Kan mikroskopi reducere omkostningerne i cystitudredning i almen praksis? - PDF\nDownload "Kan mikroskopi reducere omkostningerne i cystitudredning i almen praksis?"\n1 Kan mikroskopi reducere omkostningerne i cystitudredning i almen praksis? Forskningsopgave i almen medicin Aarhus universitet Januar 2014 Af Ali Maghsoudi Toke Østerby Vejleder Jette Kolding Kristensen 1\n2 Indholdsfortegnelse Formål...side 3 Introduktion... side 3 Metode.side 5 Resultater side 8 Diskussion..side 14 Konklusion..side 16 Noter side 17 Bilag.side 18 2\n3 Formål. Formålet med denne forskningsopgave er at undersøge, om anvendelsen af mikroskopi ved udredning af urinvejsinfektion (UVI) reducerer omkostningerne i almen praksis. Ved omkostninger forstås de omkostninger, som sygesikringen har ved de ydelser, der er tilknyttet mikroskopibrug, og samtidig omkostningerne og indtægter, som lægehuset har ved brug af mikroskopi i udredningen. Hypotesen er, at mikroskopi i almen praksis er økonomisk fordelagtigt både for lægehuset og for sygesikringen. Vi har derfor sammenlignet to lægehuse, der udreder patienter, som er mistænkt for UVI, forskelligt. Det ene lægehus har et mikroskop og personale med mikroskopikompetencer til rådighed. Det har det andet lægehus ikke. Ved at sammenligne indtægterne og udgifterne i de to lægehuse ved udredning af urinprøver mistænkt for UVI, vil vi undersøge om mikroskopi reelt reducerer omkostningerne i udredningen, og om det er økonomisk rentabelt for det enkelte lægehus og sygesikringen at mikroskopi er til rådighed. Introduktion Patienter med symptomer på UVI er en hyppig henvendelsesårsag i almen praksis, og udgør ifølge lægehåndbogen 3.5% af alle henvendelser 1. Ved diagnosticeringen bruges ofte urinstiks, mikroskopi, dyrkning- og resistensbestemmelse (D/R). Undersøgelser har vist, at mikroskopi er velegnet til en enkelt og hurtig diagnostik med højere sensitivitet end urinstiks 2-4. Ved korrekt brug burde mikroskopi reducere mængden af urinprøver, der sættes til D/R, og samtidig kunne give en hurtig afklaring for patienten, der undgår unødig ventetid. Vores oplevelser er, at mange praktiserende læger foretager rutinemæssigt mikroskopi som led i diagnostikken, men at ikke alle lægehuse råder over et mikroskop, og derfor kan håndteringen af urinprøverne variere. 3\n4 Rationel laboratoriedrift er krævende og en vigtig del af det økonomiske grundlag for klinikken. Lægen er ansvarlig for, at der er viden og procedurer til stede, som sikrer god analysekvalitet og forsvarlig behandling af biologisk materiale. Der eksisterer laboratoriekvalitetssikringsordninger i næsten alle dele af Danmark. Det er intentionen med disse ordninger, at alle parakliniske undersøgelser i almen praksis skal kvalitetssikres gennem ekstern kvalitetsvurdering. Denne eksterne kvalitetssikring er for urinprøver organiseret i Mikrobiologisk Kvalitetssikring i Almen Praksis (MIKAP), som 2 gange årligt udsender kontrolprøver til almen praksis med det formål at vurdere evnen til at anvende og fortolke mikroskopiprøver korrekt. Der er udgifter forbundet dels med at anskaffe et mikroskop, dels ved anvendelse af mikroskopet. Omkostningerne til brugen af mikroskopet er relateret til den interne kvalitetssikring, herunder uddannelse af personale og vedligeholde af personalets kompetencer, samt personalets tidsforbrug. Mikroskopi udgør omvendt også en indtægtskilde, idet landsoverenskomsten har en ydelse for mikroskopi, og mikroskopet også kan finde anvendelse indenfor diagnosticeringen af andre lidelser, hvor ydelsen kan benyttes. Vores opgave vil belyse, om mikroskopi kan give en diagnostikmetode, der reducerer omkostninger for sygesikringen ved reduceret mængde af D/R, og samtidig vil gavne patienten ved hurtigere svarafgivelse. Omvendt mister lægehuset både ydelserne for D/R og den efterfølgende telefonkonsultation i forbindelse med svarafgivelse. Vi vil sammenligne to lægehuses forskellige håndtering af urinprøver fra patienter med symptomer på nedre UVI (dysuri, og/eller polyuri). I det ene lægehus foretages urinstiks, og urinen sættes til D/R ved positivt udslag. I det andet lægehus foretages der - som et yderligere led - en mikroskopi før eventuelt dyrkning- og resistensbestemmelse ved positiv urinstiks. 4\n5 Metode Vi arbejder i to lægehuse, som håndterer urin fra patienter mistænkt for en nedre UVI forskelligt, det ene lægehus bruger et mikroskop som led i diagnosticeringen, og det andet har ikke et mikroskop til rådighed. Med udgangspunkt i disse to lægehuse blev lægehusene bedt om at registrere 20 på hinanden følgende urinprøver, som blev undersøgt på mistanke om nedre UVI. Lægehusene skulle samtidig registrere hvilke undersøgelser, der blev foretaget, for hver urinprøve. Vi satte ingen restriktioner på urinprøverne udover, at prøverne skulle være fra patienter, der var mistænkt for en nedre UVI, og at sygeplejersken skulle håndtere urinen som sædvanligt. Således blev der ikke skelnet mellem hverken køn, alder eller kompleksitet af cystit i de urinprøver, der blev registreret. Dog var der var et felt på registreringsskemaet, hvor urinprøven kunne registreres som kompliceret eller ukompliceret. De ukomplicerede er defineret som en nedre UVI hos en fertil kvinde, og resten blev registreret som kompliceret. Lægehus A Sædvanlig praksis i lægehus A er, at ved patienter med dysuri eller pollakisuri, efterspørger man en urinprøve med henblik på urinstiks. I tilfælde af at patienten har ladet vandet indenfor 2-4 timer, bedes patienten komme igen senere samme dag. Der er en vejledning på toilettet, hvoraf fremgår både med tekst og billeder, hvordan man foretager en midtstråleurin. Alle patienter bliver informeret om, at de skal læse vejledningen igennem, før de laver urinprøven. Efterfølgende bliver urinen undersøgt, og sygeplejersken informeres mundtligt ved oplæring om anvendelse og fortolkning af urinstiksen. I tilfælde af at en blank urinstiks, eller ved under 2+ leukocytter bliver urinen kasseret og prøven vurderes negativ. Hvis urinstiksen viser 2+ leukocytter eller er positiv for nitrit, bliver urinen dyrket, og der udføres resistensbestemmelse selv ved ukompliceret cystit med positiv urinstiks. Retningslinjen i lægehuset er, at alle komplicerede urinvejsinfektioner skal sættes til D/R, og der foretages alligevel rutinemæssigt en stiks ved modtagelse af urinprøven. Det personalemedlem, der har sekretærfunktionen den pågældende dag, modtager, stikser og sætter urinprøverne til D/R. Det personalemedlem, som har sekretærfunktionen 5\n6 den næste dag, aflæser dyrkningsresultatet og afgiver svaret. Ved bakteriel UVI laves en recept på det relevante antibiotika, som lægges til godkendelse hos lægen. Ved negativt fund anbefales patienten at tage kontakt til læge. Personalet ved skranken er skiftevist sekretær og sygeplejerske, og det kan også skifte over dagen, hvem der varetager denne funktion. Lægehus B Sædvanlig praksis for lægehus B er det samme som for lægehus A med den undtagelse, at man i lægehus B udfører mikroskopi efter en positive stiks. Denne praksis har ingen retningslinjer for anvendelse og fortolkning af urinstiks, hvilket de facto medfører, at alle urinstiks, som ikke er blanke, bliver vurderet som positive. Ved mikroskopien undersøges for bakterier, blod og leukocytter. Hvis der ikke ses bakterier ved mikroskopien, bliver prøven afsluttet, men ved fund af bakterier bliver urinen sat til D/R. Alle patienter, der er mistænkt for at have en kompliceret UVI, skal have foretaget D/R uanset resultatet af urinstiks og/eller mikroskopi. I lægehus B modtages alle urinprøverne af sygeplejersker, som stikser, mikroskoperer, opsætter D/R, aflæser og afgiver svar. Ved bakteriel UVI laver sygeplejersken en recept på det relevante antibiotika, som lægges til godkendelse hos lægen. Ved negativ fund anbefales patienten at tage kontakt til læge. Sygeplejersken har været på et kursusforløb ved MIKAP og er under løbende kvalitetskontrol af MIKAP. I vores projekt blev alle urinprøverne undersøgt af den samme sygeplejerske, da den anden var på ferie. Alle de registrerede prøver blev skrevet i en skema (Bilag A, B), hvor det fremgår hvilke undersøgelser, der er lavet for den enkelte patient. Af skemaet fremgår, hvem der har fået foretaget urinstiks, mikroskopi, D/R samt totale ydelsesindtægter for de tests, der var udført for den enkelte patient. Feltet for ydelsesindtægt skulle ikke udfyldes af undersøgeren, men alene bruges af os efterfølgende, hvilket dog viste sig overflødigt. Efter at alle prøverne var registreret, lavede vi et samlet beregningsskema, som ses under afsnittet Resultater, med samtlige indtægter og udgifter. I dette beregningsskema de to lægehuses forskellige måder at håndtere urinprøverne sammelignes. 