Tirsdag D. 20. DECEMBER 2016 KL. 22:30\nKultur- og kirkeminister Mette Bock fotograferet i ministeriet på Gammel Strand tirsdag den 20. december 2016.\nBlå bog: Mette Bock\nDatter af lektor og fhv. MF Ole Samuelsen.\nGift med seminarielektor Hans Jørn Bock. Parret har tre børn og fire børnebørn.\nUddannelse: Mag. art. i filosofi fra Syddansk Universitet og cand. scient. pol. fra Aarhus Universitet.\nBeskæftigelse: 1988-1991: Konsulent hos PLS Consult og Dansk Management Forum.\n1992-1997: Direktør for Muskelsvindfonden\n1999-2001: Programchef og chefkonsulent hos SIMI og Lisberg Management.\n2002-2007: Administrerende direktør og ansvarshavende chefredaktør på JydskeVestkysten.\n2008-2010: Programdirektør i DR.\n2011- : Folketingsmedlem for Liberal Alliance.\n2016- : Kultur- og kirkeminister.\nPolitisk: 1994: Kandidat for Socialistisk Folkeparti i Horsens-kredsen.\n1999-2001: Kandidat for Radikale Venstre i Horsenskredsen.\nFra 2010: Kandidat for Liberal Alliance i alle opstillingskredse i storkredsen.\nTidligere: Udenrigsordfører, udviklingsordfører, medieordfører, kirkeordfører, landbrugsordfører og medlem af Udenrigspolitisk Nævn.\nTillidshverv: Ekstern lektor og censor i filosofi, statskundskab og journalistik på flere danske universiteter fra 1990.\n2002-2006: Formand for CVU Vita.\n2004-2007: Medlem af bestyrelsen for Syddansk Universitet.\n2007-2014: Medlem af bestyrelsen for Buy Aid.\n2009-2015: Medlem af bestyrelsen for Testrup Højskole.\n2009-2016: Medlem af bestyrelsen for Liselund.\n2011-2016: Medlem af bestyrelsen for kursuscenteret Trinity.\n2013-2016: Formand for bestyrelsen for Grundtvig Centeret.\n2014-2016: Formand for Grænseforeningen.\nPriser: Modtager af Veuve Clicquots pris »Årets erhvervskvinde 2006«.\nMinisteren og kulturen\nMin største kulturoplevelse i 2016 var:\n»Der har været mange, men jeg vil fremhæve Georg Baselitz-udstillingen på Museum Jorn i Silkeborg, som var en stor oplevelse. Det er helt fantastisk, at et dansk provinsmuseum kan få mulighed for at vise en så stor kunstners billeder. Jeg var for nylig i biografen, hvor jeg så »Min far Toni Erdmann«, og det var også en stor oplevelse. Det er en meget mærkelig, meget lang og meget skøn film.«\nMin seneste kulturoplevelse var:\n»Jeg har lige hørt »Messias« i Holmens Kirke. Det er en tradition i min familie, at vi samles før jul, hvor vi spiser i Snapstinget og hører »Messias« bagefter. Det var en meget hurtig, men vidunderlig opsætning i en propfyldt kirke.«\nJeg vil anbefale alle at se:\n»Teaterkoncerten »Højskolesangbogen« på Det Kongelige Teater. Jeg kender selv Højskolesangbogen ind og ud, og jeg synger fra den flere gange om ugen. Når vi holder familiemiddage derhjemme, synger vi eksempelvis altid fra Højskolesangbogen. Det er min fornemmelse, at Højskolesangbogen er på vej tilbage, og jeg tror ikke, at forestillingen kunne have været en realitet for 15 år siden. Ingen ville have fået idéen. Men fordi vi i dag er begyndt at interessere os så meget for vores egen identitet i en globaliseret verden, er vi begyndt at genopdage sådan noget som Højskolesangbogen. I opsætningen har melodierne fået et moderne twist, og fordi teksterne bliver sunget lige i halen på hinanden, kan man virkelig se dybden i teksterne. De rammer noget alment menneskeligt og ikke bare noget tidstypisk. Jeg er magister i filosofi, og når jeg kigger på filosofihistorien, så kan jeg konstatere, at de store spørgsmål i livet ikke har ændret sig. Uafhængigt af tid er mennesket optaget af livets store spørgsmål som døden, sorgen, glæden, smerten og håbet.«\nI 2017 glæder jeg mig til:\n»At se om vores regering kan få luft under vingerne. Det er jo ikke givet.«


Panthenol Ointment til meget tør og rød hud fra #Hello Care\nHello Care Panthenol Ointment (100 ml)\nPanthenol Ointment er en salve til meget tør, rød og beskadiget hud. Salven øger den naturlige regenerering af huden og fremskynder reparationsproces. Den er særlig god til udsatte områder som hæle, knoer, brystvorter, røde næser og nye tatoveringer.\n#Hello Care Panthenol Ointment er Svanemærket, vegansk og anbefalet af AllergyCertified. Den er uden parfume og farvestoffer, og minimerer derved risikoen for allergiske reaktioner og hudirritationer.\n#Hello Care Panthenol Ointment er velegnet til at pleje den tørre, overbelastede og skadede hud. Salven fremmer hudens evne til at regenerere samt mindsker kløe og irritation.\nØger regenereringen af huden\nSkaber en beskyttende barriere\nVelegnet til meget ødelagt hud\nKan anvendes af nyfødt, børn og voksne\nSalven påføres på det ødelagte eller beskadiget område på huden efter behov. Kan anvendes flere gange dagligt.\nAbrikoskerneolie, Caprylic/Capric Triglyceride, Sheasmør, Kokosolie, Polyglyceryl-3 Diisostearate, Polyglyceryl-2 Dipolyhydroxystearate, Hydrogenated Castor Oil, Magnesium Sulfate, Aloe Vera, Glycerin, Majsstivelse, Panthenol, Citric Acid, Levulinic Acid, Glycerin, Sodium Levulinate, Vand (Aqua).


Flere børn tilbage i skole og dagtilbud – Ballerup Bladet\n20. maj 2020, 09:55\nFlere børn tilbage i skole og dagtilbud\nSkolerne kunne i denne uge sige velkommen tilbage til de store elever fra sjette til niende klasse, så nu er alle elever tilbage i skole - dog stadig på lidt andre vilkår. Foto: Colourbox\nNu er alle elever tilbage i skole og fra på mandag gælder det samme for alle børn i kommunens daginstitutioner.\nLigesom i resten af landet er den gradvise åbning efter corona-nedlukningen i fuld gang her i Ballerup. Mandag i denne uge kunne kommunens skoler således byde velkommen til alle de store børn fra sjette til niende klasse, der nu er tilbage efter ni uger med hjemmeundervisning.\nDet er fortsat nødbekendtgørelsen, der gælder, og derfor er hverken store eller små elever i skole på normale vilkår.\nDe små fortsætter som hidtil, mens de store er tilbage på et skoleskema med 25 lektioner ugentligt, mens der stadig kan være en smule fjernundervisning, hvor det er nødvendigt.\nDer er desuden nogle af skolerne, som har lånt ekstra lokaler rundt om i lokalområdet – for eksempel idrætshaller – hvor det har været muligt. En stor del af undervisningen på skolerne vil også fortsat foregå udendørs.\nI samme ombæring er klubberne også åbnet for både eftermiddags- og aftentilbud. Ligesom der er åbnet for morgenpasning i BFO’erne for alle børn med behov for dette.\nPlads til alle børn\nFra næste mandag, den 25. maj, bliver der desuden åbnet helt i de kommunale daginstitutioner, så alle børn kan blive passet fra mandag til fredag. Der er dog stadig kun åbent fra klokken 7 til 16.\nDer er stadig mange ’’corona-regler’’ i daginstitutionerne. Blandt andet er børnene stadig inddelt i mindre grupper, der serveres ikke morgenmad og forældre må stadig ikke komme indenfor i institutionerne.


Motorsporten.dk - Formel 1 - Timo Glock hos Virgin Racing også i 2011\nTimo Glock hos Virgin Racing også i 2011\nDet er 99,9 % sikkert at Timo Glock forsætter hos Virgin Racing også i 2011. Det er i hvert fald sådan det ser ud for den tyske Formel 1 kører lige nu.\nChancerne hos andre teams er yderst minimale. Især efter at det ser ud til at Vitaly Petrov og Renault ser ud til at blive enige om en forlængelse af russerens kontrakt med teamet. Timo Glock var angiveligt inde i billedet til et sæde hos Renault.\nDen ene af Virgin Racings kørere ser ud til at forsætte hos teamet. Det er Timo Glock der nok må erkende at chancerne hos et andet team nærmest er udtømte.\nTimo Glock havde håbet da han kom til Toyota i 2008 at Toyota og han kunne være med helt i toppen indenfor en 3 års periode, men da Toyota lukkede sit Formel 1 team, døde disse chancer helt automatisk, og dermed også Timo Glocks egne ambitioner. Han kan nu håbe på at han gøre det så godt at et højere rangerende team vil gøre brug af ham.\n"Vi kom desværre aldrig helt over nogen fejl som blev begået i teamet henover vinteren 2009-2010. Men det er altid vanskeligt for et team at starte med et helt blank stykke papir. Der vil altid opstå fejl og nogen af dem kan man ikke rette før det er for sent."\nTimo Glocks kontrakt med Virgin Racing gælder også for 2011, men angiveligt har der været flere klausuler indføjet i kontrakten der har kunnet tillade Timo Glock at søge job hos andre teams efter den første sæson.


