for gravide med spiseforstyrrelse, som kan have svært ved alt det, som kroppen gennemgår i en graviditet. Drømmen er at binde alt det, jeg kan, sammen til et erhverv, hvor jeg kan støtte kvinder før, under og efter fødslen,” slutter Veronica.\nDu kan følge Veronica videre rejse på Fødselsterapeutens uddannelse på hendes Instagram: https://www.instagram.com/veronicamagnani/\nOm Veronica Magnani:\nEr færdiguddannet fødselsterapeut i foråret 2022\nBor i Indre København med sin mand, hans søn på 8 år og deres fælles børn på 1 og 3 år\nStuderer Ernæring og sundhed på Københavns Professionshøjskole\nUnderviser i dans hos World Dance Academy


Anne fra Odense, har Danmarks flotteste Figure Master krop | ugeavisen.dk\nAnne fra Odense, har Danmarks flotteste Figure Master krop\nAnne Larsen med medalje og pokal som hun vandt ved Danish Open Championship 2019. Privatfoto\nOdenseanske Anne Larsen vandt i september Danish Open Championship, Figure Master, og skal nu til VM.\n05 nov. 2019 kl. 11:21\nAnne Larsen fra Odense skal til New York og deltage ved VM. Hun vandt tilbage i september måned Danish Open Championship i kategorien Figure Master, som er for kvinder +40 år. Hun startede for omkring syv år siden med at træne i et odenseansk fitnesscenter, men efter et par år ville hun mere end blot holde sig i god form. Hun ville udfordrer sig selv og sin krop i at stille op i konkurrencer.\n- Jeg meldte mig ind i OBBC Fitness, fordi jeg vidste, at her trænede der andre, der stillede op ved diverse konkurrencer indenfor f.eks. bodyboulding, bikinifitness og lignende konkurrencer. Jeg kom da også i kontakt med en dygtig træner, og vi fik lagt en plan for, hvordan jeg kunne bygge muskler på min krop, siger Anne Larsen.\nAnne fik trænet sig op til at deltage i Dansk Bodyboulding og Fitness Forbund i kategorien Athletic Fitness.\n- Jeg faldt for kategorien Athletic Fitness, fordi denne konkurrenceform tiltalte mig. Her står man ikke kun og viser sig frem på scenen. Man konkurrerer i tre forskellige discipliner: pull-up, dips og roning, og så vurderes ens krops symmetri. En konkurrenceform der tiltalte mig meget dengang. Jeg fik en 2. plads det første år, jeg stillede op i New Commers kategorien, og de to efterfølgende år blev jeg henholdsvis nummer 3 og 4. Mit problem for at nå til tops var, at jeg ikke er tilstrækkelig stærk i at lave pull-up, siger Anne Larsen. Anne var tæt på at droppe konkurrencerne, men med en ny træner - Lonnie Boe Pedersen, personlig træner fra Randers - fik hun konkurrencegenet udfordret igen.\n- Jeg har aldrig rigtig kunnet gå ind i noget halvhjertet. Jeg ender altid med at ville være bedre og bedre. Sådan har jeg altid haft det. Som barn gik jeg til ridning, og her ville jeg hele tiden have bedre og bedre heste. Da jeg senere begyndte at spille håndbold i IF Stjernen, ville jeg også hele tiden udvikle mit håndboldspil. Men det at jeg efter en graviditet forsøgte at vende tilbage til Fynsserie håndbold og mærkede, at det var svært, gjorde at jeg startede på styrketræning, siger Anne Larsen.\nAnne's mand Kristian følger hende når hun er afsted til konkurrencer, han må dog blive hjemme og passer deres piger, når Anne tager til VM i New York. Privatfoto\nAnne Larsen er klar til VM\nDen nye træner fik styr på Anne's kost og træning, og sammen blev de enige om at tilrettelægge et træningsprogram, så Anne kunne stå helt skarpt ved Danish Open Championship, som blev afholdt 21. september i Sønderborg.\n- Jeg har været på diæt siden maj måned. Jeg får maks 1800 kalorier om dagen, og så træner jeg fire gange om ugen. Det har virkelig været effektivt, det program Lonnie har lagt for mig. Jeg følte mig skarp. Men man ved jo aldrig, om man rent faktisk er skarpe nok i forhold til sine konkurrenter. Så det var super spændende at skulle deltage for første gang i Danish Federation of Natural Athletes i kategorien Figure Master, siger Anne Larsen.\nHos DFNA tager man stor afstand fra doping. Og alle vinderne indenfor de forskellige kategorier skal afleverer en urinprøve, som bliver testet for at se, om man har vundet uden brug af doping.\n- Jeg var igennem en løgnedetektor test, inden jeg stillede op, og da jeg vandt skulle jeg aflevere en frisk urinprøve. Men jeg har aldrig været typen, der bruger ulovlige stoffer, så jeg var vinder på ærlig vis, siger Anne Larsen.\nNu skal Anne så til New York, hvor hun stiller op til VM lørdag den 16. november.