6\n7 Ved beregning af udgifterne til forbrugsmateriale har vi taget udgangspunkt i priser oplyst på hjemmesiden da begge lægehuse foretager deres indkøb her. Sammen med en sygeplejerske fra praksis B, der foretager mikroskopi, gennemgik vi hvilke forbrugsmaterialer, der bruges, og priserne for disse. Samme sygeplejerske har oplyst, at praksis påregner, at mikroskopet holder i mindst 20 år, og at der er indgået en ikke-obligatorisk serviceaftale for mikroskopet med Olympus Danmark. Serviceaftalen koster 2000 kr. årligt og indebærer, at der en gang årligt kommer en servicetekniker der renser, justerer og kontrollerer mikroskopet. Forbrugsmateriale, som går udover dette, er ikke inkluderet, for eksempel hvis en pære sprænger. Lægehuset prioriterer denne serviceaftale, fordi det er deres opfattelse, at løbende vedligeholdelse forlænger mikroskopets levetid, og fordi der er mulighed for akut-udrykning af servicetekniker ved nedbrud. Der er MIKAP-kvalitetskontrol to gange hvert år, og sygeplejersken anslår, at der samlet bruges 2 timer på kvalitetssikring årligt. Anskaffelsespris for et mikroskop af mærket Olympus CX31 fremgår af bilag C, og prislejet vurderes at være gennemsnitligt for er standard fasekontrastmikroskop. I begge lægehuse findes et varmeskab, type Melag, Incubat 85. Det er vanskeligt at anslå levetiden for varmeskabet, men i beregningen har vi valgt 20 år ligesom mikroskopet. Udgifterne til varmeskab og elforbrug fremgår af bilag D. Personalets tidsforbrug til urinstiks, mikroskopi, opsætning og aflæsning ved D/R samt svarafgivelse ved telefonkonsultation, er anslået af den ovenfor omtalte sygeplejerske til 2 minutter til hver opgave. Udgifter relateret til personalets arbejdskraft og kompetenceudvikling er estimeret ved hjælp af oplysninger fra overenskomsten for konsultationssygeplejersker (PLA), kontakt til MIKAP, som afholder kurser for personale, og Dansk sygeplejeråd (DSR). Beregning af lønnen fremgår af bilag E Uddannelsen ved MIKAP består af 3 aftenkurser og afholdes i Region Midt på Skejby sygehus. Sygeplejersken oplyser, at kursustid og transport blev afspadseret 1:1. Beskrivelse af kurserne og pris fremgår af hjemmesiden 7\n8 Vi har forespurgt dansk sygeplejeråd, hvor længe en uddannet sygeplejerske gennemsnitligt bliver i praksis. De oplyser, at en DSR analyse fra 2012 viser, at en konsultationssygeplejerske i gennemsnit har 7,4 års praksiserfaring 5. I beregningen er der ikke taget højde for, at man ansætter en sygeplejerske, der allerede har mikroskopikompetence. Ydelserne til beregningen er brugt den nyeste honorartabel fra oktober Resultater Vi har til denne opgave samlet resultatet af 20 urinundersøgelser fra dels praksis A, som ikke råder over mikroskop og dels praksis B, som har mulighed for at mikroskopere, når de finder det relevant. 7 patienter ud af 20 patienter (35%) blev afsluttet på baggrund af negativ urinstiks i praksis A. Alle 7 tilfælde var potentielt ukomplicerede urinvejsinfektioner, og man fandt ikke indikation for yderligere udredning, så længe urinstiksen ikke har vist mere ned 2+ leukocytter eller positivt udslag for nitrit. Tilsvarende fandt vi, at man i praksis B afslutter 5 patienter ud af 20 patienter (25%), hvor man finder helt blank urinstiks. I tilfælde af at der var 1+ for blod eller leukocytter, udredte man yderligere med mikroskopi. Herefter blev yderligere 5 patienter (25%) afsluttet grundet blank mikroskopi. I Denne gruppe fik man ikke bemærket, at en af patienterne er mand og dermed er et kompliceret tilfælde, hvorfor det var relevant med yderligere udredning i form af D+R. Vi fandt også at man i praksis A har haft 6 komplicerede urinvejsinfektioner, som berettiger udredning med D+R som minimum. Tilsvarende har man i praksis B haft 8 komplicerede urinvejsinfektioner, her bliver en afsluttet efter normal mikroskopi, hvor anbefalingerne er, at man også foretager D + R. 8\n9 Fordelingen I praksis A blev, at 7 ud af 20 (35%)patienter bliver afsluttet efter en negativ urinstiks undersøgelse, 6 ud af 20 (30%) med negativ urinstiks blev sat til D+R grundet kompliceret UVI og de øvrige 7 patienter (35%) med positiv urinstiks blev også udredt med D+R. Resultatet af urindyrkningen var vækst af patologiske bakterier i alle tilfælde, og behandlingen blev iværksat efter dyrkningsvar. I praksis B var der strengere krav for at afslutte udredningen for UVI med blot urinstiks undersøgelse. Her var proceduren at der skulle være en helt blank urinstiks hvis patienten skulle afsluttes uden yderligere undersøgelse. I praksis B var der blot 5 patienter ud af 20 patienter (25%) blevet afsluttet, med blank urinstiks og som derfor blevet afsluttet. 3 patienter (15%) havde ukompliceret UVI og kunne havde været afsluttet efter udført mikroskopi, de blev dog for alle 3 patienters vedkomne alligevel udredt med D+R. 8 patienter (40%) er komplicerede tilfælde, her bør urinerne også mikroskoperes uanset resultat af urinstiks, og kun i 7 tilfælde blev urinen udredt yderligere med D+R. I alt er 10 patienter (50%) blevet undersøgt med D+R, heraf 3 patienter unødigt og 1 patient blev ikke undersøgt trods anbefaling herom. 9\n10 I det følgende ser vi næremere på det samlede omkostninger i både praksis A og B. Nedenstående skema viser udgifter der er forbundet ved henholdsvis urinstiks, mikroskopi og D+R for både praksis A og B, Praksis A Stiks + Mik. + D+R Stiks 3,93-3,93 Flixicult ,08 Agar ,29 Neotabs - - 4,18 Handsker - - 0,39 Træpind - - 0,65 2min løn stiks 9,68-9,68 2min løn D+R - - 9,68 2min løn svar - - 9,68 Varmeskab + el - - 3,20 I alt 13, ,76 Praksis B Stiks + Mik +D+R Stiks 3,93 3,93 3,93 Flixicult ,08 Agar ,29 Neotabs - - 4,18 Handsker - - 0,39 Træpind - - 0,65 Pipette - 0,36 0,36 Objektglas - 0,77 0,77 Dækglas - 0,15 0,15 Mikroskop - 8,32 6,27 2min løn stiks 9,68 9,68 9,68 2min løn mik - 9,68 9,68 2min løn D+R - - 9,68 2min løn svar - - 9,68 Varmeskab + el - - 3,20 I alt 13,61 32,89 78,99 Oversigten viser både materialeudgifter samt aflønning for det tidsforbrug der er forbundet med undersøgelserne. Samlede udgift for Praksis A, hvor 7 patienter blev undersøgt med blot urinstiks og 13 patienter blev yderligere udredt med D+R: 10\n11 (13pt. x 61,76kr) + (7pt. x 13,61kr.) = 898,15kr Samlede udgift for Praksis B, hvor 5 patienter blev undersøgt med urinstiks, 5 patienter blev yderligere udredt med mikroskopi og 10 patienter som blev videre udredt med D+R: (10pt. x 78,99kr) + (5pt. x 32,89kr) + (5pt. x 13,61kr) = 1022,40kr Vi vil senere sammenholde det samlede