Luang Prabang Guide - Oplev Østens mystik i Laos gamle hovedstad | Gaths Rejseside\nHjem Asien Luang Prabang Guide – Oplev Østens mystik i Laos gamle hovedstad\nMorgendisen er ved at lette, da den monotone trommen ophører. Byens indbyggere har allerede taget opstilling langs gaderne, for om lidt kommer de forbi. Munkene, der ved daggry samler almisser hos de lokale.\nI lange rækker går de i orange og røde klæder gennem Luang Prabangs gader, hvor Østens mystik folder sig ud lige for øjnene af os. Vi kan ikke ønske os en bedre start på vores besøg i den berømte by, der er en oase af ro og harmoni. Læs mere i denne kombinerede rejsebeskrivelse og Luang Prabang guide.\n1 Centrum – Luang Prabangs gamle bydel – orientering og oplevelser\n2 Oplevelser udenfor Luang Prabang\n3 Farvel til Luang Prabang\n4 Luang Prabang guide: Nyttige links til din rejse\n7 Mad og drikke i Luang Prabang\n11 Kort over Luang Prabang\n“Hvor kommer du fra”, spørger den unge munk ved Wat Xieng Thong. Da jeg fortæller ham, at jeg kommer fra Danmark smiler han. Fyren aner tydeligvis ikke hvor Danmark ligger, og han kommer ikke nærmere en placering, da jeg nævner, at Sverige og Tyskland er vores nabolande.\nMunken er tilsyneladende også ligeglad – han er mere interesseret i at vide, om vi har besøgt Phousi-bjerget eller grotterne ved Pak Ou.\nMen det er sikkert heller ikke alle danskere, der har hørt om Laos, som mest er kendt for sit lukkede kommunistiske styre og for at være verdens mest bombede land.\nKommunisterne har stadig magten, og laoterne lider fortsat under amerikanernes såkaldt hemmelige krig, der i 1960’erne sendte over to millioner tons bomber ned over landet. Men Laos er også kommet videre – den lidt generte befolkning tager imod med åbne arme, og der er rigeligt at opleve.\nCykel er et glimrende transportmiddel i byens rolige gader\nCentrum – Luang Prabangs gamle bydel – orientering og oplevelser\nLuang Prabangs gamle bydel ligger på en lille halvø, hvor floderne Nam Kha og Mekong møder hinanden. I dag er Luang Prabang vokset, men på halvøen, som de lokale kalder turistbyen, selv om man bor klods op af de lokale, synes tiden at stå stille.\nVi kan ikke få nok af at gå rundt i de små gader, hvor smukke templer, franske kolonihuse og det, der ligner gamle kinesiske købmandshuse, ligger side om side.\nDa Luang Prabangs gamle bydel kom på UNESCOs verdenarvliste, begyndte også et omfattende restaureringsarbejde af husene, der i dag er indrettet som caféer, restauranter, guesthouses og butikker med primært brugskunst.\nLastbiler og busser har ikke adgang til bydelen, og især i sidegaderne er her forbløffende stille. De larmende scootere er også nået til Laos, men en stor del af befolkningen cykler, og det gør turisterne også.\nIndenfor i Wat Xieng Thong\nDet er ikke uden grund, at Luang Prabang kaldes for templernes by. Hver gade synes at have sit eget farvestrålende tempel, men langt de fleste af dem er dog af nyere dato.\nLuang Prabang’s gamle templer og klostre blev brændt ned i 1887 af kinesiske rebeller, der flygtede hertil under Taiping-oprøret. Et af de eneste templer, der undgik kinesernes hærværk, var Wat Xieng Thong, der i dag står som et symbol på gamle dages storhed.\nWat Xieng Thong blev opført i 1560 og ligger helt ude på spidsen af halvøen. Vi beundrer de flotte udsmykninger og træudskæringer, der har masser af smukke detaljer. Templet synes at være et mesterværk udi laotisk arkitektur.\nDet er i munkenes beboelseskvarter lige ved siden af, at jeg får en længere snak med den unge munk, der er ved at vaske op.\nHan er blot en af flere tusinde munke, der bor i Luang Prabang, især i området omkring Wat Xieng Thong. Men overalt i byen ser vi dem gå rundt i gaderne, mange af dem bærende på deres få ejendele og en paraply til at skærme af for den brændende sol.\nMan fornemmer hurtigt, at buddhismen er laoternes faste holdepunkt. I turbulente tider som den franske besættelse, den amerikanske krig og kommunismens indtog, er det i templerne og det buddhistiske fællesskab, man søger ro og tryghed.\nEn tur på Luang Prabang’s morgenmarked\n“Det er da en hund det der”, siger jeg, og tager et ekstra kig på det lille dyr, der ligger på et bord, grillet og klar til at spise. Vi er på Luang Prabang’s morgenmarked, der er et pragtfuldt sted at møde laoterne og lære lidt mere om, hvad de lokale kan lide at sætte tænderne i.\nDet bliver næppe mere fremmedartet og eksotisk end dette. Udover utallige frugter og grøntsager som vi ikke en gang kender navnene på, så er der godt gang i salget af larver, tørrede bier, tang, pubber, bøffelhud, frøer og meget andet.\nVi ser også ukendte smådyr, rotter, egern, svampe, friske rode og kvinder, der sidder og snitter bambus til madlavningen. Her er hektisk, og uanset hvor vi kigger hen, så er der noget nyt og spændende at se.\nSamme sted, men efter solnedgang, er vi tilbage i området. En af morgenmarkedets smalle gyder bliver forvandlet til et langt gadekøkken. Her er et mylder af mennesker og den hede aftenvarme og de utallige gasblus, der sørger for god og billig mad, får svedperlerne frem på få sekunder.\nSupper, nudelretter og grillet kylling er blot noget af det, der serveres. Kunderne bliver sat på plasticstole eller bænke – hygge er her ikke meget af, men det er i den grad autentisk og et fantastisk sted at følge med i livets gang blandt lokale og backpackere, der her kan indtage et måltid for 6-7 kr. – naturligvis i selskab med en stor Lao-beer til samme pris.\nGyden starter ved Th. Sisavangvong, der er det tætteste Luang Prabang kommer på en hovedgade. Om aftenen bliver gaden lukket af for trafik for at gøre plads til det store handicraftmarked, der er et paradis for de, der elsker at shoppe bl.a. duge, tørklæder og tasker. Det gode ved markedet er, at mange af varerne er originale – dvs. lavet af de etniske minoriteter og ikke massefremstillet.\nVi får en snak med en ung Hmongpige, der tydeligvis ikke vil forveksles med en såkaldt Lao Loum, en af de lokale i Luang Prabang.\nHun udpeger hurtigt, hvad der er fremstillet af en af områdets mange bjergstammer, og hvad, der ikke er. Minoriteterne laver primært vævede klæder, ofte farvestrålende og med mønstre, der går igen på det tøj de selv bærer.\nDen lille sølvisspand ser ubetydelig ud blandt de smukke tesæt og sølvservicen, der står i glasmontrerne. Alligevel er det den, vi kigger mest på, for på et stykke papir står der Denmark. Indtil 1975, hvor kommunisterne tog magten i Laos, regerede kongen fra hans palads i Luang Prabang, der i dag huser Royal Palace Museum.\nPaladset giver et godt indtryk af, hvordan monarkerne har levet, og vi kommer bl.a. forbi kongens og dronningens soveværelse, modtagerummet, biblioteket, samt en stort antal spændende effekter. Og så er der rummet med gaver fra udenlandske statsoverhoveder og monarker, deriblandt sølvisspanden fra Danmark, der er dateret 1956.\nRoyal Palace Museum gemmer på flere spændende ting. I den ene ende af bygningen kan vi bag et jerngitter se den mest betydningsfulde Buddha i Laos, Pha Bang, der har givet navn til Luang Prabang.\nDen 83 cm høje Buddha kom hertil i 1512 og skulle dengang være det synlige bevis på, at Lan Xang-dynastiet blev accepteret som buddhistiske herskere. Pha Bang har flere gange været bortført til Siam (Thailand), men er altså nu vendt hjem til Laos.\nPå paladsområdet har man opført det smukke tempel Wat Ho Pha Bang, hvor Buddhaen skulle stå, men det gør den af en eller anden grund ikke. Til gengæld kan man her se den store mobile trone, der bruges til Pi Mai-festivalen, hvor Pha Bang bliver båret rundt i byen.\nSveden hagler af os. Selvom solen er på vej ned, så er det stadig varmt, og tøjet klistrer til kroppen, da vi endelig når toppen af Phousibjerget, der ligger midt i Luang Prabang. Det er ikke helt tilfældigt, at det er lige præcis nu vi forcerer de mange trappetrin, for solnedgangen heroppe skulle være helt fantastisk.\nVi bliver ikke skuffede. Den orange kugle, der spejler sig i Mekongflodens rolige vand er på vej ned bag små bjergtoppe beklædt med jungle. Det er et smukt syn – et halvt hundrede mennesker har fundet vej herop, og alle kæmper de om at få den bedste plads.\nPå toppen af Phousibjerget står That Chomsi, en 24 meter høj stupa, der kan ses på lang afstand. På vej op af bjerget ser vi små templer, buddhastatuer og en gammel kanon fra den amerikanske krig.\nSolnedgang fra Phousi-bjerget\nHelp us protect the aims giving ceremony. Sådan står der på små skilte overalt i Luang Prabang. Måske skiltene skulle have været større, for i disse år er den traditionelle ceremoni, Tak Bat, hvor munkene hver morgen går rundt i byen for at samle almisser hos de lokale i alvorlig fare for at blive degraderet til et regulært turistshow.\nTankeløse turister sætter deres kameraer helt op i hovedet på munkene, og andre deltager endda i den højtidelige procession, så de kan give almisser.\n“I behøver ikke at tage op i byen for at se munkene, de går hver morgen herude på vejen”, siger receptionisten på vores lille hotel.\nVi følger hans råd, så næste morgen står vi på den lille vej og følger på afstand med i den traditionelle ceremoni. Munkene tager imod almisserne fra de lokale og takker ved at fremsige en bøn, mens giverne sidder på hug med foldede hænder og beder.\nDet er smukt, og mens vi følger munkene ned ad vejen, så er morgendisen endnu en gang ved at lette over Luang Prabang og de omkringliggende bjerge. En ny dag tager sin begyndelse, en dag, hvor vi desværre skal sige farvel til denne fantastiske by, der er svær at slippe og som har gjort dybe indtryk.\nTak Bat i Luang Prabang’s gader\nOplevelser udenfor Luang Prabang\nUd til Mekongfloden nord for Luang Prabang ligger Pak Ou grotterne, der er et betydningsfuldt sted for lokalbefolkningen. Grotterne er fyldt med buddhafigurer og er en slags helligdom. Du kan læse mere i indlægget Pak Ou – ad flodevejen til de hellige grotter.\nSyd for Luang Prabang kan du besøge Kuang Si Vandfaldet. Det er en rigtig flot naturoplevelse at se det 50 meter høje vandfald og de tilhørende pools i turkisblå og smaragdgrønne farver. Her ligger også et center for asiatiske bjørne, der er reddet fra fangeskab. Læs mere i indlægget Kuang Si Vandfaldet.\nFarvel til Luang Prabang\nLad mig sige det med det samme: Luang Prabang er en fantastisk by, der gør dybt indtryk. Det er et af mine favoritsteder i Asien og af samme grund på min liste over 11 steder i Asien du SKAL besøge.\nMaden, templerne, byens gamle centrum og det fantastiske morgenmarked kombineret med Østens mystik og en utrolig gæstfri befolkning er blot en håndfuld grunde til, at jeg er vild med byen. Allerede inden jeg har checket ud af hotellet ved jeg, at det ikke bliver mit sidste besøg i Luang Prabang.\nHerunder finder du min Luang Prabang guide, hvor du kan læse mere om bl.a. transport, spisesteder og overnatning. Du kan også finde nyttige links til din rejse.\nMunke er ved at gøre klar til ceremoni\nLuang Prabang guide: Nyttige links til din rejse\n• Hotel i Luang Prabang – Book med prisgaranti\n• Flybilletter til Laos – Sammenlign priser her\n• Skræddersyede rejser til Laos – Få et uforpligtende tilbud\n• Pakkerejser til Laos – Book fly og hotel sammen\n• Vaccinationer til Laos – Se anbefalinger her\nLuang Prabangs lufthavn ligger fire km fra byen. Der er daglige afgange fra f.eks. Bangkok (Bangkok Airways og Lao Airlines), og fra Hanoi (Vietnam Airlines og Lao Airlines).\nAndre destinationer til/fra byen er Chiang Mai (Thailand) og Siem Reap (Cambodja). Af indenrigsruter er de til Vientiane og Pakse de vigtigste. Du kan søge og sammenligne flybilletter her.\nFra lufthavnen i Luang Prabang kan man tage en taxi, men mange hoteller henter gladeligt deres gæster. Fly er blot én måde at ankomme til Luang Prabang, bus/minibus fra enhver større by i Laos er en anden.\nDet kan tage timer at køre fra A til B – vejene i de mere øde områder er af dårlig standard, og der må påregnes en del bjergkørsel. Skal du fra Luang Prabang til Vientiane eller Vang Vieng eller retur, så kan ethvert hotel eller tourbureau hjælpe dig på vej.\nEn unik måde at rejse på i Laos er ad Mekongfloden. Fra Huay Xai, der ligger ved Mekongfloden overfor Chiang Khong i Thailand, kan man tage båden via Pak Beng til Luang Prabang. Forhør dig i Thailand om mulighederne.\nMan kan nemt gå rundt til de fleste seværdigheder i Luang Prabangs gamle bydel. Alternativet er tuk-tuk eller at tage cyklen. Mange guesthouses og hoteller udlåner cykler til deres gæster.