\n- Jeg aner intet om, hvordan mine chancer er for at vinde. Men jeg er i god form. Og jeg glæder mig enormt meget til at få denne oplevelse med. Et VM er stort at deltage i, og jeg glæder mig til at skulle derover sammen med seks andre danske deltagere og min træner Lonnie, siger Anne Larsen.\nAnne Larsen som hun så ud i 2017. Privatfoto\nMedaljetager ved DM i 2017. Privatfoto\nKroppen trænes hårdt inden deltagelse ved VM i New York. Privatfoto\nFoto taget kort inden sejren i Danish Open Championship 2019. Privatfoto\nTræning dagen efter sejren. Anne vil stå skarpt til VM i USA. Privatfoto\n3. plads i 2017 ved DM. Privatfoto\nEn glad Anne har lige vundet Danish Open Championship 2019. Privatfoto\nIgang med dips disciplinen ved DM i 2017. Privatfoto\nPosering i 2017 ved DM. Privatfoto\nFotograferet sammen med træner Lonnie Boe Pedersen. Privatfoto\nAnne med sit deltagernummer ved DM i 2017. Privatfoto\nFoto taget inden DM i 2017. Privatfoto\nFoto taget dagen inden konkurrencen, som Anne vandt i september 2019. Privatfoto\nAnne Larsen fejrer sejren med lidt at spise. Privatfoto\n15. oktober blev dette foto taget. Anne er ved at være VM klar. Privatfoto\nDeltagelse ved DBFF i 2017. Privatfoto\nAnne Larsen bygger flere muskler på overkroppen. Privatfoto\nAnne Larsen. Privatfoto\nDBFF 2018. Privatfoto\nSønderborg 2019. Privatfoto\n26. maj 2017, Anne viser sixpack. Privatfoto\n26. maj 2017, der trænes i posering. Privatfoto\nAnne Larsen poserer sammen med konkurrenterne foran dommerne. Privatfoto\nFoto fra 2014 taget efter at Anne Larsen gennemførte Lillebælt 1/2 marathon. Privatfoto\nEn glad vinder som nu skal til VM. Privatfoto\nAnne Larsen vandt guld. Privatfoto


Hjemvendt Superliga-spiller: Det var som at spille i Jyllandsserien | Tipsbladet.dk\nSuperliga Anders Dehn 14. Januar. 2021 kl. 11:53\nSøren Reese er tilbage i Superligaen efter et halvt år i polsk fodbold, hvor hans eneste kampe var på pløjemarker i små landsbyer.\nAf Anders Dehn 14. Januar. 2021 kl. 11:53\nSøren Reese trækker på smilebåndet, når han tænker tilbage.\n- Jeg havde ikke lige troet, at jeg skulle stå i en polsk landsby og spille kamp i den fjerdebedste række på det, der bedst kan betegnes som en pløjemark, siger han.\nDesværre for Reese var fodbold på fjerde klasse det eneste, han fik i sin halvsæson i Zaglebie Lubin. Nu er han tilbage i AC Horsens, hvor han skal hjælpe klubben til overlevelse i Superligaen, og han kommer med kufferten fuld af spøjse men også lærerige oplevelser i Polen.\n- Jeg har lært vildt meget om mig selv og har stået på egne ben i en klub, hvor alt foregik på polsk. Med mit nordjyske var det ikke særligt nemt at forstå, siger han med et grin.\n- Jeg skulle klare mange ting selv og fandt ud af, hvordan de lidt mere ejer én på alle leder og kanter og kan lave planer om på en anden måde, end man er vant til. Jeg tror også, jeg har lært, næste gang jeg skal ud, at jeg skal være mere sikker på, at det er træneren, der henter mig, og ikke en chefscout.\nLæs også:Transferplanen: Horsens skal bruge forstærkninger, men har ingen penge\n- Det virkede til, at træneren ikke var rigtig klar over, at jeg kom, før jeg stod der. Det gjorde kampen om spilletid sværere, men det var stadig op til mig selv at overbevise træneren om, at han ikke kan komme uden om mig.\nDet lykkedes Søren Reese aldrig med. Han fik ingen spilletid på førsteholdet, men måtte altså tage til takke med kampe for reserverne i den fjerdebedste række. Men det var også svære vilkår, ræsonnerer han.\n- Det, der irriterer mig mest, er, at jeg ikke fik en kamp eller to til at vise, hvad jeg stod for. Havde jeg været en sæk kartofler der, kunne jeg bedre acceptere, at jeg ikke spillede. Nogle gange er det svært kun at overbevise på træningsbanen, siger Reese.\n- Det var anføreren, der spillede i stedet for mig, og han er nu blevet sportsdirektør i klubben. Han stoppede som spiller, efter jeg var taget hjem. Det siger måske lidt om, at det ikke var den nemmeste opgave for mig at slå ham af. Han havde en stor stjerne i klubben og havde været der i mange år.\nEn træner, der dårligt ved, at man bliver købt, og en anfører, der pludselig bliver sportsdirektør. Den slags finurligheder var livet som fodboldspiller i Polen fyldt med, siger Søren Reese.\n- Det er noget, man kan trække på smilebåndet over, når det kommer på afstand. Vi fik også at vide en søndag aften, at vi mandag morgen skulle af sted og ikke kom hjem i seks dage, fordi vi skulle spille på udebane. Herhjemme var det nok ikke blevet taget så godt imod, men dernede var det almindelig procedure.