udgifter med honorar indtjeningen. De samlede indtægter, hvilket er det honorar som klinikken er sikret i henhold til landsoverenskomsten beregnes nedenunder. Nedenstående skema viser det honorar klinikken modtager for henholdsvis urinstiks, mikroskopi og D+R for hver patient Praksis A Praksis B Stiks Mik. D+R Konsultation 133,46-133,46 Stiks 12,48-12,48 Dyrkning ,76 Resistent ,43 Tlf kons ,13 I alt 145, ,26 Stiks Mik. D+R Konsultation 133,46 133,46 133,46 Stiks 12,48 12,48 12,48 Mikroskopi - 49,91 49,91 Dyrkning ,76 Resistent ,43 Tlf kons ,13 I alt 145,94 195,85 334,17 11\n12 Det samlede honorar efter 20 UVI udredninger i praksis A, hvor 7 patienter blev undersøgt med urinstiks og 13 fik yderligere udredning med D+R: (13pt. x 284,26kr) + (7pt.x 145,94kr) = 4716,96kr Hvilket svarer til indtægt på 235,85 kr pr patient. Det samlede honorar i praksis B, hvor 5 patienter blev udredt med urinstiks, 5 patienter blev yderligere udredt med mikroskopi og 10 patienter fik derudover dyrkning af urin med resistentbestemmelse: (10pt.x 334,17kr) + (5pt.x195,85kr) + (5pt. x 145,94kr) = 5050,65kr Hvilket svarer til indtægt på 252,53kr pr patient. I lægehus B, hvor der bliver udført mikroskopi, er honorar indtægten en anelse højere. Højere honorar omregnet i procent: (252,53kr 235,85kr) / 252,53kr x 100 = 6,60% Dette betyder at omkostning for regionen er 6,6% højere når praksis B benytter mikroskopi til udredning for UVI i forhold til praksis A, hvor man blot benytter urinstiks og supplere med D+R. Med henblik på at vurdere om det er rentabelt for lægehus B at udføre mikroskopi, har vi allerede beregnet udgifterne for begge lægehuse og kan derfor sammenholde dette med honorar indtjeningen. 12\n13 Tidligere kom vi frem til en samlet udgift på 898,15kr efter 20 UVI udredninger i praksis A og regnede os frem til en honorar indtjening på 4716,96kr. Fortjenesten i praksis A efter 20 UVI udredninger: 4716,96kr. 898,15kr. = 3818,81kr Svarende til 190,94kr pr pt. I praksis B regnede vi os frem til en samlede udgift på 1022,40kr og en honorar indtjening på 5050,65kr. Fortjenesten i praksis B efter 20 UVI udredninger: 5050,65kr 1022,40kr = 4028,25kr Svarende til 201,41kr pr pt. Praksis B har derfor en højere fortjeneste pr patient: (201,41kr- 190,94kr =) 10,47kr Hvilket svarende til øget fortjeneste på 5,48%. 13\n14 Diskussion Opgaven er begrænset af, at vi har arbejdet med et sparsomt materiale på kun 20 urinprøver fra hver praksis. Dettte giver en høj grad af usikkerhed i de samlede beregninger og kan dermed ikke med sikkerhed beskrive ressourceforbruget i forhold til økonomi og personaletimer på de to arbejdspladser eller i almen praksis generelt. Vi vurderer dog alligevel, at vores resultater kan give en indikation af, hvorvidt brug af mikroskopi i udredningen i UVI i praksis kan betale sig for sygesikringen og for den enkelte praksis som et led i udredningen af UVI. Baseret på resultatet af 40 urinundersøgelser medfører anvendelsen af mikroskopi som led i udredningen af UVI en højere udgift for sygesikringen og en højere indtægt i den praksis, der råder over et mikroskop. Det er svært at finde epidemiologiske undersøgelser, der viser hvor mange henvendelser vedrørende UVI, der finder sted i almen praksis, statens serum institut skønner, at personer har cystitis i Danmark årligt 7. Hvis det koster regionen 16,68 kr mere per UVI udredning ved brug af mikroskopi, vil det koste kr kr mere årligt for sygesikringen. Den udgift kan retfærdiggøres, hvis mikroskopi øger den diagnostiske sikkerhed, giver højere patienttilfredshed og kunne reducere mængden af udskrevet antibiotika. Om mikroskoperingen medfører bedre diagnostik falder udenfor vores undersøgelse, men i praksis B, hvor man har benyttet mikroskopi, er der flere episoder, hvor man har udeladt D+R for kompliceret UVI på bagrund af negativ mikroskopering. Her har vi kun materiale fra en enkelt sygeplejerskes adfærd. Man kan overveje, om flere redskaber til diagnosticering af UVI vil øge risikoen for forkert eller mangelfuld udredning, men ansvaret for dette ligger hos lægerne i lægehuset og understreger vigtigheden af klare og enkle vejledninger til personalet. En undersøgelses kvalitet afhænger af dens sensibilitet og specificitet. Derfor kan mikroskopering forsvares fordi, at mikroskopering i forening med urinstiks øger den samlede sensitivitet for diagnosticeringen af en urinprøve. 14\n15 I de to praksis er der forskellig adfærd i tolkningen af urinstiks. Praksis A har en præcis vejledning for, hvornår en urin skal sættes til D/R, i modsætning til praksis B. Denne fejlkilde burde vi måske have elimineret ved forsøges start, således at håndteringen af hvilke uriner, der blev undersøgt nærmere, havde været ens i de to grupper. Praksis B følger ikke de generelle vejledninger ved flere prøver. Nogle urinprøver bliver vurderet som muligt komplicerede og afsluttes efter en normal mikroskopi. Andre gange mikroskoperes komplicerede UVI, selvom anbefalingerne i lægehuset foreskriver, at disse skal sættes til D/R, og mikroskopien her antages at være overflødig. Igen mener vi, at ansvaret for dette kan føres tilbage på manglende vejledninger i lægehusene. Ingen af de to lægehuse havde skriftelige vejledninger eller flowcharts, og ingen af lægehusene havde rutiner med intern undervisning eller supervision. Vi mener, at der er en risiko for, at der kan danne sig en personlig håndteringsprocedure blandt plejepersonalet, hvis der ikke med mellemrum blive undervist eller gennemgået korrekt håndtering og diagnosticering. Vi ser i praksis B, at alle urinprøver, selv de ukomplicerede med positiv urinstiks og mikroskopi bliver sat til D/R. Det ville have været interessant, hvis praksis B havde brugt urinstiks og mikroskopi til at diagnosticere ukomplicerede UVI og opstartet behandling uden samtidig at foretage D/R. Udgiften i sådan en beregning ville være den laveste for sygesikringen, men samtidig også give den laveste indtægt for lægehuset. Der kunne således opnås en besparelse for sygesikringen, hvis ydelsen for mikroskopi ikke kunne opkræves sammen med ydelsen for D/R. Det bør dog bestemmes internt i lægehuset, hvordan de diagnostiske redskabe skal bruges. Ved en usikker urinstiks eller en mikroskopi med blandingsflora vil D/R stadig være relevant og derfor bør begge ydelser kunne bruges samtidig. Mikroskopi for urin har en ekstra ydelse på 49,91 kr. Dette kan tilskynde til at undersøge med mikroskopi af urin udover hvad der reelt er behov for. I vores undersøgelse blev 15 patienter ud af 20 (75%) udredt med mikroskopi i praksis B. Dette tal kunne være højere andre steder, helt op på 100%, da man fagligt godt kan argumentere for behovet for mikroskopi hos alle UVI patienter, eftersom urinstiks er en usikkert screening. Det vil i så 15\n16 fald medføre højere udgift til sygesikringen, og spørgsmålet er om de ekstra omkostninger ikke kunne blive brugt på andre områder til gavn for bedre sundhed. Vi skal til sidst ikke glemme, at der er en ressourcebesparelse for klinikken ved at undgå mikroskopering, idet sygeplejersken vil få frigjort tid til at udføre andre opgaver til gavn for klinikken. Ydelsen udgør kun en lille del af de samlede indtægter ved udredningen, og vi har set, at det er forbundet med udgifter, hvis man vælger at investere i mikroskop i almen praksis. I vores undersøgelse har vi valgt at fordele udgifterne på investeringen til udredningen af UVI. I praksis vil man anvende mikroskopet til udredning af en række andre lidelser end urinvejsinfektioner, hvorfor de faktiske udgifter til mikroskopet er fordelt over flere patientgrupper. Udgiftsdelen i vores beregning vil