\nSkal du på udflugt, så kan du leje en taxa med chauffør for en dag eller tage med på guiede ture. I byen ligger flere tourbureauer, men også dit hotel/guesthouse vil kunne hjælpe dig.\nSelv om Luang Prabang stille og roligt vokser som turistby, så er det i mindre målestok. Det er ikke her, du finder de store hotelkæder, men til gengæld et utal af små hyggelige hoteller og resorts, hvor flere af dem indrettet i de gamle kolonihuse.\nLuang Prabang er så tilpas lille, at det er muligt at bo i naturskønne omgivelser med udsigt til jungle eller flod og alligevel kun have 10 minutters gang til centrum.\nOvernatning er billig i Laos, og således også i Luang Prabang. Du kan nemt få et godt værelse med bad, køleskab og tv for 100-150 kr. pr. nat alt efter sæson. Det kan naturligvis gøres langt billigere, hvis du ikke stiller de store krav til indkvartering.\nDu kan booke hotel i Luang Prabang på f.eks. hotels.com eller booking.com, der har det største udvalg.\nGode steder at bo i Luang Prabang\nView Khemkhong Guesthouse – budgetvenligt sted, der får rigtig gode anmeldelser. Ligger centralt i den gamle bydel.\nThongbay Guesthouse – populært guesthouse, hvor du kan bo ud til floden. Supervenligt personale og ca. 1,2 km til centrum.\nMy Dream Boutique Resort – her boede vi. Fantastisk lækkert hotel på den anden side af floden, men der er kun to minutters gang til centrum. Skøn pool og venligt personale.\nSofitel Luang Prabang – lækkert luksushotel i kolonistil. Meget smagfuldt indrettet med skøn swimmingpool. Ligger ca. 1,5 km fra centrum.\nMad og drikke i Luang Prabang\nSom i de øvrige sydøstasiatiske lande er ris og nudler også her langt de vigtigste fødevarer. Mange retter minder om det man får serveret i Thailand, men i Laos og dermed også i Luang Prabang, findes mange lokale specialiteter.\nF.eks. bøffelstuvning, tørret søgræs og lækre kødfyldte pølser. I byen ligger adskillige restauranter og gadekøkkener – det er med garanti ikke her, du kommer til at sulte. Jeg kan anbefale disse fire restauranter:\nVelkendt restaurant, der har ligget i Luang Prabang i mange år. Stor og hyggelig gårdhave og hurtig og venlig betjening. Restauranten har et omfattende menukort, også med flere specialiteter, f.eks. den specielle Lao Barbecue. Lao Lao Garden er også et fint sted til en Laobeer eller to. Ligger lige nedenfor Phousi-bjerget mod syd.\nGod og hyggelig gourmetrestaurant, og priserne er derefter. Franskinspireret mad med et twist af Asien. Venlig betjening og stedet, hvis der skal vin på bordet. Der er happy hour sen eftermiddag, og det er et fint sted at sidde og følge med i livet på hovedgaden Sisavangvong.\nEt godt sted på Sisavangvong Road. Lao- og vegetarretter til billige penge. Restauranten er enkel, men der laves god mad – bl.a. en lækker svinepølse. Venlig betjening.\nDenne kombinerede bar og restaurant i loungestil ligger på den anden side af Nam Kha-floden. Fra Luang Prabangs gamle bydel er der gratis båd til stedet. I tørtiden kan man benytte den lille bambusbro. Dyan Sabai serverer glimrende mad, det er et hyggeligt sted, der er lige så populær som bar.\nDer er mange unge backpackere i Luang Prabang, men kun få barer. Byen er bestemt ikke en partydestination – ved midnat er Luang Prabang lukket ned. Der er dog et par få undtagelser – vil du møde andre rejsende, så prøv på Utopia Bar, der ligger ved bambusbroen, som fører over Nam Kha-floden.\nHive Bar er et andet godt valg til en drink eller to. Det er et lidt anderledes sted, der kombinerer fest og farver med modeshows, som f.eks. viser tøj fra områdets etniske bjergstammer.\nPopulære aktiviteter i Luang Prabang er madlavningskursus, kajaksejlads og trekking i fjerntliggende områder. For madlavningskursus er der flere muligheder – f.eks. Tamarind, der er en gammel kending i Luang Prabang. Stedet fungerer også som en helt almindelig restaurant.\nVil man ud i naturen, trekke eller sejle på floderne, så er det bare om at booke hos et af byens tourbureauer.\nDer kræves visum for at besøge Laos. Man kan søge visum på den laotiske ambassade i Sverige, men det er lige så nemt at opnå visa on arrival – dvs. få sit visa i lufthavnen.\nVisumansøgning fås på flyet – du skal blot medbringe et pasfoto, og selve visaet koster 36 USD pr. person. Dette er kun vejledende – husk at tjekke de aktuelle indrejseregler.\nDen laotiske møntfod hedder kip, men i Laos kan man også bruge dollars og thailandske baht. Det er dog en god idé at have kip på sig, men sørg for ikke at veksle for mange, da de ikke kan veksles tilbage udenfor Laos. I Luang Prabang findes adskillige kontantautomater, også med engelsk menu.\nUdenrigsministeriet udgiver ikke rejsevejledninger til Laos. Du kan klikke ind hos ambassaden i Vietnam, der også dækker Laos, for at se eventuelle nyheder. Du kan også se rejsevejledningen fra det britiske udenrigsministerium.\nI min Luang Prabang guide finder du selvfølgelig også et kort over byen, hvor jeg har markeret alle nævnte steder som seværdigheder, hoteller og spisesteder.\nForrige artikelLe Naview @Phrasingh – skønt hotel centralt i Chiang Mai\nNæste artikelPhu Quoc Guide: Vietnams paradisø


Smerter og funktions nedsættelse i arme. - Vil Ske Nu\nSmerter og funktions nedsættelse i arme.\nHome/Behandling af/Smerter og funktions nedsættelse i arme.\nSmerter og funktions nedsættelse i arme opstår altid som følge af overenergi i en eller flere muskel ( se: Årsag til overenergi og konsekvensen deraf. ) .\nDe muskler der ofte er på spil ved arm problemer er: Håndens muskler, brachioradialis, biceps, triceps, deltoideus. Men meget ofte kan en eller flere af alle skulder musklerne være involveret. Og nogen gange er den grund læggende årsag halsmusklerne.\nDe primære armmuskler:\nDen store overarms muskel, problemer i den medføre nedsættelse til at bøje armen. Og kan gøre det svært at\nArm musklen biceps\ndreje håndfladen opad. Endvidere holder den armens kugleled fast i ledskålen, uden en velfungerende biceps kan det være svært at løft noget uden skuldren gå af led.\nTrigger punkter i biceps sender smerter til subraspinatus, foran på skuldren, og i albefolden.\nTrigger punkter kan være forårsaget af tirgger punkter i infraspinatus, gentagende belastninger specielt at løfte noget tungt med håndfladen opad, sport øvelser hvor man bøjer albuen kraftigt (hæve sig i bom).\nSmerter i deltorideus fejl diagnosticeres ofte til bursitis, og tendinitis i rotations manchetten.\nSystemiske symptomer kan være:\nFra skulderblad og bagsiden af overarm. Har ansvar for skubbe bevægelsen og er med til at holde skulderledet\nArm musklen triceps\nSvaghed kan medføre manglende evne: til at udstrække underarm (nå en høj hylde), til at kaste og skubbe med udstrakt arm, til at bruge krykker eller stok, er involveret i tennisalbue, og indirekte årsag til prolaps c6/c7.\nTrigger punkter i triceps der fem distinkte.\nTrigger punkt et sender smerter til bag på skulderen og yderside af albue, til øvre trapezius og nakken ved halsens basis.\nTrigger punkte to sender smerter til ydersiden af albuen og kan strække sig et stykke nedad underarmens overside, tennisalbue.\nTrigger punkt tre sender smerter bag på overarm, kan trykke så meget at tommelfingeren siden af underarm og hånde bliver følelsesløs.\nTrigger punkt fire gør albuen følsom for berøring, man kan ikke holde ud at hvile albuen mod noget.\nTrigger punkt fem sender smerter til indersiden af albuen og indersiden af underarm. Golfalbue.\nAlle trigger punkter kan give smerter i fjerde og femte finger, de kan også medføre en trykende følelse bagpå underarmen og i selve triceps.\nTrigger punkter begrænser evnen til at bøje og strække armen.\nFejl diagnoser er artritis, tendinitis og bursitis.\nSystemiske symptomer: Sukkersyge, for lavt blodsukker, høj skulder i den ene side, allergi over for sukker, koffein eller tobak. Ødemer, mundlidelser som paradentose, mundsår, tørre og revnede læber kan indikere et bugspytkirtel problem.\nGår fra underst på overarmen til yderst på underarm i tommelfinger siden.\nArm musklen brachioradialis\nVed svaghed er det svært at rette armen helt ud, og giver modstand ved rotation af underarmen (Hånd).\nTrigger punkt giver smerte langs musklen.\nSom sidder øverst fortil på skuldren, problemer i den giver manglende evne til at løfte armen udad frem for kroppen.\nTrigger punkter give kun lokal smerte, men en del andre muskler sender smerter til dette område. Trigger punkter i deltoideus antterior er aldrig alene, men er ofte skabt af trigger punkter i de dybe hals muskler (scalenerne), pectoralis major eller rotations koppens muskler. Som alle sender smerter til hele deltoideus, ikke kun den anteriore del.\nSmerter i deltorideus fejl diagnosticeres ofte til arthritis, bursitis, og tendinitis i rotations manchetten.\nSystemiske symptomer kan være: Kvalme, migræne, hovedpine en sidegig, smerter mellem skulderbladene, lys afføring, forstoppelse, hormonelle og mentale problemer.\nPectoralis major clavicularis:\nDen store bryst muskel som hæfter på kravebenet. Svaghed denne gør det vanskeligt at føre armen på tværs af\nStanalis og clavicula del\nbrystet, svært ved at røre modsatte skulder, samt mindre styrke ved rotation af arm foran kroppen.\nTrigger punkter giver smerte foran på bryst og skulder som kan trække ned langs armen på indersiden på albuens inderside og ned i fjerde og femte finger.\nTrigger punkter holder skulderen trukket fremad, hvilket kan gøre det vanskeligt at trække armen tilbage. Det belaster musklerne i ryggen, og giver en rundrygget holdning, der med føre at hovedet skydes fremad, som igen belaster hals musklerne der så også udviklere trigger punkter.\nSystemiske symptomer kan være: Fordøjelses vanskeligheder, stress, allergier, ben og knælidelser, brystproblemer for kvinder, tand problemer, lidelser langs mave meridianen.\nPectoralis major stanalis:\nDen store bryst muskel som hæfter på brystbenet. Svaghed denne gør det vanskeligt at føre armen fra hoften på til modsatte skulder, løfte tunge genstade uden at armen bliver trukket nedad.\nTrigger punkterne kan føre til hjerte arytmi, og smerte billeder der minder meget et hjerte anfald.\nSystemiske symptomer kan være: Besværet vejre trækning, kronisk træthed, fordøjelses vanskeligheder, stress, allergier, ben og knælidelser, brystproblemer for kvinder, tand problemer, lidelser langs mave meridianen.\nPlaceret på oversiden af skulderblad, og går til siden af overarm.\nVed svaghed vil over armen falder fremefter, svært ved at løfte og rotere armen. Kunne række armen om på ryggen, få frakken på.\nTrigger punkter i infraspinatus sender smerter til: forsiden af skuldren, disse smerter opleves som de sidder dybt ned i ledet, der kan sendes smerter ydersiden af armen hele vejen til tommelfingeren, dette kan skabe satellit trigger punkter i fingernes strække muskler, der kan være stærk ømhed i biceps fugen og hele deltorideus, og der kan sendes smerter til nakken og skulderbladets yderkant. Det gør ond at ligge på skuldren og også på den modsatte skulder.\nNår triger punkterne bliver slemme nok kan det føre til, fejl diagnosen adhæsiv capsulitis / frossen skulder.\nFra skulderblads yderkant til forsiden af overarms knogle: ved svaghed i musklen, mister den sin styrke, når\noverarmen flekteres og udad føres i en rotation. Har svært ved eller kan ikke placere sin hånd i baglommen.\nTrigger punkter i musklen giver en skarp smerte bagtil i deltorideus når man lader armene hvile på et bord eller når man strækker hånden frem og op. Trigger punkter kan forhindre armen i at strækkes helt ud, når man rækker hånden frem og op.\nSystemiske symptomer: Rygvanskeligheder, endetarms lidelser, mentale lidelser, neurologiske lidelser, lidelser i central nervesystemet, mund lidelsere, hyperaktivitet.\nFra skulderblads yderkant nederst til bagsiden af overarms knogle:\nVed svaghed kan man ikke løfte og udad rotere arm.\nTrigger punkter sender smerten til øverst bag på skulderen, kan give snurren eller følelsesløshed i fjerde og femte finger.\nSystemiske symptomer: Svag skjoldbruskkirtel, basedow, struma, stofskifte problemer, vægt ændringer, infektioner, let til gråd, besvær med albuen, håndled, hånd der hænger udad, nakkestivhed, øjenlidelser, frossen skulder, tiningehovedpine, pandehulebetændelse, åndedrætslidelser, genitale lidelser.\nFra ryghvirvlerne og hoftekam til forside af overarm. Svaghed giver forstyrrelser ved bevægelser hvor armen føres ind mod kroppen, og ved svaj af kroppen.