\nOg så var der kampene mod Polonia-Stal, ROW 1964 Rybnik og Polonia Nysa i den fjerdebedste række.\n- Det var mest af alt i nogle små polske byer. Langt hen ad vejen var det som at spille en Jyllandsserie-kamp herhjemme. Det var nogle store gutter, men generelt er det polske folkefærd meget åbent og smilende.\n- Det var selvfølgelig sjovt at prøve, men jeg havde da helst været det foruden. Til gengæld var det en god anledning til at snakke lidt polsk, i hvert fald fodbold-polsk, smågriner Reese.\nNu er han kommet tilbage til det, der formentlig betyder kampe på højere niveau: AC Horsens i Superligaen. Han var senest udlejet fra FC Midtjylland til Den Gule Fare i 2018/19-sæsonen, og nu skal han hjælpe med at styre holdet i sikkerhed. Der er ni point op til Vejle.\n- Det er sindssygt dejligt at være tilbage. Min glæde og sult er blevet vækket, efter jeg er blevet taget så godt i mod. Både af dem, der er kommet til siden sidst, og dem, der var her i forvejen, siger Søren Reese.\n- Jeg glæder mig helt vildt til at kunne spille en vigtig rolle. Som jeg også snakkede med Berthel og Niels (Jens Berthel Askou og Niels Erik Søndergård, red.) om: Jeg går kun ind i det, fordi jeg tror 100 procent på, at vi kan løse den situation, vi er i. Jeg ville ikke gå ind i det, hvis jeg ikke troede på det.\nSøren Reese kan få sine første minutter i dansk fodbold i denne sæson, når AC Horsens møder Skive IK i en træningskamp torsdag.\nLæs også:Glad Reese: Jeg er sulten efter at gøre en forskel\nLæs også:ACH-boss: Reese passer rigtig godt ind\nLæs også:Officielt: AC Horsens lejer forsvarsspiller i FC Midtjylland\nEuropa League-chok: Nordmænd sender Hoffenheim ud\nTransferfri Italien-dansker: Vender hjem til DK\n24/2 Kl. 14:21


Høj efterspørgsel på it til efterkalkulation og projektstyring | SCM.dk\n07.12.2012 | IT\nHøj efterspørgsel på it til efterkalkulation og projektstyring\nKonjunkturerne medfører et dybere fokus på rentabiliteten i produktions-virksomhederne, hvilket betyder en høj efterspørgsel på it-løsninger til efterkalkulation og projektstyring, siger salgschef Jesper Højlund fra it-konsulenthuset Agidon.\n"Vi mærker tydeligt, at kunder og producenter indgår i stadigt tættere relationelle netværk", siger Jesper Højlund, salgschef i it-konsulenthuset Agidon. Foto: Agidon.\nHvad er de mest presserende it-udfordringer for produktionsvirksomheder lige nu?\nVirksomhederne efterspørger primært it-løsninger inden for efterkalkulation og projektstyring.\nOmkring efterkalkulation oplever vi et ønske om detaljerede real-kostpriser samtidig med sporing af variabiliteten forbundet med eventuelle kostprisvariationer fra produktion til produktion. Den fulde sporbarhed skal således kunne gå på tværs af produktionsanlæg, eventuelle underleverandører, produktvarianter og skiftende seriestørrelser.\nMed hensyn til projektstyringer har mange virksomheder bevæget sig fra registrering i manuelle systemer, eller i bedste fald regneark, til implementering i ERP-systemer, hvilket sikrer en 1:1 konvertering af afholdte omkostninger og skabte indtægter på specifikke processer, serier og produktionssteder.\nHvilke it-værktøjer/-løsninger til produktion er p.t. de mest efterspurgte?\nMange produktionsvirksomheder arbejder i dag med skiftende seriestørrelser og med en høj grad af individuelle kundekrav. Denne situation har skabt interesse for standardiserede værktøjer til produktkonfiguration.\nLigeledes er der med baggrund i ønsket om detaljerede produktionskostpriser en øget interesse omkring shop floor control til registrering af ressourceforbrug, spild, kvalitetskontroller etc.\nHvilke it-mæssige udfordringer forventer du at se øverst på agendaen de kommende år?\nVi mærker tydeligt, at kunder og producenter indgår i stadigt tættere relationelle netværk. Det skaber udfordringer i forhold til online tilgængelighed af eksempelvis fleksibilitet i forbindelse med produkt- og sortimentssammensætning, deling af ordrespecifikke informationer samt en højere grad af efterservice-programmer, end vi ser i dag.\nDet er tilsammen med til at understøtte de strategier, vi oplever i markedet, hvor lot-størrelserne på såvel indkøb som produktioner bliver minimeret betragteligt, og de organisatoriske forhold omkring varetagelsen af produktion tager form af en højere grad af agilitet og dynamik.\nTags: , Agidon, Jesper Højlund, Projektstyring, It-udfordringer