derfor være mindre. Det betyder, at nettoindtjeningen i de klinikker, der anvender mikroskopi, reelt er højere end de 10,47 kr pr urinprøve, som vi har regnet med. For patienten vil fordelen ved et mikroskop i lægehuset primært være serviceniveauet. Hvis mikroskopien bruges konklusivt ved diagnostik af ukompliceret UVI, vil resultatet opnås, mens patienten stadig er i konsultationen, og behandling kan opstartes samme dag. Konklusion Hypotesen var, at mikroskopi i almen praksis er økonomisk fordelagtigt både for lægehuset og for sygesikringen. Vi har fundet, at det ikke er fordelagtigt for sygesikringen, men rentabelt for lægehuset. Vi fandt, at i lægehuse, hvor man anvender mikroskopi til UVI-udredning, er omkostningerne 6,6% større i forhold til lægehuse, som ikke råder over et mikroskop. Teoretisk set er der en besparelse ved anvendelse af mikroskopi, hvis man samtidig kan undgå at udføre D/R. 16\n17 Referencer 1 : 2 : Bjerrum, Grinsted & Søgaard; Kan man stole på urinmikroskopi og dyrkning, der er udført i almen praksis ; Ugeskrift for Læger : Quantitative unspun-urine microscopy as a quick, reliable examination for bacteriuria, Hiraoka et al, Scand J Clin Lab Invest. 2005;65(2): : Predicting urine culture results by dipstick testing and phase contrast microscopy, Smith et al., Pathology Apr;35(2): : DSR analyse, konsultationssygeplejersker i almen praksis, juni : abel/honorartabel% : ownloads/downloads%20dk/brochurer/brochureflexicult% %20ver%202%20hig h ashx 17\n18 Bilag A Praksis A Mand/Kvinde U/K Urinstiks MIK Dyrkning Resistens Pris Kvinde U +3B,2P,2L E.coli Følsom alt Kvinde U +2L E.coli Følsom - ampi Mand K +3L Enterococ Følsom - ampi Kvinde K +1L Enterococ Følsom for sulfa,selexid,trim, og cipro Kvinde U +1P,3L Ingen Ingen Kvinde U +1L Ingen Ingen Kvinde K +2P Enterococ Selexid,sulfa,trim, Amp,cipro Kvinde U +4L Ingen Ingen Kvinde U +1B,2L E.coli Selexid,sulfa,trim, Amp, nitro Kvinde U Ingen Ingen Ingen symp Kvinde U +1L E.coli Selexid,sulfa,trim, nitro,cipro Kvinde U +2B,4L,N E.coli Selexid,sulfa,trim, Amp,cipro,nitro Kvinde U +2B,3L Klebsiella Selexid,sulfa,trim, Cipro Mand K +3L,N E.coli Selexid,sulfa,trim, Amp,cipro, nitro Kvinde U +2L Ingen Ingen Kvinde U +1B,3L Ingen Ingen Kvinde K +1B,4L,N Coliforme Selexid,sulfa,trim, nitro,cipro Mand K +3L E.coli Selexid,sulfa,trim, Amp,cipro, nitro Kvinde U +2L Ingen Ingen Kvinde U +4L Enterococ Sulfa, cipro 18\n19 Bilag B Praksis B Mand/Kvinde U/K Urinstiks MIK Dyrkning Resistens Pris Kvinde U +3L Kokker i Ja Ja kæder Mand K +3L3P1B L,B,stave Ja Ja Kvinde K +3L i.a. Mand U i.a. Kvinde U i.a. Mand,barn K +1B i.a. Ja Ja Mand K +3L,3P,1B L, Stave Ja Ja Kvinde U (+)L i.a. Kvinde U +2L i.a. Kvinde U +1B i.a. Kvinde,barn K +1L I.a. Ja Ja Mand U i.a. Kvinde U i.a. Kvinde U i.a. Kvinde U +2L Stave Ja ja Kvinde,gravid K 1S,1B i.a. Ja Ja Mand K (+)L I.a. Ja Ja Kvinde U (+)B Stave Ja Ja Mand K (+)B i.a. Ja Ja Mand U i.a. i.a. 19\n20 Bilag C - Samlet udgifter ved et mikroskop. Indkøb af mikroskop kr Levetid på 20 år svarer til årlig udgift på kr/20år = Årlig service. I alt. 1050kr 2000kr 3050 kr. pr år Prisen for Mikroskopiuddannelse: - Kurset er fordelt over 3 dage og varer 3 timer pr dag. - Sygeplejerskerne får løn for det antal timer de bruger på kurset og på transport: - 3 timers kursus + 2 timers transport = 5 timers løn pr kursusdag - 5 timer x 3 kursus dage = 15 timer - 15 timer x 290,34kr (timeløn) = 4356,45kr - Kursus afgift 3 x 125kr. = 375kr - Omkostninger i alt = 4731,45kr I gennemsnit beholder man en sygeplejeske i 7,4 år Hvilket medfører en årlig udgift på: 4731,45kr/7,4år = 639,39kr pr år 20\n21 Årlig kontrol via MIKAB hvor en sygeplejerske bruger 2 timer på undersøgelsen: 2 timer x 290,43kr = 580,86kr Udgifter for uddannelsen for mikroskopi udgør 639,39kr ,86kr = 1220,25kr Vi regner med at man som minimum uddanner 2 sygeplejersker 1220,25kr x 2 = 2440,50kr Udgifter på uddannelse og mikroskopet udgør 3050kr ,50kr = 5490,50kr Vi regner med årligt 220 arbejdsdage og at man i gennemsnit ser 3 UVI patienter dagligt 5490,50kr /220dage/3= 8,32kr Den samlede udgifter ved at investere i mikroskop er derfor beregnet til 8,32kr pr patient 21\n22 Bilag D - Udgifter på varmeskab og el forbrug. Varmeskab Melag, Incubat 85 (150W) = 4058,05kr Forventet levetid på 20år 4058,05/20år = 202,90kr pr år Vi regner med årlig arbejdsdage udgør 220 dage Hvilket medfører dgl udgift på 202,90kr/ 220dage = 0,92kr pr dag Elforbruget: 150W/1000= 0,15kWh I følge elpristavlen aflæst 5.dec koster 1kWh 2,04081kr Det medfører daglig udgift på 0,15kWh X 24timer x 2,4081kr = 8,67kr pr dag Udgifter i alt: 8,67kr + 0,92kr = 9,59 kr pr dag Med 3 UVI patienter dagligt svarer det til 9,59kr/3 = 3,2 kr pr patient 22\n23 Bilag E - Lønberegning Beregning af Sygeplejerskernes løn. I følge PLA's overenskomst får sygeplejersker med 2 års erfaring = 34201,00kr/md Kontant erstatning for fri tjenestedragt: = 250,00kr/ md 12% i pension svarende til = 4104,12kr/md 12,95% feriepenge svarende til = 4429,04kr/md I alt. = 42984,16kr/md Timeløn: 42984,16/(4 x 37timer) = 290,43kr 2 min løn: 290,43/60 min x 2min= 9,68 kr 23


Og Christian Zigler mener, at det netop handler om at ramme kunderne med individuelle tilbud i stedet for blot at sende det samme ud til alle.\n- Det er det, som Shopbox kan. En lille butik har ikke råd til sådan noget. De kan ikke engang tænke, hvordan man skal gøre det. De skal have systemer som automatisk gør det og nogle forslag til, hvordan man aktiverer sine kunder, siger han.\nShopbox appen lanceres med de første funktioner til marts, men Christian Zigler og holdet bag er allerede ved at udvikle flere funktioner, der kommer i den næste version. Den skal blandt andet indeholde en bookingfunktion til restauranter, caféer og frisører og en markedsføringsdel, der skal gøre det nemt og enkelt at sende promotions ud til kunderne via eksempelvis Facebook, Twitter og/eller email.\nVil overtage verdensherredømmet\nShopbox er den første app af sin slags i verden, og derfor er Christians Ziglers ambitioner også store. Shopbox går efter at blive verdens største mobilløsning til mindre erhvervsdrivende.\n- Jeg tænker, at man lige så godt kan gå efter verdensherredømmet, og hvis det ikke lykkes kan man altid komme ind på en tredjeplads, siger han og griner.\nEfter et øjeblik tilføjer han dog:\n- I virkeligheden vil vi hellere have 10.000 glade kunder end en million, som er ligeglade med os.\nOg der er andre, der også ser potentiale i Shopbox' nye app. Firmaet rejste inden nytår en investeringsrunde på 10 millioner kroner fra direktør i softwarefirmaet Everymatrix Ebbe Groes og Vækstfonden.\n- Det der virkelig tænder mig er, at Shopbox har formået at skabe noget meget relevant for den mindre virksomhed, hvor mange andre tilbyder enten halve løsninger eller alt for specialiserede løsninger. Der ligger et stort potentiale i at gøre ting enkle, for det er som oftest i det enkle, du finder det geniale, siger Ebbe Groes i en udtalelse.\nLÆS OGSÅ: Ny app kan inspirere detailhandlen til bedre serviceoplevelser