\nTrigger punkter kan give smerter: midt på ryggen ved nederste spids af skulderblad, på siden af underlivet, smerter kan brede sig ud til indersiden af arm og hele vejen ned til lillefinger og til fjerde og femte finger.\nTrigger punkter kan forhindre armen i at rette sig helt ud, frem og op. De kan forhindre armen i at løfte sig helt.\nSidder øverst midt på skuldren, problemer i den giver manglende evne til at løfte armen udad til siden\nSidder øverst bagtil på skuldren, problemer i den giver manglende evne til at løfte armen udad og om bagved kroppen.\nTrigger punkter give kun lokal smerte, men en del andre muskler sender smerter til dette område. Trigger punkter i deltoideus posterior er aldrig alene, men er ofte skabt af trigger punkter i de dybe hals muskler (scalenerne), pectoralis major eller rotations koppens muskler. Som alle sender smerter til hele deltoideus, ikke kun den posteriore del.\nPå toppen af skulderblad og til overarms knogle. Løfter armen fra strakt ud til siden og op over hoved. Ved svaghed midtes denne evne.\nTrigger punkter sender smerter til ydersiden af og øverst på skuldren, samt lige over albuen.\nsystemiske symptomer: skulderproblemer, genitial og urinvejslidelser, kredsløbsproblemer, lidelser på stemmebåndet, stress, indlærings vanskeligheder, psykiske blokeringer.\nFra acromen til midt på overarm. Ved svaghed kan ikke løfte fremad strakt arm op over hovedet, svært ved at\nrede sit hår / børste tænder.\nTrigger punkter sender smerter til øverst på forsiden af skulderen og bag på overarm, underarmen, håndryggen og ud i tredje finger.\nSystemiske symptomer: kronisk hoste og andre lunge problemer.\nPå bagsiden af skulderblad til forside af overarm. Ved svaghed\nmanglende evner til at rotere overarm indad.\nTrigger punkter sender smerter til: området mellem skulderblad og\noverarm, håndled på oversiden.\nSystemiske symptomer: Hjerte banken, smerter i skulder og bryst, blødende gummer, tunge og svælg lidelser, emotionelle problemer angst hysteri.\nBehandling smerter og funktions nedsættelse i arme.\nVisuel inspektion af krops holdning og en palpering af spændings tilstanden. Samt få et overblik over hvilke bevægelser er hæmmet og hvilke der evt. giver smerte.\nBehandlingen beså i at identificer og afspænding af de involverede muskler med overenergi, dette gør jeg som kinesiolo ved at bruge muskel test, og en afspændings teknik (reaktive muskler). Derved bringes musklernes tonus i balance i forhold til hinanden.\nI tilfælde af meget overspændte muskler, kan der blive tale om at man skal udføre biokinetiske øvelser der hjemme.\nHerefter opløses triggerpunkter, ved hjælp af massage, dette kan kun sjældent lykkes på en enkelt gang, og der må påregnes hjemme arbejde i den forbindelse.\nSå masserers muskler, med en passende teknik, hvor der er ophobning af affaldsstoffer,\nTilsidst kan det blive nødvendigt at behandle hyoptone (underspændte) muskler, det gøres med modtryk på musklen, kombineret med en åndedræts teknik.\nRettelse af nakkehvirvel.\nOg så kan der ordineres evt. vitaminer / mineraler og som nævnt: Biokinetiske øvelser (afspændings øvelser) / selv massage af punkter.\nTilbage til behandling af


Periodiske undersøgelser udført som egenkontrol ved brug af et certificeret kvalitetssystem, jf. § 16\nBilag 6 - Periodiske undersøgelser udført som egenkontrol ved brug af et certificeret kvalitetssystem, jf. § 16\nVirksomheden skal have en selvstændig inspektionsafdeling, der er uafhængig af produktionen og vedligeholdelsen. Inspektionsafdelingen skal have direkte reference til den øverste ledelse. Den skal have kvalificeret personale og de nødvendige faciliteter til de periodiske undersøgelser, der skal udføres.\nVirksomheden skal benytte et certificeret kvalitetssystem til de periodiske undersøgelser, som beskrevet\ni punkt 2 og være underkastet et tilsyn, som beskrevet i punkt 3.\n2.1 Virksomheden skal indgive en ansøgning om vurdering af det kvalitetssystem, der skal benyttes i forbindelse med de periodiske undersøgelser, til et akkrediteret cetificeringsorgan, jf. bilag 2, efter eget valg.\nAlle relevante oplysninger om den pågældende del af virksomheden, hvor der skal gennemføres periodiske undersøgelser, og det udstyr, der skal underkastes periodiske undersøgelser, og\ndokumentation for kvalitetssystemet.\n2. 2 Under kvalitetssystemet skal udstyret undersøges i overensstemmelse med kravene i denne bekendtgørelse. Alle forhold, krav og bestemmelser, som virksomheden benytter i denne forbindelse, skal dokumenteres systematisk og velordnet i form af skriftlige forholdsregler, procedurer og instruktioner. Denne dokumentation for kvalitetssystemet skal muliggøre ensartet fortolkning af kvalitetsprogrammer, planer, vejledninger og oversigter.\nDen skal især indeholde fyldestgørende beskrivelse af følgende:\nKvalitetsmålsætninger og organisationsstruktur samt ledelsens ansvar og beføjelser, når det gælder udstyrets kvalitet.\nInspektionspersonalets kompetencer og integritet.\nDe undersøgelser og prøver, der skal udføres i forbindelse med de periodiske undersøgelser.\nDe metoder, hvormed det overvåges, at kvalitetsstyringssystemet fungerer effektivt.\nKvalitetsoversigterne, herunder inspektionsrapporter, afprøvningsdata, kalibreringsdata og rapporter om det pågældende personales kvalifikationer eller godkendelse.\n2.3 Certificeringsorganet skal vurdere kvalitetssystemet for at afgøre, om det opfylder kravene i punkt 2.2.\nVurderingsholdet skal omfatte mindst ét medlem, som har erfaring med vurdering af det pågældende udstyr. Vurderingsproceduren skal omfatte et inspektionsbesøg hos virksomheden.\nCertificeringsorganets vurdering skal indeholde konklusion og begrundelse.\n2.4 Virksomheden skal sørge for, at det certificerede kvalitetssystem forbliver tilfredsstillende og effektivt.\nVirksomheden skal underrette certificeringsorganet, som har certificeret kvalitetssystemet, om planlagte ændringer af det.\nCertificeringsorganet skal vurdere, om de foreslåede ændringer af kvalitetssystemet stadig opfylder kravene i punkt 2.2, eller om en omvurdering er påkrævet.\n3. Tilsyn ved certificeringsorganet\n3.1 Tilsynets formål er at sikre, at virksomheden opfylder de forpligtelser, det certificerede kvalitetssystem fører med sig.\n3.2 Virksomheden skal give certificeringsorganet adgang til at foretage inspektion på brugsstedet og give det alle nødvendige oplysninger, det gælder især:\ndokumentationen for kvalitetssystemet\nden tekniske dokumentation\nkvalitetsoversigterne, herunder inspektionsrapporter, afprøvningsdata og rapporter vedrørende det pågældende personales kvalifikationer osv.\n3.3 Certificeringsorganet skal foretage regelmæssige eftersyn for at sikre, at virksomheden opretholder og anvender kvalitetssystemet, og give virksomheden en rapport herom. De regelmæssige kontrolbesøg skal være af en sådan hyppighed, at der foretages en fuldstændig genvurdering over en treårig periode.\n3.4 Certificeringsorganet skal desuden aflægge uanmeldte besøg hos virksomheden. Under sådanne besøg kan certificeringsorganet om nødvendigt foretage eller lade foretage prøver for at godtgøre, om kvalitetssystemet fungerer korrekt. Certificeringsorganet giver virksomheden en rapport om besøget og en prøvningsrapport, hvis der er foretaget prøver.\n4. Opbevaring af dokumentation\nVirksomheden skal i et tidsrum på mindst ti år efter tidspunktet for den seneste periodiske undersøgelse af det pågældende udstyr opbevare dokumentationen omtalt i:\npunkt 2.1, andet afsnit, andet led,\npunkt 2.4, andet afsnit, om ændringer,\npunkt 2.3, sidste afsnit, og\npunkt 2.4, sidste afsnit, samt\npunkt 3.3 og 3.4 om vurderinger og rapporter fra certificeringsorganet.


Alligevel er mindre alkohol for meget: skader en daglig vin allerede vores sundhed? - Nyheder\nAlligevel er mindre alkohol for meget: skader en daglig vin allerede vores sundhed?\nAlkoholforbrug: Lejlighedsvise drikkere skader også deres helbred\nTidligere har forskellige videnskabelige studier indikeret, at moderat alkoholforbrug kan gavne sundheden. Canadiske forskere har nu analyseret flere undersøgelser om emnet mere detaljeret og konkluderet, at der ikke er bevis for en sundhedsmæssig fordel ved alkohol.\nAfviser positive effekter af alkohol\n"Ingen kan nægte et glas ære," siger et gammelt ordsprog. Tidligere har forskellige undersøgelser endda konkluderet, at moderat alkoholforbrug kan tjene som beskyttelse mod hjerte-kar-sygdomme. På den anden side er det kendt, at alkohol øger risikoen for adskillige sygdomme, såsom højt blodtryk, fedtlever eller forskellige typer kræft. Forskere har længe drøftet, om et moderat alkoholforbrug er virkelig sundt. Sidste år offentliggjorde britiske forskere en undersøgelse i British Medical Journal, der modbeviste de positive virkninger af alkohol. Canadiske forskere har nu evalueret et stort antal videnskabelige undersøgelser og kom også til følgende konklusion: Selv moderat alkoholforbrug er ikke gavnligt for helbredet.\nI dag er mange mennesker overbeviste om, at et glas vin om dagen får dem til at leve længere og sundere. Imidlertid er den videnskabelige dokumentation, der er tilgængelig på dette, "rystende i bedste fald", rapporterer specialtidsskriftet "Journal of Studies on Alcohol and Drugs". Den aktuelle udgave af tidsskriftet præsenterer en omfattende undersøgelse af canadiske forskere fra Center for Addiction Research på University of Victoria.\nI deres omfattende undersøgelse vurderede forskerne ved Center for Addiction Research i British Columbia resultaterne af 87 ældre undersøgelser for at finde ud af om de mulige sundhedsmæssige fordele ved alkoholforbrug. Hendes konklusion er imidlertid nøgtern. Meget af undersøgelsen, der fandt fordele, var mangelfuld, og resultaterne var derfor ikke pålidelige. Ifølge studieforfatter Tim Stockwell er der mange grunde til at være skeptiske over for udsagn om de formodede positive sundhedsvirkninger af moderat alkoholforbrug.\nTalrige positive effekter af moderat alkoholforbrug op til en betydelig forlængelse af forventet levealder blev fundet i de evaluerede studier, men undersøgelserne viste betydelige svagheder, når de blev undersøgt nærmere. Mange blev defekte og designet i undersøgelsesdesignet på en sådan måde, at der blev fundet fordele på steder, hvor der faktisk ikke kan findes nogen fordele, rapporterer forskerne. F.eks. Er det afgørende spørgsmål i forskningen, hvordan "afholdsmændene" blev defineret, som gruppen af moderate alkoholbrugere blev sammenlignet med, forklarer Tim Stockwell, direktør for Center for Addiction Research i British Columbia. F.eks. Blev moderate drikkere (højst to drikkevarer pr. Dag) sammenlignet med "nuværende" undladere, selvom gruppen af undladere kunne omfatte personer med særlig dårligt helbred, som alkoholforbruget var udelukket af denne grund.\nDer findes ingen årsagsforhold\nHvis gruppen af undladere blev justeret for mennesker med særligt høje niveauer af sundhedsnedsættelse, viste de klagede studier ikke nogen fordele ved moderat alkoholforbrug i forhold til afholdenhed, rapporterer Stockwell og kolleger. I deres design var det kun 13 af de 87 undersøgelser, der havde udelukket en uforholdsmæssigt stor negativ byrde for afholdsmændene, og i disse undersøgelser blev der ikke fundet nogen sundhedsmæssige fordele ved alkoholforbrug, skriver forskerne. Efter justering af de anvendte data blev det også vist, at mennesker, der spiste mindre end en drink om ugen, havde den højeste forventede levetid. I betragtning af det ekstremt lave alkoholindtag og uregelmæssigt forbrug kan der dog ikke antages nogen årsagssammenhæng her.\nStockwell understregede, at moderat alkoholforbrug i de foreliggende undersøgelser resulterede i et utrolig bredt spektrum af sundhedsmæssige fordele. F.eks. Ville moderate alkoholbrugere have vist en lavere risiko for døvhed eller endda levercirrhose sammenlignet med afholdsmænd. "Enten alkohol er et universalmiddel ... eller et moderat alkoholforbrug er faktisk en indikation af andre faktorer," sagde Stockwell. Ifølge forskerne var der ingen virkninger på levetiden for de forskellige typer alkoholholdige drikkevarer. "Men selv hvis det var tilfældet, er det usandsynligt, at alkoholindholdet i sig selv er årsagen," forklarer Stockwell. (fp, annonce)\nVideo: Dr. Gregers Daily Dozen Checklist\nCopyright © mountainridebluegrass.com | Alligevel er mindre alkohol for meget: skader en daglig vin allerede vores sundhed?...