Driftsbremsen — rootesdk.dk\nDu er her: Forside / Artikler / Driftsbremsen\nBil skal være forsynet med driftsbremse, nødbremse og parkeringsbremse. Før 1977 skal der være driftsbremse og parkeringsbremse. Før 1955 skal der være 2 uafhængige bremseapparater, hvoraf det ene skal være selvspærrende. Før 1927 skal der være 2 uafhængige bremseapparater. Efter 1929 skal udrykningsvogne have4-hjuls bremser.\nSkal være virksom, sikker og hurtig. Før 1955 kun virksom og hurtig. Før 1927 skal den virke sikkert og kraftigt.\nSkal være trinløs variabel og fordelt symmetrisk i f.t. bilens længdeakse. Tilladt skævbremsning 20/30% på forhjul/ baghjul (svarende til 20/40cm forskellig længde bremsespor fra 30 km/t). Tilladt svingende bremsekraft 15%. Ved bremseafprøvning på landevej må bilen ikke afvige fra sin kurs. Før 1971 skal alle bremser være indstillet således at de virker ensartet på alle hjul. Dog således at der tages hensyn til forskel mellem forakseltryk og bagakseltryk.\nSkal opnå bremsevirkning ved 1. Aktivering.\nSkal virke på alle hjul. Før 1977 ikke et beskrevet krav, men en betingelse for typegodkendelse efter 1968. Før 1968 ingen krav. Såfremt de styrende hjul er forsynet med bremser må reaktioner herfra ikke i væsentlig grad virke tilbage i rattet.\nSkal kunne betjenes med begge hænder på rattet. Før 1977 skal være let at betjene uden at opmærksomheden bortledes fra vejen.. Før 1927 skal være let at behandle og kunne benyttes således, at opmærksomheden ikke bortledes fra vejen.\nSkal være forsynet med 2-kreds driftsbremse. Svigt i 2-kredssystemet må reducere bremsevirkningen ned til 30% af den krævede deceleration ved totalvægten. Fra 1964 krav om 2-kreds bremser på udrykningskøretøjer over 8 tons. Fra 1980 krav om 2-kreds bremser generelt.\nSkal være forsynet med asbestfrie belægninger. Før 1988 ingen krav til belægninger.\nSkal have en bremsebakkemidtevandring på min: S=1,2+0,002xD(mm), når slid på bremsen ikke medfører pedalvandring. Andre systemer må have pedalvandring på indtil 2/3.. Før 1977 må betjeningsanordningen ikke føres til bundstilling for at opnå fuld bremsevirkning. Bearbejdning af skiver og tromler kan i visse tilfælde godkendes.\nSkal være tæt i hydrauliske systemer, der også skal kunne tåle en pedalkraft på indtil 1000N (100kp).\nSkal være forsynet med en rød kontrollampe, der lyser ved svigt i det hydrauliske system eller ved lav væskestand. Før 1980 ingen krav.\nSkal være med let tilgængelig væskebeholder for kontrol. Før 1977 ingen krav.\nSkal kunne afhjælpe slid enten på manuelt eller automatisk vis. Før 1977 skal bremserne være lette at efterspænde.\nSkal have 100% vægt fra bilen på de bremsende hjul. Før 1977 50%.\nSkal have en bremsevirkning på min. 5,8 m/s2. Kravet skal kunne opfyldes på en jævn vej med god friktion – med kolde bremser - uden at noget hjul blokerer - uden at bilen afviger fra sin kurs - uden at der forekommer unormale vibrationer - uden at 500N aktiveringskraft overskrides – ved alle belastningsforhold. Før 1977 ikke beskrevet.\nFør 1977: 8,4m v 30 km/t for 4-hjulsbremser & 14m v30 km/t for 2-hjulsbremser\nFør 1955: 4m v 15 km/t for 2-hjulsbremser & 2m v15 km/t for 4-hjulsbremser.\n14m v 30 km/t for 2-hjulsbremser & 8m v30 km/t for 4-hjulsbremser\n39m v 50 km/t for 2-hjulsbremser & 23m v50 km/t for 4-hjulsbremser\nFør 1921: Ethvert af bremseapparaterne skal kunne standse vognen på højst\n10m v 30 km/t.\nFør 1918: Ethvert af bremseapparaterne skal kunne standse vognen på højst 8m.\nFør 1913: Ethvert af bremseapparaterne skal kunne standse vognen på højst\n12 alen (=7,5m)\nSkal være uden baghjulsblokade (før forhjul) under 8 m/s2. Før 1968 ingen krav om bremsekraftfordeling og indtil 1977 alene et krav for godkendelse ved syn.\nReduktion af bremsekraft på en aksel kan kræves.\nForøgelse af bremsekraften kan tillades ved at ændre arbejdstrykket fra motorvakuum til pumpevakuum.\nMontering af aflåselig ventil eller rørbrudsventil i det hydrauliske system kan ikke tillades.\nSpeciel bremsevæske kan kræves.\nVed ændring fra 1-kreds til 2-kreds driftsbremse kræves godkendelse.\nVed eftermontering af bremseforstærker kræves godkendelse.


Opbyg en bankroll eller udlev en drøm med Super XL Series\n3 januar 2017 af PokerListings.dk\nVil Kara Scott bruge $250.000 på jetski?\nKara Scott, Chris Moorman og Bruno Politano giver deres bud på, hvad du skulle bruge førstepræmien i Super XL Main Event senere på måneden.\n2017 er i gang, og den første store turneringsserie online venter rundt om hjørnet. Det er Super XL Series på 888poker, hvor der er $5 millioner garanteret i præmiepuljen.\nDen første af 63 turneringer starter klokken 20:00 den 19. januar, og herefter er der events med forskellig buy-in-niveauer og strukturer frem til toppen af kransekagen – Main Event.\nSuper XL Series Main Event spilles den 29. januar klokken 20:00. Buy-in er på $1.050, og den garanterede førstepræmie er på hele $1.500.000.\nDet betyder, at vinderen kan regne med en førstepræmie på omkring en kvart million dollar. Med den høje dollarkurs i øjeblikket er det lidt over 1.750.000 kroner.\nHvad vil proerne bruge pengene på?\nDet er jo en del slat penge, og man kan måske godt spørge sig selv – måske lidt for tidligt – om hvad man skulle bruge de penge til?\nDet spørgsmål stillede vi til tre 888poker-ambassadører, der ikke er uvant med at have den form for penge indenfor rækkevidde. Er deres svar anderledes end dit eget?\nChris Moorman vil f.eks. tage kørekort:\nHvis jeg vandt Main Event vil jeg endelig lære at køre bil og købe en rigtig god af slagsen, nok en Mercedes Benz G SUV.\nBruno Politano vil omvendt bruge pengene på noget mere kortsigtet:\nJeg ville rejse til Indonesien med min forlovede Anne og tilbringe 20 dage på at se på solen og havet og møde nye mennesker og kulturer…\nKara Scott har en mere jordbunden tilgang og vil investere i sin fremtid:\nHvis jeg vandt XL Series Main Event ville jeg bruge pengene på at købe et smukt hus i den by, hvor jeg bor. Jeg har flyttet så meget rundt de seneste 10 år, at det at købe et hus aldrig har virket som et klogt træk, men hvis jeg kom til penge og ”kloge træk” ikke havde betydning, vil det være det første, jeg ville gøre.\nVi spurgte også 888-ambassadørerne om, hvad en spiller som dig og mig skulle gøre, hvis man skulle være så heldig at vinde den store gevinst i en online-turnering som Super XL.\nChris Moorman har spillet om de store penge før.\nHer anbefaler Chris Moorman dig sjovt nok ikke at gå ud og købe en ny bil:\nJeg ville være fornuftig med pengene og opbygge en bankroll i stedet for at brænde dem af. Med din første store sejr bør du gemme pengene, så du altid har noget i reserve.\nBruno Politano er ikke enig og er klar på at lade pengene berige dit liv:\nBrug dine penge på at opfylde en drøm, så du kan huske dette øjeblik resten af livet.\nKara Scott viser igen, at hun er et fornuftigt menneske – men det var hun ikke tidligere:\nHvis du vil have et spændende og grandiøst svar, er du kommet til den forkerte. Jeg er så fornuftig, at det er kedeligt!\nBruno Politano har ingen planer om at holde på pengene.\nJeg kan fortælle, hvad jeg gjorde med min første pokergevinst, som kom før jeg spillede poker seriøst. Jeg satte en stor procentdel i banken, hvor jeg ikke kan røre dem indtil pensionsalderen.\nResten af pengene spillede jeg noget poker for. Det var langt over min bankroll, men alt for sjovt til at sige nej til (NBC Heads Up, Poker After Dark, også WSOP Main Event var faktisk for højt for min bankroll). Heldigvis gik det godt nok til, at jeg ikke tabte det hele.\nJeg havde nogle penge, som jeg gav til folk, jeg holder af, og så sørgede jeg for, at mine venner aldrig skulle købe deres egen drinks eller betale for en taxa i omkring et år. Det holdt indtil, at de satte mig ned og fortalte mig, at jeg skulle holde op med at smide om mig med penge. Det var dog sjovt, så længe det varede.\nDer er masser af muligheder for dig at vinde en stor gevinst ved Super XL Series. Det kan de tre 888poker-ambassadører til gengæld nemt blive enige om.\nHvis du ikke har en konto nu, kan du oprette dig på sitet ved at klikke her. Bemærk, at du får op til 3.000 kr samt $8 i turneringsbilletter i velkomstbonus.


Sådan testes en 1993 Ford Diesel Gløderør relæ Controller / slotimports.com\nSådan testes en 1993 Ford Diesel Gløderør relæ Controller\nDe 1993 Ford dieselbiler var udstyret med en 7,3-liters 8-cylindret motor. Dieselmotorer kører anderledes end almindelige forbrændingsmotorer. I stedet for tændrør, dieselmotorer bruger gløderør. Gløderørene arbejde at varme motoren giver en glat og effektiv start. Den gløderør relæ controller sender signaler til gløderørene at begynde opvarmning. Lær den rigtige måde at teste bilens gløderør relæ controller, hvis du har mistanke om gløderørene ikke fungerer korrekt.\n• Åbn motorhjelmen af 1993 Ford. Find gløderør relæ controller. Komponenten findes på forsiden førersiden af motoren. Se din reparation manual for et diagram. Relæet controller er en stor post med en gul ledning og et brunt.\n• Drej multimeter til "DC Volt", og sæt den til værktøj til de "15 Volt spænder" indstilling. Forbind den positive læse føre til relæet controller. Klip det modsatte, negativ sorte kabel til en jorden punkt. Batteriet terminal eller metal motor vil både fungere som en begrundelse punkt.\n• Sæt nøglen i tændingen. Drej nøglen til positionen "On", men ikke tørne nøglen; du ikke ønsker at motoren tændes. Dette vil signalere til PCM at starte og sende et signal til relæet controller til at begynde opvarmning proces af gløderør.\n4. Overvåg multimeter; du vil høre et klik og derefter begynde at se spænding register på enheden. Korrekt spænding bør læse mellem 10 og 15 volt. Hvis multimeter viser ingen aktivitet relæet controlleren er defekt og skal udskiftes.\nSådan foretages fejlfinding en 1993 Ford F150 Engine\nSådan Erstat forbremsen Pads på en 1993 Ford F-150\nSådan Test Diesel Fuel for alger\nSådan installeres en Timing bælte på en 1993 Ford Escort 1.9L motor\nSådan ændres tandremmen & Set Up Remskiver på en 1993 Ford Escort\nSådan ændres Fuel Filter på en Ford Diesel\nSådan Test Lysstofrør\nHvordan man laver en hjemmelavet Smoker\nCake Ideer til en piges 4th fødselsdag\nSkrivning af en Resume af papir i APA Style\nSådan booker du en standby fly\nVirkningerne af en dårlig PCV ventil på en Dodge Dakota\nSådan at introducere dig selv i en online interview\nHvor kvinder skjule penge fra deres mænd?\nHvordan man skriver sange til en DVD-R\nKomponenter af det fysiske miljø\nNaturligt antibiotikum Urter


Forbrugsekspert er i tvivl: Hvem tjener egentlig mest på Black Friday? | faa.dk\nForbrugsekspert er i tvivl: Hvem tjener egentlig mest på Black Friday?\nJanuar-udsalget betyder udsalg i rigtig mange butikker. Foto: Asger Ladefoged/Scanpix\nBlack Friday er årets største handelsdag, men hvad er det egentlig, der får danskerne til at svinge dankortet på en tilbudsdag, der ligger blot en måned før juleaften?\n25 nov. 2021 kl. 08:55\nDanskerne shopper løs på Black Friday, og hvert år overgår salget alle forventninger.\nFor det utrænede øje kunne det se ud, som om vi bare bruger løs. Ifølge Ole Storm Jørgensen, der er lektor ved Erhvervsakademi Dania, skyldes det stigende forbrug, at danskerne i højere grad er blevet gode til at få det maksimale ud af tilbudsdagen.\nInternettets prisportaler har nemlig gjort det muligt at følge prisudviklingen på varer. Det gør, at forbrugerne slår til, når varen faktisk er billig, og ikke når butikkerne siger, de er det. Derudover ser han også en tendens til, at forbrugerne udskyder deres køb og foretager dem på Black Friday.\n- Før i tiden foretog folk impulsive indkøb, hvor de for eksempel købte 10 ens bluser, fordi de var billige. Det ser vi ikke længere. Der er en global menneskelig bevidsthed om at tænke på klimaet. Vi forbruger ikke bare uden hjerne. Vi ser faktisk en tendens til, at forbrugerne venter med at foretage deres køb til Black Friday, fordi butikkerne ofte har procenter på hele sortimentet. De ved, at der er penge at spare, forklarer han.\nDerfor kan det også være svært at gennemskue, hvem der egentlig tjener på Black Friday. Butikkerne jubler hvert år over de høje salgstal, men måske kunne tallene have været endnu højere, hvis ikke der var garanti for besparelser på dagen.\n- Mange udskyder som sagt deres køb og foretager dem Black Friday. Det er altså køb, som forbrugeren ville have foretaget under alle omstændigheder. Måske butikkerne ville have tjent mere, hvis ikke de holdt Black Friday og i stedet solgt varen til fuld pris. Mange forbrugere benytter også dagen til at gøre indhug i julegaveindkøbene. Det er normalt penge, butikkerne ville tjene i julemåneden, siger han.\nMennesker kan lide at spare penge\nEn ting er sikkert: Danskerne elsker at gøre en god handel og spare penge. Det har mennesket gjort i mange århundreder. Faktisk siden vi begyndte at interagere med hinanden. Ifølge Ole Storm Jørgensen kan vi godt kan lide den fortælling, der er forbundet med købet:\n- Vi kan godt lide at fortælle vores medmennesker, at vi har gjort en god handel. Det er altid en god historie. Du kan sammenligne med likes på sociale medier. Det gør os glade og udløser dopamin. Vi mennesker har altid pruttet om prisen. Teknologien har bare gjort det sværere for forretningerne, fordi de fleste forbrugere i dag er meget prisbevidste. Omvendt er vi trænet til at reagere på sort skrift på gul baggrund. Det signalerer tilbud og besparelser.\nVi kan godt lide at fortælle vores medmennesker, at vi har gjort en god handel. Det er altid en god historie.\nOle Storm Jørgensen, lektor\nDerfor ser vi ifølge Ole Storm Jørgensen også, at forretningerne har taget nye midler i brug i forsøget på at lokke kunderne til at foretage et køb. Et godt tilbud kan ikke længere få os til at starte bilen og køre langt. De fleste ved godt, at det ikke kan betale sig, for prisen på benzin skal lægges oven i prisen på varen. Det gør ofte, at besparelsen forsvinder. Det gælder især ved internetshopping, at kunderne får at vide, hvor mange der kigger på den samme vare, og hvor mange varer der er tilbage.\nDen mekanisme kommer også til at præge årets Black Friday, for corona-restriktionerne har skabt leveringsproblemer og varemangel. Derfor er Ole Storm Jørgensen særlig spændt på at se forbrugernes adfærd.\n- Medierne har skrevet flittigt om varemangel og forsyningsproblemer, men det er svært at gennemskue, hvilke varegrupper der bliver ramt. Det skaber usikkerhed hos forbrugerne, siger Ole Storm Jørgensen.\nDanskerne har dog i den grad taget Black Friday til sig. Før i tiden blev der brugt penge i forbindelse med januarudsalget, men forbrugsvanerne ændrer sig. Det gælder også for Black Friday, som i mange tilfælde er blevet til en hel uge eller sågar en måned med tilbud.\nKritik af Black Friday fra jul og nytår: Vi vil også staves ...\nTorsdagens coronatal: Svendborg har lidt flere smittede end i går\nHesselager kæmper med tårnhøje smittetal: Nu skal skoler, børnehaver og fritidsliv lave særlige tiltag\nFærgehavnen bør flyttes til Lehnskov\nDebat: Svendborg dumpet på behandling af svageste borgere\nIza Alfredsens første regionsrådsmøde: - Det gik ligeså fredeligt som det konstituerende møde i kommunen