Vejrettigheder Kursusoversigt Stiftelse af vejret - ppt download\nOffentliggjort afBirgitte Bjerre Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Vejrettigheder Kursusoversigt Stiftelse af vejret"— Præsentationens transcript:\n1 Vejrettigheder Kursusoversigt Stiftelse af vejret\naftale planlægning, ekspropriation, kendelse, dom hævd utilstrækkelig vejadgang Vejrettens beskyttelse Vejes brug færdsel andet Forandring af veje Litteratur: Vejrettigheder - private vejs retsforhold, se: Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n2 Vejrettigheder Begreber Privat vej Privat fællesvej Enkeltmandsvej\nfærdselsarealer, der tilhører ejeren af den ejendom, hvorpå de ligger, og som ikke er offentlige veje PVL § 2 Ved private fælles-veje forstås i denne lov de veje, gader, broer og plad-ser, der uden at være offent-lige, jf. § 1, tjener som færd-selsareal for anden ejen-dom end den ejendom, hvor-på vejen er beliggende, når ejendommene er i særlig eje. Privat fællesvej private veje, der tjener som adgangs-vej for anden ejendom end den, hvor-på vejen ligger, når ejendommene er i ”særlig” eje Enkeltmandsvej private veje, der ikke tjener som adgangsvej for anden ejendom (markveje) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n3 Vejrettigheder Begreber\nPrivate fællesveje, der er optaget på matrikelkortet er enten udskiftningsveje, som omfatter de veje, der er udlagt i forbindelse med udskiftningen, eller udstykningsveje, som er veje, der er optaget i forbindelse med matrikulære forandringer. Dokumentation for vej-ret kan ikke forventes Dokumentation for vejret indeholdt i den matriku-lære sag Vejretten til sådanne veje er normalt ikke tinglyst. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n4 Vejrettigheder Vejbredder Udskiftningsveje Udstykningsveje\ner anført på matrikelkortet med standardbredder – markveje 6 alen (3.77 m), byvej2 12 alen (7.53 m) den faktiske vejbredde vil typisk afvige se også skr. af 12. okt. 1979 Udstykningsveje den vej, der er anført på kortet angiver bredden af det vejareal, vejretten omfatter. Ældre veje ofte 3.77 m, nyere typisk anført med en bredde i hele meter. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n5 Vejrettigheder Ejerforhold\nPrivate fællesveje tilhører ejeren af den ejendom, hvorpå de ligger (vejeje-ren) -\tdet normale: vejen anført stiplet på matrikelkortet -\trestejendommen: vejen udgør én ejen-\tdom Ejeren kan også være of-fentlige myndigheder (ejes vejen af kommunen,bliver vejen ikke offentlig) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n6 Vejrettigheder Privat fællesvej\n§ 2 Ved private fællesveje forstås i denne lov de veje, gader, broer og plad-ser, der uden at være offentlige, jf. § 1, tjener som færdselsareal for anden ejendom end den ejendom, hvorpå vejen er beliggende, når ejendommene er i særlig eje. Stk. 2 Ved vejret forstås i denne lov den ret, som den til enhver tid værende ejer af en fast ejendom har over en privat fællesvej, der tjener som færd-selsareal for ejendommen. Ved en vejberettiget forstås i denne lov en ejer af en ejendom som nævnt i 1. pkt. Det er derfor afgørende for kommunens ageren, at der er mindst én vejberettiget Er det tvist/usikkerhed kan kommunen renoncere (indtil spm. er afklaret ved domstolene), medmindre kommunen føler sig over-bevist om, at vejretten eksisterer (se, LSP2008, s. 18) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n7 Vejrettigheder Begreber Udlagt privat fællesvej\nareal, der er bestemt til fremtidig anvendelse som privat fællesvej i h.t. planer eller beslutning. Formålet er at fastlægge vejens placering og udformning. Anlagt privat fællesvej privat fællesvej, der fysisk eksisterer i marken Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n8 Vejrettigheder Udlagt privat fællesvej\nPVL § 3 Ved udlagte private fællesveje forstås arealer, som er bestemt til fremtidig anvendelse som private fællesveje efter §§ 14 og 23-24, ved retningsplan efter byggeloven, er fastlagt ved reguleringsplan eller udred-ningsplan efter byggeloven, er fastlagt endeligt ved byplan eller lokalplan eller fastlagt ved beslutning af en ekspropriationskommission efter lov om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom, eller som vedkommende kommunale myndighed før lovens ikrafttræden har god-kendt til anvendelse som private fællesveje. Et vejudlæg er derfor en arealreservation Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n9 Vejrettigheder Lov om private fællesveje\nudgangspunktet er, at private veje reguleres privatretligt kommunen har indseende med vejes stiftelse og vejes stand (evt. efter vejsyn) skal varetage offentlige interesser (færdselsformål) men kan ikke afgøre privatretlige tvister to regelsæt (afsnit II og III) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n10 Vejrettigheder Gruppeopgave g o d s e t s j o r d e r markvej 3.77 m\nsti i marken Over flere marker under et gods fører et vejspor - nærmest en sti - fra en privat fællesvej til en på godset beliggende skov. Vejen er optaget på matrikelkortet, men der er ikke tinglyst vejrettigheder til vejen, der i umindelige tider har været benyttet af beboerne i et nærliggende villaområde som ad-gangsvej til skoven. Af hensyn til markarbejdet har godsejeren ladet sporet oppløje, hvilket har givet an-ledning til klage til kommunen, der er blevet anmodet om at tage affære overfor gods-ejeren således, at det igen bliver muligt at gå til skoven. I kommunen ved man ikke rigtigt, hvad man skal gøre i den anledning, hvorfor man har anmodet landinspektøren om at klarlægge retsgrundlaget. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n11 Vejrettigheder Lov om private fællesveje Afsnit II - landzone\nudlæg af andre veje end til brug for LSF kræver godkendelse nedlæggelse af (alle slags) veje forudsætter ikke godkendelse nedlæggelses kan ske efter kap. 9 Afsnit III - byzone udlæg af veje kræver godkendelse nedlæggelse af veje kræver godkendelse nedlæggelses skal (i princippet) ske efter kap. 9 Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n12 Vejrettigheder Stiftelse Ingen skriftlige oplysninger om vejretten\nudskiftningsveje hævd mundtligt Skriftlig form aftale servitutter og deklarationer udstykningssager skøder dom/kendelse vejudlæg i h.t. PVL ekspropriation Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n13 Vejrettigheder Stiftelse af vejret - aftale Skriftligt Mundtligt\nservitut (tinglyst dokument) erklæring (matrikulær sag - lyses ikke) skøde Mundtligt opfylder ikke vejadgangskravet typisk en midlertidig rettighed Hvad er problemet med aftaler, der stiftes på den-ne måde? Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n14 Vejrettigheder Tinglysning af vejret Vejretten beskrives i et dokument\nden påtaleberettigede (og den herskende ejendom jf. TL. forslag) skal anføres (TL § 10, stk. 6 - er normalt den vejberettigede) kommunen skal påtegne i h.t. PL § 42 rids vedhæftes (hvis vejen ikke findes på matrikelkortet) ingen kontrol med lovlighed i h.t. PVL/PL fordel, at vejen optages på matrikelkortet: beskytter efter VRL informerer om vejrettens eksistens vejarealet er fritaget for beskatning Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n15 Vejrettigheder Stiftelse af vejret - aftale vejret når\nder gives ret til færdsel for (ejeren) af en specifik ejendom ad en vej eller på en an-given lokalitet over en anden ejendom typisk ved erklæring i den matrikulære sag evt. i form af en deklaration (sekundær adgangsvej) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n16 Vejrettigheder Stiftelse af vejret - aftale tinglysningspåtegninger\nom indførelse i dagbog om lysning/aflysning/af-visning om evt. anmærkninger Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n17 Vejrettigheder Stedfæstelse af vejret\nVRL § 3 …. Stk. 2. Såfremt der i et servitutdokument om en stedbestemt vejret ikke henvises til matrikulskortets angivelse af vejens beliggenhed, skal der ved dokumentets anmeldelse til tinglysning medfølge en matrikulskort-kopi, på hvilken vejen er indtegnet af en landinspektør, samt en gen-part af kortet til opbevaring i akten for den tjenende ejendom. osse kaldet et tinglysningsrids = kortbilag Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n18 Vejrettigheder Stiftelse af vejret - aftale Stedfæstelse\nenten henvise til vejen som anført på matrikel-kortet eller til et kortbilag der skal opfylde visse formkrav endnu analoge OBS Fremover skal vejrettigheder (som alle andre servitutter) stedfæstes i matrikelkortet Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n19 Vejrettigheder Stiftelse af vejret - hævd Vejrettens indhold\nvindes begrænset, hvis den udøvede råden har været begrænset (f.eks. kun gående færdsel eller kun færdsel til fiskeri) men ellers som en ordinær vejret indenfor det faktiske vejareal (U VLD) også færdselsret for en afgrænset kreds, hvis alderstidsråden (U VLD) man kan sige, at der erhverves en ret svarende til en rettighed, man ville have formuleret skriftligt Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n20 Vejrettigheder Stiftelse af begrænset ret ved hævd\nHvis den udøvede råden betjener sig af en indretning er synlig vindes hævd efter ja\tja\t20 årsråden ja\tnej\talderstidsråden nej\tja\talderstidsråden nej\tnej\tikke synbar, når den udøvede råden (1) giver sig til kende ved (2) en særlig indretning (Illum) U VLD En indgrøftet markvej, der stammede fra udskiftningen, og som antoges at altid at have haft en bredde, der ikke var mindre end afstanden mellem grøfterne, hvorfor en foretagen indsnævring til 6 alen, der svarede til vejens brede på matrikelkortet, ikke var berettiget. U VLD En vejejer havde spærret en vej over ejendommen. Ved alderstidsbrug var der erhvervet ret til færdsel af enhver art ad vejstrækningen til fordel for den kreds af ejere, hvis ejendommen var beliggende ved vejen. Spærringen var derfor uberettiget. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n21 Vejrettigheder Gruppeopgave Vejadgang I en lokalplan for et\nsommerhusområde byområde er anført en vej bl.a. som adgangsvej til en ejendom, der nu ønskes udstykket. Vejen findes ikke i marken, og ejeren af den ejendom, hvorpå vejen er udlagt er ikke interesseret i, at vejen anlægges. Hvilke muligheder er der for at få vejen anlagt? Hvem skal i givet fald forestå vejanlægget? Kan kommunen stifte vejrettigheder til vejen? Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n22 Vejrettigheder Vejudlæg i lokalplan\nPVL § 43 Reglerne i §§ 23-29, jf. §§ 31-34, finder ikke anvendelse, når pri-vate fællesveje: 1) fastlægges endeligt ved lokalplan eller 2) fastlægges ved beslut-ning af en ekspropria-tionskommission efter lov om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrøren-de fast ejendom. Stk. 2. I de tilfælde, der er omtalt i stk. 1, skal vejudlægget optages i vejfortegnelsen. Vej endeligt fastlagt som adgangsvej vejens status er uafklaret lokalplaner indebærer almindeligvis alene en arealreservation (jf. NKN i MAD ) substituerer udlæg efter PVL stifter kun rettigheder, hvis vejen udlægges efter § 23, stk. 2 eller 3 eller hvis vejen kræves anlagt hvilket sker mod erstatning Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n23 Vejrettigheder Kommunalt vejudlæg\nVejudlæg efter PVL § 23, stk. 3 kan ske i ”særlige tilfælde” det forudsætter almen interesse kan Idasvej ud-lægges som ad-gangsvej for pc. 2? se også LSP 2008, s. 22ff Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n24 Vejrettigheder Kommunalt vejudlæg\n§ 23 Udlæg af en privat fællesvej foretages af ejerne af de ejendomme, over hvilken vejen skal føres. Stk. 2. I forbindelse med udlæg af en privat fællesvej efter stk. 1 kan vej-myndigheden bestemme, at der tillige skal ske udlæg af sådan vej på til-grænsende eller nærliggende ejendomme, og at en tidligere udlagt privat fællesvej skal udlægges i større bredde og med ændret retning og tvær-profil. Stk. 3. I særlige tilfælde kan vejmyndigheden selv foretage udlæg af en privat fællesvej og ændring af en tidligere udlagt privat fællesvej. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n25 Vejrettigheder Vejanlæg sker normalt på vejers foranledning\nevt. efter aftale med vejberettigede kommunen kan kræve veje i byzone anlagt mod erstatning for arealafståelse, hvis vejen er udlagt i lokalplan gennemførelse efter lovens kap. 10 Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n26 Vejrettigheder OBS - gælder kun, hvor afsnit III-reglerne gælder\nPVL § 39 Af hensyn til udbygning af det samlede vejnet inden for et område bestemmer vejmyndigheden, i hvilket omfang og til hvilket tidspunkt en udlagt privat fællesvej, der er optaget på vejfortegnelsen, skal anlægges som privat fællesvej.. § 40 Arealer, der er udlagt som privat fællesvej efter § 23, stk. 1, eller ved retningsplan efter den hidtidige bygningslovgivning eller i henhold til en med kommunens godkendelse derom pålagt deklaration, kan kræves stillet til rådighed for vejanlægget uden erstatning. Stk Stk. 3. Arealer, der: 1)af vejmyndigheden er udlagt som privat fællesvej efter § 23, stk. 2 og 3,2)alene ved byplan eller lokalplan er fastlagt som vej, kan kun kræves afgivet til vejanlægget mod erstatning, herunder for bygninger, andre anlæg af blivende art, hegn, beplantning, afgrøder samt ulemper mv. af den i stk. 2 angivne art. OBS - gælder kun, hvor afsnit III-reglerne gælder Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n27 OBS Vejrettigheder Hvem agerer, når vej skal anlægges?