Forhandlere og distributører - Dansk Producentansvar\nDet er ikke lovligt for distributører og forhandlere at købe elektrisk udstyr, batterier og biler af producenter/importører, der ikke har påtaget sig producentansvaret for udstyret i Danmark, herunder registreret sig hos DPA.\nDet er muligt at kontrollere, om en leverandør har registreret sig for producentansvar ved:\nAt spørge efter virksomhedens DPA-registreringsbevis.\nAt fremsøge virksomheden i producentansvarsregistret over godkendte virksomheder hos DPA.\nForhandlere og distributører har pligt til at sikre, at køber modtager producentinformationer, om hvor slutbrugeren gratis kan aflevere det udtjente udstyr\nTilbagetagning af udtjent udstyr\nDetailhandlere, elinstallatører, distributører og andre forhandlere af elektrisk udstyr og batterier, som bruger danske leverandører har ret, men ikke pligt til at tilbagetage udtjent elektrisk udstyr og batterier fra slutbrugere.\nTilbagetagning af udtjent elektrisk udstyr\nUdtjent elektrisk udstyr til husholdningslignende brug\nKan afleveres til kommunale indsamlingsordninger, typisk genbrugspladser. Hvis mængden er for stor, kan kommunen afvise at modtage det på genbrugspladsen. Forhandleren må da indgå en aftale med en af de kollektive ordninger om, at disse afhenter det hos forhandleren, eller at den kollektive ordning anviser et sted hvor skrottet skal afleveres.\nDet er ikke lovligt at aflevere elektronikaffald af husholdningslignende udstyr andre steder end de to ovenfor beskrevne.\nUdtjent elektrisk udstyr til erhvervsmæssig brug\nKan afleveres direkte til producenten eller dennes kollektive ordning(er)\nKan afleveres til en miljøgodkendt genvindingsvirksomhed, som virksomheden selv har fundet (evt. gennem det Danske affaldsregister)\nI visse tilfælde kan den producentansvarlige leverandør aftale med sine forhandlere eller distributører, at de selv er forpligtet til at sikre korrekt behandling af de udtjente produkter. Dette benævnes “Ansvarsoverdragelse”. Mængderne skal dog fortsat indberettes til producentregistret hos DPA.\nTilbagetagning af udtjente batterier og akkumulatorer\nHvis slutbruger af batteriet ved købstidspunktet har indgået aftale med den producentansvarlige virksomhed om selv at sikre miljøbehandling, når batterierne er udtjente, er producenten ikke længere pligtig til at tilbagetage og behandle disse batterier. Mængderne skal dog fortsat indberettes i producentregistret hos DPA.\nDette benævnes “Ansvarsoverdragelse” i indberetningssammenhæng.\nTilbagetagning af udtjente biler\nNår person- og varebiler er udtjente, skal disse afleveres til skrotning og miljøbehandles med henblik på at minimere deres indflydelse på miljøet, samt genanvendelse af materialeressourcerne. Denne opgave bliver varetaget af miljøgodkendte autoophuggere og genvindingsvirksomheder.\nSe liste med godkendte ophuggere\nSe mere om udbetaling af skrotningspræmie til bilejer\nSe producenter og importører, som er godkendt til at afsætte elektronik, batterier eller biler\nIntro-brochure om producentansvarssystemet\nLæs-let informationsbrochure for forhandlere og producentansvarlige virksomheder\nDetailhandlens håndtering af elektronikaffald\nLæs mere om detailhandlens håndtering af elektronikaffald i dette dokument\nForhandlers/distributørs håndtering af batterier og akkumulatorer\nLæs mere om forhandlers/distributørs håndtering af batterier og akkumulatorer i dette dokument


Vi er vilde med dansk design i Svendborg\nFritz Hansen er rykket ind på 1.salen af Schiang Living i Vestergade\nDet må være overordentligt svært at være i dårligt humør hos Schiang Living i Vestergade 5 for tiden. I september kunne de fejre to års fødselsdag i byen, og siden åbningen af den spændende og eksklusive møbelforretning er det kun gået fremad.\n– Vi har haft to år, som er gået over al forventning. Vores kunder fra Svendborg kommer ligefrem og viser forretningen frem for deres udenbys gæster, smiler butikschef Henrik Aarslev.\nSvendborg – det gode liv for fuld skrue…\nAF PER NYKJÆR JENSEN\nDet går langsomt men sikkert fremad. APM Fondens donation på 100 mio. kr. til et nyt SIMAC er den største saltvandsindsprøjtning, Svendborg længe har fået. Den, sammen med dispensation til opførelsen af et nyt ”Øhavscenter”, bliver uvurderlige katalysatorer for Svendborg. At det nu lykkes at vende afvikling til udvikling skyldes flere ting. Dels de mange visionære ildsjæle og erhvervsfolk, som ser mulighederne og skaber resultaterne, dels og ikke mindst politikerne – som igennem flere valgperioder har arbejdet sammen og sat Svendborgs fremtid over partipolitikken. Det skylder vi stor respekt og tak.\nGiant Steps slår tonen an med nyt stort koncertprogram\nSaxofonisten Marius Neset fra bandet JazzKamikaze pryder forsiden på Giant Steps’ nye forårsprogram.\nSæsonen åbnes med Vinterjazz 2016\nDen lokale musikforening Giant Steps har netop sendt sit nye forårsprogram på gaden, og der bliver noget at glæde sig til. Forude venter nemlig en stor smuk og frodig buket af musikalske tilbud. Det er naturligvis fortsat jazz og verdensmusik i en herlig blanding af det velkendte og nye grænsesøgende, som er Giant Steps’ varemærke, og brænder man for ganske specielle og underfundige oplevelser, fås de også i passende mængder.\nOm ikke at bo i Svendborg\nAF ULRIK BOGETOFT ÆRENLUND\nJeg har de sidste 20 år boet i Odense. Byen er flad som en mariekiks og fyldt med biler. Der er ingen strand, ingen bakker og ingen skov. Odense er IKKE Svendborg.\nHvis man er odenseaner eller århusianer, er det helt normalt at have 30-40 minutters transport til og fra arbejde. Men svendborgensere er et forkælet folkefærd. Byen har det meste, man lige har brug for, det er bare lige ud ad døren, 10 minutter på cyklen, så er de fleste på jobbet.\nTænk sig at kunne spare 15 timer i transport hver måned og få et hus tæt på vandet til 3-4 millioner mindre, end hvis man boede i Aarhus, Odense eller hovedstaden.\nSvendborg er på mange måder en drømmeby.\nMøllergade har lagt brolægning til meget\nMøllergade i 1970érne\nByens måske ældste strøg er under forandring endnu engang\nDer bliver ændret voldsomt på en af byens hovedgader i den her tid. Projektet med Den Grønne Tråd har konsekvenser for Møllergade, en af Svendborgs gamle ”algader”.\nHelt tilbage i middelalderen var Møllergade sammen med Gerritsgade de to vigtigste færdselsårer, de omkransede den gamle bykerne og Vor Frue Kirke og Sankt Nicolai Kirke.\nSydfynske virksomheder efterlyser it-folk\nNystartet netværksgruppe, IT Sydfyn, har sat sig selv i verden for blandt andet i samarbejde med Erhvervsakademiet Lillebælt at skabe en ny og bedre vej til rekruttering af it-medarbejdere\nSelvom lønnen er god, og der i mange tilfælde er noget nær jobgaranti, så kan det være vanskeligt for sydfynske it-virksomheder at rekruttere nye medarbejdere.\nDerfor har en række virksomheder nu fundet sammen i netværket IT Sydfyn. It-virksomhederne skal dele viden med hinanden, samtidig med at der skrues op for synligheden.\nEuropean Marine Technology, Sydfyns Elforsyning/EL-Gården, Petersen & Sørensens Motorværksted, og Svendborg Kommune sætter nu lys over Den Blå Dok.\n(Foto: Thomas Mikkelsen)\nEn lysende julegave er på vej over havnen i Svendborg. Det er Svendborgs nye vartegn fra søsiden, Den Blå Dok, der sættes spot på – i bogstaveligste forstand.\nEt samarbejde mellem Petersen & Sørensens Motorværksted, Sydfyns Elforsyning/EL-Gården, European Marine Technology og Svendborg Kommune vil sætte lys over Morten ”Sol” Petersens farverige kunstværk i de mørke timer.\n– Ideen er, at den flotte og farverige udsmykning af dokken hos Petersen & Sørensen også skal kunne nydes, når mørket falder på. Derfor har de tre private firmaer i samarbejde med Svendborg Kommune besluttet at donere et lysanlæg, der skal sørge for at kunstværket også kan ses om aftenen, siger Per Nykjær Jensen, European Marine Technology, der er initiativtager til ideen.