\nvejejeren, men vil han ikke kan kommunen påbyde veje i byzone anlagt hvorfor ejeren må afstå (evt. mod erstatning, der afholdes af kommunen) og de(n) vejberettigede må betale fordeling kan ske mellem vejberettigede ejendomme PVL § 42 Med hensyn til fordelingen af udgifterne ved anlægget af en pri-vat fællesvej og betalingen af grund-ejernes andele heraf samt til adgan-gen til at opnå lån af kommunen eller lån mod kommunegaranti til sådanne arbejder finder reglerne i § 57, stk. 4, § 59 og § 62 anvendelse. Anmod-ning om fordeling af udgifterne skal fremsættes over for vejmyndighe-den, før arbejdet påbegyndes, og arbejdet må herefter først påbegyn-des, når endelig beslutning forelig-ger. OBS Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n28 Vejrettigheder Vejrettens indhold\nUdgangspunkt: vejretten uindskrænket (vejretten er begrænset i det omfang, det fremgår af stiftelsesgrundlaget) Uspecificeret vejret generel vejret Spørgsmålet er, i hvilken udstrækning vejretten kan forandres (f.eks. svarende til ejendommens forudsatte og naturlige udnyttelse), eller udvides (f.eks, til også at omfatte fraskilte parceller) Det afgørende er da vejrettens forudsatte indhold idet kvalitative ”spring” ikke kan accepteres, mens den konkrete genevirkning er væsentlig ved kvantitative udvidelser Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n29 Vejrettigheder Udvidelse af vejret - retspraksis Kvalitativ udvidelse\nU ØLD (vejret til parcelhusgrund kunne ikke udstræk-kes til færdsel til et tilkøbt grundstykke m.h.p. etablering af indu-strivirksomhed) U ØLD (ikke pligt til at tåle den forøgelse af færdslen og den ændring af færdslens karakter, som forventedes at følge af udlejning af en del af den vejberettigedes ejendom til en model-flyveklub Snævre grænser for udvideligheden, når færdslens art ændres i mere intensiv retning Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n30 Vejrettigheder Udvidelse af vejret - retspraksis Kvantitativ udvidelse\nU ØLD (ret til badebro kunne ikke udstrækkes til udstykkede parceller, idet man ikke med rimelighed har kunnet forudse en sådan udvidelse ved stiftelsen) U ØLD (hvor en vejret til en vej, der tjente som adgangsvej for ca. 20 sommerhusgrunde kunne udstrækkes til yderligere 13 sommerhusgrunde, der blev udstykket fra den vejberettigedes ejendom). Udvidelser i færdslens omfang er også muligt - og kan efter omstæn-dighederne være ganske betydelige (den forøgede belastning vurde-res på grundlag af de faktiske forhold og hvad, der kunne forudses ved stiftelsen) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n31 Vejrettigheder Udvidelse af vejret Ændret færdsel berettiget hvis\ndet er aftalt eller kunne forudses ved stiftelsen/købet? færdslen bliver mindre belastende eller hvis færdslen kun indebærer en mindre forøgelse af (den aktuelle) servitutbyrde (princippet om servitutters udelelighed) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n32 Vejrettigheder Vejrettigheders retsbeskyttelse TL § 1 og § 5\nTinglysning forhindrer ek-stinktion af retsforfølgende kreditorer og omsætnings- erhververe i god tro § 1, stk. 1. Rettigheder over fast ejendom skal lyses til tinge for at få gyldighed mod aftaler om ejendommen og mod retsforfølgning. § 5, stk. 1. Ved god tro forstås i denne lov, at erhververen ikke kender den utinglyste ret og ej heller ved grov uagtsomhed er skyld i sit ukendskab til den. God tro må være til stede på det tidspunkt, da aftalen anmeldes til tinglysning, og ved overdragelse af pantebreve på overdragelsens tid. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n33 Vejrettigheder Vejrettigheders retsbeskyttelse TL § 52\nRettigheder stiftet før 1. april 1926 ved hævd, ekspropria-tion, landvæsenskommis-sionskendelse og udskift-ning er gyldige uden tinglys-ning § 52, stk. 1. Rettigheder over fast ejendom, om hvilke det må anta-ges, at de er gyldig stiftet med rets-virkning for tredjemand uden ting-lysning før 1. april 1927, bevarer også fremtidig deres gyldighed u-den tinglysning. Rettigheder, der i-følge denne bestemmelse ikke be-høver tinglysning, kan dog kræves tinglyst uanset reglen i § 15, stk. 2. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n34 Vejrettigheder Vejrettigheders retsbeskyttelse\nVRL (L 38): Udstykningsveje er på visse betingelser beskyttet i h.t. § 1, stk. 1 (svarende til tinglysning) og kan ikke fortrænges af relakseren-de kreditorer (§ 4), men nok af andre kreditorer § 1, stk. 1. Når en vej er eneste eller væsentligste adgang til en ejendom eller til nogen af dennes lodder, og vejen er angivet på matrikelkortet, hvis udvisende i det væsentlige stemmer med forholdene i marken, kan retten til denne vej, selvom den ikke er tinglyst, ikke fortrænges af senere erhververe af rettigheder over den tjenende ejendom ifølge aftale eller retsforføl-gning. Stk. 2. Den, der vil bestride, at der foreligger en ret til vejen, når de i stk. 1 nævnte betingelser er til stede, har bevisbyrden. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n35 Vejrettigheder Retsbeskyttelsen i VRL (L 38 § 1, stk. 1)\nVRL stifter ikke vejrettigheder, men giver under visse betingelser vej-rettigheder en retsbeskyttelse, der svarer til tinglysning Betingelserne er: vejen er den eneste eller den væsentligste adgangsvej lige vigtige: ingen beskyttet sekundær vej bør lyses optaget på matrikelkortet med en beliggenhed, der i det væsentligste svarer til forholdene i marken (der må ikke være tvivl om, at vejen i marken svarer til vejen på kortet) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n36 Vejrettigheder Retsbeskyttelsen i VRL (L 38 § 1, stk. 1)\nHvis betingelserne er opfyldt er vejretten sandsynliggjort i et sådant omfang, at den der vil anfægte vejrettens eksistens, har bevisbyrden (§ 1, stk. 2 – omvendt bevisbyrde) og forholdene er da af en sådan art, at det let fører til ond tro OBS!\tBeskyttelsen gælder bortfald (der skal have været en vejret) og omfatter ikke uberettiget anvendelse af en vej Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n37 Vejrettigheder Vejrettigheders retsbeskyttelse\nTL § 26, stk. 1 Omsætningserhververe i god tro kan fortrænge vejrettigheder stiftet ved hævd inden 2 år efter erhvervelsen § 26, stk. 1. Dersom en hævd ikke er ting-lyst og derfor ville bortfalde over for en se-nere erhverver i medfør af § 1, skal denne dog gøre sin ret gældende inden 2 år ef-ter, at hans ret er tinglyst. I modsat fald får hævden også gyldighed mod ham. Bestemmelsen afspejler en afvejning af hensynet til erhververens ret på den ene side og den hævdvundne ret på den anden. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n38 Vejrettigheder Alternativt opråb\nServitutter, der er placeret i prioritetsrækken risikerer - i sjældne tilfælde - at bortfalde ved tvangsauktion (RPL § 573, stk. 2) Alternativt opråb kan begæres af en foranstående panthaver - som jo ikke skal respektere servitutten - såfremt auktionsbudet ikke yder pantet fuld dækning i så fald værdisættes servitutten (såfremt den ikke allerede er lyst pantstiftende, hvilket ikke er det normale) ejendommen opråbes på ny, og rettigheden bortfalder herefter mod det provenu, der måtte fremkomme bortfalder vejrettigheder, bliver ejendommen vejløs ! Ny vejret kan skaffes gennem VRL § 2 Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n39 Vejrettigheder Vejrettighedslovens retsbeskyttelse C B A\nkommunevej 4.00 m br. pr. fl.vej C B A Byvej 7.53 m B udstykket fra A Vej over A findes ikke i marken Har B vejadgang? Er vejadgangen beskyttet? Matrikelkortets udseende Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n40 Vejrettigheder Vejløse ejendomme\nHvis en eksisterende ejendom mangler vejadgang, er der mulighed for - mod erstatning - ved dom at få tilkendt vejadgang i h.t. VRL § 2, stk. 1 og 2 ad en eksisterende vej (hvis den tidligere vej-ret er bortfaldet/ekstingveret i h.t. TL) eller ad en ny vej såfremt vejbyrden ikke er til uforholdsmæssig skade for den tjenende ejendom aftale ikke er mulig og ikke skyldes ejerens ”vilkårlige handling” (egen skyld - jf. KFE og ) f.eks. hvis man har fraskrevet sig vejret. NB! Den, der ønsker sig tilkendt vejret må stævne ejeren af den ejendom, hvorover vejretten ønskes KFE Ejeren af en ejendom fandtes ved at benytte en sekundær adgangsvej ikke derved vilkårligt at have afbrudt eller indskrænket ejendommens hidtidige forbindelse med offentlig vej. Som følge af et skarpt knæk var færdsel af denne vej med store køretøjer (f.eks. tankbiler) dog ikke mulig. Ejendommen fandtes under hensyn til den skete trafikmæssige udvikling at mangle fornøden forbindelse med offentlig vej. KFE Vejret kunne ikke anerkendes for en erhvervsvirksomhed, som ifølge en aftale havde pålagt sig begrænsninger i færdslen ad den pågældende vej. Også i denne sag. som er tidligere end den ovenfor indgik der et spørgsmål om mulighed for at kære på vejen med lastbiler med anhænger og sættevogn vejknæk, som dog ikke fandtes indeholdt i begrebet ”fornøden vejadgang”. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n41 Vejrettigheder VRL § 2 Der er vej i marken Der er ingen vej i marken\nStk. 1. Når en vej er eneste eller væsentligste adgang til en ejendom eller til nogen af dennes lodder, og brugen af vejen ikke er retsbeskyttet, kan det ved dom bestem-mes, at brugen skal vedvare mod udbetaling af erstatning efter dommerens skøn til den, der kan kræve brugens bortfald i henhold til lov om tinglysning nr. 111 af 31. marts Adgang til vej over fremmed ejendom kan ikke tilkendes i tilfælde, hvor retten skønnes at ville blive til uforholdsmæssig skade for den tjenende ejendom, men bør i øvrigt meddeles, hvor ikke særlige omstændigheder taler herimod. Til fremskaffelse af den fastsatte erstatning, der i mangel af frivillig overenskomst skal erlægges kontant, kan det efter påstand i dommen bestemmes, at der skal kunne gives pant i den herskende ejendom forud for andre hæftelser. Sagen anlægges ved den tjenende ejendoms værneting. Stk. 2. De i stk. 1 indeholdte bestemmelser kommer ligeledes til anvendelse, hvor en ejendom mangler den nødvendige forbindelse med en offentlig vej, og det viser sig ugørligt ved frivillig overenskomst på rimelige vilkår at erhverve fornøden adgang. Adgang til vej over fremmed ejendom kan ikke tilkendes den ejer, som ved en vilkårlig handling har afbrudt ejendommens hidtidige forbindelse med offentlig vej. Der er ingen vej i marken Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n42 Vejrettigheder Beføjelser vedrørende private veje\nTjenende ejendom - er vejejeren, der kan udøve dispositionsretten i respekt af PVL skal godkende vejens beliggenhed og udformning kan meddele vejret kan normalt ikke foretage afspærring p.g.a. vejrettighederne Herskende ejendom - er de(n) vejberettigede har påtaleret, hvis vejens fysiske tilstand ikke tillader færdsel som meddelt kan normalt ikke modsætte sig øget/ændret færdsel Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n43 Vejrettigheder Beføjelser vedrørende private veje\nFacadeejendomme - er ejendomme, der grænser til vejen (men som ikke ejer vejen) har vedligeholdelsespligt (i byer) men har kun medbestemmelse vedr. vejen, hvis det fremgår af stiftelsesgrundlaget kan kun modsætte sig øget/ændret færdsel på et naboretligt grundlag (væsentlig gene) Andre - der bruger vejen i h.t. legal ret eller til lovlig færdsel har ingen beføjelser bortset fra dem, der fremgår af lovgivningen Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n44 Vejrettigheder Må jeg færdes på privat vej?\nVeje, der henligger til almindelig færdsel: OK En ejer kan ved skiltning/afspærring forbyde/forhindre uvedkom-mende færdsel på priv. vej (mark- og vejfredslovens § 17) Anlagte veje og befæstede stier i det åbne land er (normalt) åbne for færdsel til fods og på cykel (NBL § 26, stk. 1) Færdsel kan i øvrigt udøves på andet hjemmelsgrundlag (f.eks. til skove eller strand i h.t. NBL kap. 4) I afsnit III-områder (byzone m.v.) kan kommunen med politiets samtykke gennemføre foranstaltninger og begrænsninger af færdslen og foretage hel- eller delvis afspærring (PVL § 44, stk. 1 og færdselslovens § 92 og 100) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n45 Vejrettigheder Skiltning af private fællesveje I byer\ningen krav til skilte, men opsætning skal godkendes af kommunen med politiets samtykke På landet ingen krav, men kommunen kan på gennemgående veje modsætte sig skilte, der begrænser gående og cyklende færdsel samt ridning Opsætning af autoriserede færdselstavler kræver politiets samtykke Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n46 Vejrettigheder MVL § 17 Den, som uden ejerens tilladelse eller anden hjemmel færdes på anden mands grund eller som færdes ad en privat vej, hvor det ved færd-selstavle eller andet lovligt opslag er tilkendegivet, at færdsel eller færdsel af den pågældende art er forbudt, straffes med bøde. NBL § 26 Adgangen til færdsel ad veje og stier i det åbne land kan, for så vidt angår færdsel til fods eller på cykel, af ejeren ved skiltning efter be-stemmelserne i mark- og vejfredslovens § 17 kun helt eller delvis forbydes, hvis færdslen er til gene for den erhvervsmæssige udnyttelse af ejendom-men, hvis den i særlig grad generer privatlivets fred, eller hvis der er behov for beskyttelse af plante- og dyreliv. Adgang sker på eget ansvar. NBL § 26 a Nedlæggelse af gennemgående veje og stier, nedlæggelse af veje og stier, der i øvrigt fører til de naturtyper, der er omfattet af §§ 22-25, og nedlæggelse af veje og stier, der fører til særlige udsigtspunkter, kultur-minder og lignende, må tidligst ske 4 uger efter, at ejeren har givet skriftlig meddelelse herom til kommunen. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n47 Vejrettigheder Færdsel på privat vej\nHvilken betydning har dette skilt for almen-hedens færdsel på vejen? Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n48 Vejrettigheder Forandring vedr. private veje det følgende angår alene\nnedlægning og omlægning ikke forandringer vedrørende vejprofilet eller vejens udformning Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n49 Vejrettigheder Forandring på grundlag af PVL\nForandring er som udgangspunkt et privatretligt anliggende Kommunen kommer ind hvis aftale ikke er mulig kommunen selv ønsker det Anmodning forudsætter, at den pågældende er grundejer, som har den fornødne retlige interesse KFE (Overtaksation) En privat fællesvej til en mindre landbrugsejendom hindrede grusindvinding på en kommunalt ejet ejendom. Beslutning om omlægning stadfæstet. typisk vejejer: vejen ”ligger i vejen” (KFE råstofudnyttelse) også en vejberettiget (f.eks. bedre tilkørselsforhold) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n50 Vejrettigheder Hvis anmodning\n- har kommunen pligt til at tage stilling - hvis accept, skal nedlæggelsesproceduren gennemføres: offentliggørelse, indkaldelse, indsigelse evt. åstedsmøde (kan ikke kræves, jf. skr. af 12. marts 1997) Kommunen skal bedømme de konkrete og individuelle interesser, der knytter sig til vejens bevarelse eller nedlæggelse, men kan ikke modsætte sig nedlæggelse af veje, der ikke tjener som adgangsvej for nogen ejendom hvis en sådan vej ønskes opretholdt, må den overtages som of-fentlig Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n51 Vejrettigheder Hvilke hensyn er legitime?\nPVL § 53: Vejmyndigheden skal tage stilling til spørgsmålet om nedlæggelse eller omlægning af en privat fællesvej, så-fremt der fremsættes anmodning her-om fra en grundejer, der har den for-nødne interesse i spørgsmålet. Vej-myndigheden kan af egen drift tage stilling til det nævnte spørgsmål. Stk. 2. Vejen skal helt eller delvis op-retholdes som privat fællesvej, hvis den efter matrikelkortet er eneste ad-gangsvej til en ejendom eller nogen af dens lodder, og der ikke samtidig etableres anden vejadgang, eller hvis vejen i øvrigt er af vigtighed for en ejendom med vejret til vejen. Hvilke hensyn er legitime? 1) ikke eneste adgangsvej iflg. matrikelkortet 2) ikke af vigtighed Ad. 1) matrikelkortet kortets udvisende irrelevant cirk.: ikke hvis fornøden hvilket formentlig ikke rummer andet end, at ejendomme ikke må gøres vejløse gælder ikke, hvis erstatnings-vej etableres … vejen skal opretholdes, hvis den er en forudsætning for, at der er fornø-den adgang til ejendommen eller af betydning for forbindelsen mellem flere lodder af samme ejendom. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n52 Vejrettigheder Ad. 2 - vigtighedskravet\nAlle veje har rimeligvis på et tidspunkt har været af vigtighed (hvorfor ellers etablere dem)? hvorfor kravet formentlig betyder, at nedlæggelse forudsætter at vejen har mistet sin (eller kun har underordnet) betydning (er sekundær) men tillader, at der tages hensyn til vejens betydning for ejen-dommens udnyttelse og anvendelse i øvrigt (jf. ØLD 6. afd. 417/1990 utrykt: ”ikke grundlag for at antage, at der ved vurderingen af fællesvejens vigtighed alene skal tages hensyn til dens funktion som adgangsvej”) tillader næppe hensyntagen til æstetiske/historiske forhold ØLD 6. afd. 417/1990: Sagen angik en rideskole, hvor adgangsvejen blev anvendt som øvelsesbane i forbindelse med rideskolen, og Landsretten udtalte, at der i vurderingen om nedlæggelse ”tillige findes at burde indgå overvejelser over, hvilken be-tydning den omhandlede veje har for den fra sagsøgeren drevne rideskole”. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n53 Vejrettigheder Ad. 2 - vigtighedskravet (fortsat)\nHvis vejen ikke findes i marken skal nedlægningsproceduren ikke anvendes har forholdene eksisteret i hævdstid kan vejen (typisk i forbindel-se med en matrikulær sag) nedlægges alene på grundlag af lsp. erkl. (jf. BMA § 7, stk. 2) OBS! Efter administrativ praksis kan kommunen endvidere foretage en inter-esseafvejning, hvor fordelen for den berettigede vurderes i forhold til ulempen for vejejeren (det drejer sig jo om at nedlægge en vej, hvortil der er vejret). Veje kan nedlægges/omlægges selv om de lige er blevet etableret Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n54 Vejrettigheder Vigtighedskravet\n55 Vejrettigheder Omlægning\nskal godkendes af kommunen (bortset fra L,S,F veje på landet) og kan naturligvis nægtes, hvis færdselshensyn tilsiger det (f.eks. dårlige oversigtsforhold ved vejtilslutninger) men beslutning forudsætter i øvrigt ikke offentligretlig interesse Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n56 Vejrettigheder Omlægning Ingen vejadgang må forringes (væsentligt)\nudgangspunktet er de eksisterende forhold (som formodentlig afspejler ejendommens behov) kan godt forringes (noget) (i KFE blev nedlægning afvist af hensyn til de færdselsmæssige ulemper), men skal min. være fyldestgørende (KFE ) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n57 Vejrettigheder Afvejning af hensyn ved omlægning\nVejeren vers. vejberettigede - fordele og ulemper formentlig en forudsætning, at fordelene (for ejeren) overstiger ulemperne (for den vejberettigede), vurderet samlet ikke kun færdselsmæssige (vejens længde og beskaffenhed, f.eks. mere kroget, smallere eller mere stejl) også ulemper og gener (for driften, støj, støv og indblik) og konsekvenserne for ejendommenes udnyttelse og anvendelse (anlæg, ombygning, akavet tilkørsel) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n58 Vejrettigheder Forandring på kommunens foranledning (PVL § 55, stk. 1)\nStk. 1. Hvis vejmyndigheden ikke selv har rejst spørgsmål om vejens ned-læggelse eller omlægning, kan vej-myndigheden fordele udgifterne ved sagens behandling, herunder udgif-terne til notering i matriklen og be-rigtigelse af tingbogen, jf. § 56, stk. 2, mellem de grundejere, der er inter-esseret i nedlæggelsen eller omlæg-ningen. I omkostningerne fradrages beløb, der måtte fremkomme ved afhændelse af arealer i henhold til § 56, stk. 1. er mulig, jfr. PVL § 55, stk. 1 (implicit), men forudsætter at der varetages færdsels-mæssige hensyn, eller forfølges mere brede kom-munale formål, f.eks. plan-lægningsmæssige eller miljømæssige (fredeliggøre et naturområde) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n59 JA eller NEJ ? Vejrettigheder Taksationskommissionen\nTaksationskommissionen skal ved sin be-handling af sagen alene tage stilling til, om den pågældende vej skal nedlægges, eller om vejen skal opretholdes i medfør af § 53, stk. 2. Der kan således ikke tilkendes no-gen erstatning som følge af nedlæggelsen eller omlægningen. Er der tale om en vejomlægning, kan taksationskommissio-nen kun tage stilling til, om den nye vej ved sin beliggenhed m.v. kan antages at være et fornødent alternativ til den nedlagte strækning. Hvis dette ikke er tilfældet, må kommissionen bestemme, at den hidtidige vej skal opretholdes. Taksationskommissionen kan således ikke tage stilling til den nye vejs beliggenhed eller udlæggets udformning, hvis dette er uden betydning for vurderingen af, om der er skabt fornøden adgang til de ejendom-me, hvis hidtidige vejadgang nedlægges. Prøvelsen er snæver (jf. PVLcirk. pkt. 43), idet den alene skal tage stilling til, om en vej skal nedlægges eller opretholdes altså vurdere vejens betyd-ning som adgangsvej og dens vigtighed ved omlægning: er erstat-ningsvejen et fyldestgøren-de alternativ? JA eller NEJ ? Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n60 Vejrettigheder Forskel mellem PVL og PL Ulemper og gener m.v.\nPL: kompenseres økonomisk PVL: indgår i vurderingen Eksempel: KFE (Neptunvænget i Nyborg) vej omlagt i lokalplan til fordel for 4 ejendomme, til ulempe for én ejendom håndteret efter PVL taksationskommissionen: de udgifter og ulemper en ny indkørsel ville afstedkomme gik ikke ud over, hvad ejeren måtte affinde sig med (ingen økonomisk kompensation) hvis ekspropriation efter PL, skulle der formentlig gives erstatning Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n61 Vejrettigheder Neptunvænget før og efter omlægning\nDenne ejendoms fordel er begrænset Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n62 Vejrettigheder Ekspropriation efter PVL\nAreal”afståelse” til vej kan gennemtvinges efter § 53, stk. 3 Stk. 3. Beslutning om om-lægning af en privat fæl-lesvej eller fremskaffelse af anden vejadgang i for-bindelse med nedlæggelse af privat fællesvej kan gen-nemføres ved ekspropria-tion efter reglerne i lov om offentlige veje, kapitel 5, i områder omfattet af regler-ne i afsnit III tillige ved vejudlæg. også selv om omlægningen er til fordel for én/privat ejendom men de alm. ekspropriationsbetingelser skal være opfyldt (U ØLD: Vejudlæg efter PVL § 23 underkendt fordi udlægget alene eller i det aller-væsentligste blev anset for at tilgodese ejerens ønske om at få en yderligere vejadgang) erstatning afholdes af kommunen Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n63 Vejrettigheder Hvem skal, hvem kan gøre hvad?\nEnkelt i princippet - kompliceret i detaljen Udgangspunktet: istandsættelse og vedligeholdelse af private fællesveje er et privat anliggende private veje er (typisk) stiftet ved aftale og det er denne aftale, der er grundlaget ingen (færre) problemer, hvis der ved stiftelsen er taget stilling til driften (kan være lyst), eller der er et vejlav men også uden sådanne, er udgangspunktet klart vedligeholdes og istandsættelse påhviler brugerne af vejen PVL (kommunen) først på banen, hvis tvivl eller tvist Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n64 Vejrettigheder Vejsyn\nmøde ”on location” - konkret kendskab til forholdene skal afholdes på begæring af en vejberettiget (inkl. vejejeren) eller på kommunens egen foranledning besigtigelse drøftelse evt. beslutning (kendelse) Stk. 2. I stedet for at foretage indkaldelse som nævnt i stk. 1 kan vejmyndigheden gøre enhver, som vil blive berørt af den påtænkte beslutning, bekendt med indholdet af den-ne. … Få formelle regler (om f.eks. afvikling) obligatorisk på landet (PVLcirk. pkt. 8) men ikke i byen (§ 59, stk. 2) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n65 Vejrettigheder Pligt til vejsyn ? PVL § 15, stk. 1: PVLcirk. pkt. 8:\nStk. 1. Såfremt en vejberettiget gør gældende, at vejen ikke holdes i en stand, der er god og forsvarlig i forhold til færdslens art og omfang, og at eksisterende bestemmelser om vejens vedligeholdelse m.v. er utilstrække-lige til dette formål, kan den vejberettigede forlange, at vejmyndigheden afholder vejsyn. PVLcirk. pkt. 8: Vejmyndigheden skal efter § 15, stk. 1, afholde vejsyn, såfremt en vejberet-tiget gør gældende, at vejen ikke holdes i god og forsvarlig stand i forhold til færdslens art og omfang, og at eventuelle eksisterende bestemmelser, tid-ligere aftaler eller kendelser om vejens vedligeholdelse m.v. er utilstrække-lige. Kommunen skal derfor kun vurdere retsgrundlaget Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n66 Vejrettigheder Kommunens opgaver iflg. PVL\nforudsætningen er, at vejen er en fællesvej skal ikke nødvendigvis dokumenteres men bare sandsynliggøres Kommunen skal gå ind i sagen hvis hvis parterne er uenige om vedligeholdelsen (hvordan og hvem) og der ikke foreligger aftaler om fordeling af vedligeholdelses-opgaverne Kommunen skal da tage stilling til vejens standard, arbejdets udfø-relse og fordelingen af omkostningerne Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n67 Vejrettigheder Holdepunkter kommunen ind sekundært\nkommunen skal finde en fremkommelig løsning på mere tekniske spørgsmål kommunen skal altså ikke løse juridiske konflikter men den kan, hvis enighed uenigheder om retsgrundlaget: domstolene f.eks. fortolkning af aftale eller om vejret § 19, stk. 1 Hvis der under et vejsyn ikke er enighed om gyldigheden og forståelsen af særlige overenskomster eller andre privatretlige bestemmelser om fordelingen af vedligeholdelses-byrden, eller om, at disse spørgsmål afgøres af vejmyndigheden, skal denne opfordre de grundejere, der under henvisning til sådanne bestem-melser påstår sig helt eller delvis fri-taget for vedligeholdelsespligten, til at indbringe spørgsmålet for domstolene. Samtidig udsættes vejsynet, indtil en-delig dom er afsagt, jf. dog § 20, stk. 2. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n68 Vejrettigheder Bruttolisten (§ 16, stk. 3)\nStk. 3. Hvis der konstateres mangler ved vejen, skal beslutningen indeholde bestemmelser om, 1)\ti hvilket omfang og på hvilken måde manglerne skal udbedres, 2)\thvorvidt vejen skal istandsættes, således at der sker en forbedring af denne, 3)\thvorledes vejen fremtidig skal vedligeholdes, 4)\thvem der skal udføre den påbudte istandsættelse eller vedligeholdelse, hvilken andel hver enkelt skal lade udføre, og hvornår arbejdet skal være afsluttet, 5)\tfordeling af udgifterne ved vejsynet, et skøn over omkostningerne ved vejarbejdet, såfremt vejmyndigheden påtager sig udførelsen af arbejdet. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n69 Vejrettigheder Bruttolisten (§ 16, stk. 3) Beslutninger skal omfatte\nidentifikation af mangler, og hvordan de skal afhjælpes hvilke arbejder, der skal udføres og hvordan vejen fremtidig skal vedligeholdes hvem, der skal udføre hvilket arbejde, og hvornår det skal ske fordeling af vejsynsudgiften et skøn over den samlede udgift, hvis arbejdet forestås af kommu-nen næppe alle obligatoriske Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n70 Vejrettigheder Fordeling af arbejdet\nudgangspunktet: sker efter brug af vejen § 17 stk. 1 altså de vejberettigede ingen retningslinjer for fordeling i PVL kan derfor ske efter et frit skøn som næppe skal baseres på mange kriterier Stk. 1. Såfremt der ikke fore-ligger særlige overenskomster eller andre bestemmelser om fordelingen af de efter § 16, stk. 3, påbudte arbejder, skal disse fordeles mellem de vejberettigede i forhold til deres brug af vejen. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n71 Vejrettigheder Retsgrundlaget for veje i byer er typisk mere afklaret\nKommunen har derfor ikke den samme rolle som på landet Stk. 2. Vejmyndigheden bestem-mer, i hvilket omfang og på hvil-ken måde private fællesveje med tilhørende afløb skal vedligehol-des, og kan for at opnå det i stk. 1 nævnte formål tillige bestemme, at en sådan vej skal istandsættes, således at der sker en forbedring af denne. Vejmyndigheden be-stemmer, hvornår arbejdet skal være afsluttet, og om det skal udføres som et samlet arbejde, også i regnskabsmæssig hense-ende, under vejmyndighedens kontrol, eller om de enkelte grundejere skal lade udføre en nærmere angiven del af arbejdet. skal ikke (men kan) påtage sig voldgift påser vejenes stand(ard) med beføjelse til at intervenere og til at diktere en bestemt stan-dard også ud over, hvad der privatretligt er aftalt (§ 57) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n72 Vejrettigheder Kommunens muligheder Anledningen kan være en anmodning\nkommunen ex. officio udgangspunktet: vejen holdes ikke i den under hensyn til færdslens art og omfang tilstrækkeligt gode og forsvarlige stand hvorfor de fornødne arbejder kan forlanges gennemført Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n73 Vejrettigheder Vejarbejder Afhjælpning kan ske på 3 måder\npåbud til tilgrænsende ejere påbud til servitutforpligtede påbud til andre grundejere evt. anvendt i kombination Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n74 Vejrettigheder Påbud til tilgrænsende ejere efter § 57, stk. 1\nUdgangspunktet: intet (anvendeligt) aftalegrundlag - istandsæt-telsesbyrden påhviler tilgrænsende ejendomme uanset, om ejendommen har vejret, og selv om andre iflg. servitutter eller overenskomster har ved-ligeholdelsesforpligtelsen Administrativ let, men giver problemer hvis ejendommen ikke har vejret vejen anvendes af andre end dem, påbuddet omfatter (gennemkørende eller særlig belastende trafik) omfordeling må ske efterfølgende (på privat foranledning) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n75 Vejrettigheder PVL § 57 Stk. 1. Det påhviler ejerne af de til en privat fællesvej grænsende ejen- domme at holde vejen i en under hensyn til færdslens art og størrelse god og forsvarlig stand. Vejen skal være forsynet med forsvarligt afløb. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n76 Vejrettigheder Påbud til servitutforpligtede efter § 60 kommunen\nStk. 1. I det omfang det efter tinglyste servitutter påhviler andre end ejerne af de tilgrænsende ejen- domme at vedligeholde en privat fællesvej, kan vej- myndigheden, før reglerne i §§ 57 og 58, stk. 1, jf. § 59, bringes i anvendelse, forlange, at de pågælden- de skal lade et påbudt ved- ligeholdelses- eller istand- sættelsesarbejde udføre eller afholde udgifterne herved. Udgangspunktet: der eksisterer et aftale-grundlag, som udpeger de(n) forpligtede udstykkeren en grundejerforening eller et vejlav de vejberettigede kommunen er ikke bundet af aftalegrundlaget eller af dets ”standsnorm” ligesom indsigelser mod aftalegrund-laget (utidssvarende, uretfærdigt) kan afvises (civilt søgsmål) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n77 Vejrettigheder Påbud til andre grundejere efter § 58\nUdgangspunktet: deres brug medfører særligt slid på vejen Stk. 1. Vejmyndigheden kan bestemme, at andre brugere af en privat fæl-lesvej end ejerne af de tilgrænsende grunde skal deltage i udgifterne ved vedligeholdelsen eller istandsættelsen, såfremt deres benyttelse af vejmyndigheden skønnes i særlig grad at medføre slid på vejen. Dette gælder også for benyttelse af midlertidig karakter. hvis vejret også selv om der ikke eksisterer nogen forpligtelse i aftalegrundlaget ellers kan der i stedet foretages afspærring for denne bruger Typisk anvendelig sammen med andre påbud Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n78 Vejrettigheder Samlet arbejde efter § 57, stk. 2\nStk Vejmyndigheden bestemmer, hvornår arbejdet skal være afsluttet, og om det skal udføres som et samlet arbejde, også i regnskabsmæssig henseende, under vejmyndighedens kontrol, eller om de enkelte grundejere skal lade udføre en nærmere angiven del af arbejdet. I praksis ikke hensigtsmæssigt med spredt istandsættelse derfor kan der påbydes samtidighed under kommunens kontrol, eller (og mere håndterligt) at det udføres af en entreprenør (evt. af kommunen) Herefter opstår der et fordelingsproblem medmindre der foreligger et aftale-grundlag hvis tvist herom eller ingen regler: fordeling på grundlag af vejbidrags-lovens §§ 11-12 Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n79 Vejrettigheder Vejbidrag - samlet arbejde\nHvis arbejdet udføres samlet, skal omkostningerne også kun pålæg-ges de tilgrænsende ejendomme, men kun ejendomme med vejret (PVL § 62, stk .2 ) hvilket Vejdirektoratet forstår således, at fritagelse kan ske, når der er enighed mellem grundejerne om, at der ikke er vejret (brev af 6. dec. 1996) men god forvaltningsskik bør tilsige, at kommunen selv vurderer, om vejretten er sandsynlig f.eks. tager hensyn til den faktiske vejadgang og de fysiske forhold Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n80 Vejrettigheder Gruppeopgave Vejbidrag - samlet arbejde Hasselvej\n3ny Løndalen Ejendommen matr.nr. 3 ny benytter Hasselvej som adgangsvej (vejret tillagt ved udstykningen), men grænser også til Løndalen, hvortil der dog ikke er vejad-gang, ligesom de fysiske forhold (terræn-spring) umuliggør færdsel. I forbindelse med et vejsyn har kommunen påbudt samlet istandsættelse af Løndalen og pålagt matr.nr. 3 ny en andel af omkostningerne efter hvilke regler skal omkostningerne fordeles? hvordan afgør man, om 3 ny har vejret til Løndalen? hvem skal afgøre dette spørgsmål kan kommunens afgørelse påklages? Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n81 Vejrettigheder Vejbidragslovens fordelingsprincipper\nFordeling mellem tilgrænsende ejendomme med vejret færdslens art (kvalitativt - skønsmæssigt) ejendommens størrelse (færdslens kvantitative omfang) vejlængden f.eks. ud fra anparter (parcelhuse 5, sommerhuse 2, små landbrug 10, store 20, erhvervsvirksomhed 30) tvivl om vejret forhindrer ikke fordeling summarisk fordeling, hvis ensartet område men fordelingen kan også aftales konkret (VBL § 12) Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n82 Vejrettigheder Vejmyndighedens opgaver På landet I byen\nløse uenigheder om vejes stand og fordele omkostninger, hvis det ikke er fastlagt I byen sikre at veje har den fornødne stand Litt: Leif Larsen, Dansk Vejtidsskrift 2003, nr. 3, s. 50 Lars Ramhøj: Istandsættelse og vedligeholdelse af private fællesveje, foreløbigt tryk (se Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n83 Vejrettigheder Gruppeopgave Vejadgang\nMatr.nr. 3 b er udstykket for over 50 år siden, bebygget med et mindre fritidshus og henligger i naturtilstand (hede- og lyngarealer). I forbindelse med udstykningen blev der etableret vejadgang ad en 3.77 m br. vej over matr.nr. 7 f til offentlig vej. Vejen blev benyttet i en kortere årrække, men findes ikke mere i marken. Vejretten er ikke tinglyst. I stedet benyttedes en skovvej over matr.nr. 5 m som adgangsvej. Vejretten er ikke tinglyst og vejen er ikke optaget på matrikelkortet. Der foreligger i øvrigt ikke oplys-ning om grundlaget for denne færdselsudøvelse ud over, at en nabo oplyser, at den i hvert fald har været anvendt som adgangsvej for matr.nr. 3 b i en periode på år. Ejeren af matr.nr. 3 b oplyser, at han for ca. 5 år siden forsøgte at en aftale med den tidligere ejer af matr.nr. 5 m om udvidelse af vejen. Da dette mislykkedes, blev der med ejeren af matr.nr. 15 a indgået aftale om etablering af en midlertidig vejadgang over denne ejendom. Matr.nr. 5 m blev erhvervet med henblik på etablering af en rådyrfarm, og der er for ca. 1 år siden opsat et vildthegn, der bl.a. går tværs over skovvejen, der findes i marken som et delvist tilgroet hjulspor, som er ufarbar p.g.a. en del væltede træer. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n84 Vejrettigheder Gruppeopgave Vejadgang\nEjeren af matr.nr. 15 a har opsagt den midlertidige aftale om færdsel. I den anledning ønsker ejeren at blive rådgivet om ejendommens vejadgangsfor-hold. Hvad kan man på grundlag af ovenstående oplysninger udlede om: - vejretsforholdene? - disses retsbeskyttelse/gyldighed Vil der i givet fald være mulighed for at skaffe ejendommen den fornødne vejadgang? Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n85 vejspor i marken ikke vej på matrikelkortet\nVejrettigheder Gruppeopgave Vejadgang - kortskitse 5 m 3 b 7 f 15 a Byvej 3.77 m. br. vej Kommunevej 4 m br. vej i marken ikke på matrikelkortet vejspor i marken ikke vej på matrikelkortet vildthegn ingen vej i marken Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n86 Vejrettigheder Gruppeopgave Hvilken ret vindes? 13 bm Grænse i marken\nSom det fremgår af matrikelkortet er der på matr.nr. 13 bm udlagt en sti, der fører over matr.nr. 59, som er en tidligere jernbane (nedlagt i 60’erne). På arealet ligger der nu en off. sti, der er etableret en gang i 70’erne. Ejeren af matr..nr. 13 bm har udvidet sin have ved at bortgrave en del af skråningen. Det kommer herefter til skelforretning, fordi der er uenighed om skellets beliggenhed. Stien på matr.nr. 13 bm findes i marken, men forholdene er som vist nedenfor. Hvad kan der siges om matr. nr. 13 bm’s eventuelle rettighedserhvervelse? 59 13 bm Grænse i marken 59 Sti i marken Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n87 Vejrettigheder Gruppeopgave\nVi har en principansøgning om udstykning af delnr. 3 inde ved kommunen, som har haft sagen igennem en nabohøring. Området er beliggende i land-zone. Nu har jeg modtaget kopi af de indkomne høringssvar, og den ene nabo fremhæver, ”at vejen, hvortil al adgang til den adspurgte udstykning (skal ske), er privat” og at ”Vi er fire familier, der sammen har ansvaret for vejens stand og vedligeholdelse.” og endelig påpeger de, at ejendommen i dag ikke har adgang til den pågældende vej. Vejen der omtales, er den umiddelbart nord for delnr. 3, gadejorden på matr.nr. 17a. Det er korrekt at ejendommen i dag næppe har vejret til gade-jorden, idet udkørsel sker direkte til Strølillevej øst for eksisterende bygnin-ger. Men idet matr.nr. 17a er gadejord og næppe er ejet af et bylav eller lignende (OIS’en lister kommunen som administrator), mener vi, at vejretten kan stiftes ved en lykke/fromme erklæring. Også selv om naboerne hævder at vejen er privat og at de har ansvaret for vedligehold. Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n88 Vejrettigheder Gruppeopgave\n89 Vejrettigheder Gruppeopgave På bl.a. matr.nr. 3a anlægges en golfbane\nByvejen eksisterer, men benyttes nu kun af enkelte lod-sejere, herunder som adgang til en lod Vejen fjernes i for-bindelse med an-lægsarbejdet Brugerne af vejen ønsker vejsyn Kommunen afviser, da tvivl om vejens status Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n90 Vejrettigheder Gruppeopgave\nVed udstyk-ning af delnr. 2 er det spm. om den aftalte vejret for 38m (nu 38as og 38m) omfatter delnr. 2? 2 Lektor, landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n91 Vejrettigheder Gruppeopgave\nDownload ppt "Vejrettigheder Kursusoversigt Stiftelse af vejret"