\nLæs også: Meget mere Svendborg Læs mere\nBestyrelsen for SEF’s nye fond er udpeget\nStærke profiler udgør den nye bestyrelse i Sydfyns Elforsynings Almennyttige Fond\nTidligere på året kunne SEF berette om etableringen af Sydfyns Elforsynings Almennyttige Fond, der har til formål at støtte projekter på energi- og miljøområdet samt idrætsmæssige og kulturelle formål – alt sammen på Sydfyn. Fondens bestyrelse er nu udpeget.\nDen 21. december træder de fem bestyrelsesmedlemmer sammen for første gang og konstituerer sig med henblik på at udpege en formand og næstformand for fondens bestyrelse.\nDe valgte bestyrelsesmedlemmer\nTo bestyrelsesmedlemmer er udpeget af byrådet i Svendborg Kommune, og det drejer sig om borgmester Lars Erik Hornemann og byrådsmedlem Flemming Madsen. De tre øvrige er udpeget af bestyrelsen for SEF og tæller formand Søren Bøving-Andersen og direktør Anders Banke – derudover har SEF udpeget professor Katherine Richardson, der er leder af Sustainability Science Centre ved Københavns Universitet og medlem af Klimarådet.\n– Vi har fået sammensat en bestyrelse med stærke lokale profiler og med Katherine Richardson, som vi anser for en stor kapacitet inden for fondens virkeområder, så vi ser meget frem til arbejdet, siger Anders Banke.\nVi skal løfte Svendborg til et højere niveau\nEt centralt placeret hus med scenekunst midt i Den Grønne Tråd rykker nærmere\nDer ligger et hus i bymidten af Svendborg. Et hus, som summer af alverdens kulturelle aktiviteter af og med børn og voksne i alle aldre. Et kulturhus i ordets absolut bredeste forstand.\nVi taler selvfølgelig om Borgerforeningen Kulturhus Svendborg, som nu har haft dørene åbne siden sommeren 2010.\nBorgerforeningen Kulturhus Svendborg skal være det kulturelle kraftcenter i Svendborg for borgere, foreninger og virksomheder fra hele Sydfyn. Sådan lyder visionen. Og den understøttes naturligvis til fulde af husets daglige leder, Claus Bjerregaard.\n– Inden for det seneste år er huset åbnet mere op for eksterne aktører, hvilket betyder, at vi nu har et langt bredere udbud af forskellige aktiviteter. Der er kommet flere farver på paletten, om man så må sige, lyder det fra Claus Bjerregaard, som ønsker, at der bliver mere for alle – og lidt for de få.\n– Det betyder noget for vores selvforståelse, at vi er et kulturhus mere end det lidt ‘gammeldags’ udtryk: borgerforening. Men det er fint, og også vigtigt, at begge betegnelser indgår i vores navn.\nVi kan sige, at vi tegner billedet af fremtidens borgerforening, siger Claus Bjerregaard.\nEt håndværk, som er ved at uddø\n”Der er ikke noget, vi laver sådan bare lige”\nDet absolut foretrukne yndlingsmøbel er Wegners Bamsestol. Det fortæller Mogens Yde Dahl, uden at man aner den mindste tvivl. Stolen er designet i 1951 og er i den højeste ende af skalaen over dansk møbeldesign gennem tiderne.\n– Wegners idé med bamsestolen var, at det skulle være en stol, som skulle holde hele livet. Lige fra at få læst eventyr i den som barn, til selv at have børnebørnene på skødet i stolen senere i livet. Hvis der er noget, som virkelig kan gøre mig i godt humør, så er det, når der kommer en Bamsestol ind på værkstedet til renovering, siger Mogens Yde Dahl, som driver Møbelpolstreren i Svendborg.


Årets Realmægler er fra Glostrup - Folkebladet\n30. maj 2017, 08:51 - Sidst redigeret 29. okt 2018, 12:04\nPaul Hallberg fik både en stor pokal og et stort diplom for at blive årets Realmægler. Foto: Jesper Ernst Henriksen\nHELE OMRÅDET. Ejendomsmæglerkæden Realmæglerne har kåret den bedste blandt sine 130 forretninger, og det blev Hallberg Bolig fra Glostrup\nMed base på Hovedvejen i Glostrup dækker Paul Hallbergs forretning Hallberg Bolig det meste af Vestegnen.\n– Vi er den bedst sælgende mægler på Vestegnen og dette kun med en enkelt butik, siger han.\nHallberg Bolig sælger også boliger i både Rødovre og Taastrup, men der er ikke tvivl om, hvad de sælger mest af.\n– Villaer i Glostrup er vores kerneprodukt, siger Paul Hallberg.\nPrisen som årets Realmægler fik de for flotte salgstal og højt engagement.\n– Vi er super glade, vi har arbejdet hårdt for det. Vi har kæmpet for at få en god kundetilfredshed. Det er hele firmaets fortjeneste, siger han.\nBor i Glostrup\nPaul Hallberg bor selv i Glostrup og har gjort det næsten hele sit liv.\n– Jeg har boet i Glostrup i 58 år og drevet forretning her i 32 år. Jeg kan rigtig godt lide at bo her. Vi har bekvem adgang til det hele. Vi har gode faciliteter for et godt fritidsliv. Jeg plejer at sige, at det er i taxa-afstand til København. Jeg er ofte i byen for at spise, og derfra er det nemt at komme tilbage til Glostrup. Du kan nå København på 15-17 minutter med S-toget og en taxa hjem er til at betale. Det er det, jeg sælger byen på, siger han.\nPaul Hallberg har selvfølgelig fulgt udviklingen i Glostrup i alle de år, han har boet i byen.\n– Udviklingen har været til det positive. Fra at være en by med mange lejeboliger, er der kommet flere ejerboliger. Det sikrer en bredere befolkningssammensætning, siger han.\nHan har også fulgt med i de planer, der lige nu er til debat, om hvordan bymidten skal udvikles i fremtiden.\n– Det bliver godt for byen. Det lyder spændende at bygge hen over banen. Kan vi få regionaltog til København og til lufthavnen igen, vil det også være stort. Og så glæder vi os til letbanen – ikke til etableringen, men til den kører, siger han.\nOg så gør det jo selvfølgelig heller ikke noget for en ejendomsmægler, hvis der skal bygges 2.000 nye boliger i bymidten.\n– De skal nok ikke alle sammen på markedet på en gang, det skal nok udbydes i etaper, ligesom man har gjort i Hvissinge. Men der er stor interesse. Jeg tror de bliver revet væk, hvis de kommer til salg til den rigtige pris, siger han.


Mine dukkehuse: 2015\nSmå træhuse til haven\nForleden dag købte jeg et lille fyrtårn med solceller, som jeg skal have til at stå, rundt om min havedam. Allerede dagen efter jeg havde købt fyret, fik jeg sådan en lyst til at lave en lille miniby rundt om havedammen. Men de små miniatyrehuse i str. 1:48 var for dyre og slet ikke egnede til formålet, så hvad gør man så? Jeg tænkte lidt, og pludselig fik jeg så ide'en til, at jeg kunne købe en stolpe i byggemarkedet, og så save den ud i små huse, som havde nogenlunde samme størrelsforhold, som fyret. Vi lavede en familie- hobbydag, hvor vi søstre kunne male huse, og mændene kunne save dem ud. Ja, typisk mig, så griber det altid om sig. Jeg var jo ikke tilfreds med et vindue hist og her som ikke sad lige der hvor jeg syntes, så da jeg var hjemme igen, og der var gået et par dage, besluttede jeg mig for at male husene om, og så ville jeg prøve at lave vinduer og døre, af tykt karton. Min plan er nu, at husene skal have noget lak, og gerne flere lag, så de formegentlig bliver beskyttet for vind og vejr, og at de kan stå ude, hele sommeren. Hvis ikke det lykkedes at få lakken til at holde tæt, må jeg prøve at lave vinduer og døre af vinyl eller lignende. Nu er jeg bare glad for, at jeg er nået så langt, som til at husene skal have lak. Jeg synes de er hyggelige i de festlige farver, og jeg glæder mig til at få lavet en lille by til dem :)\nIndsendt af Evas miniaturerhobby kl. 01:15\nEtiketter: Træhuse haven Miniby\nDukkehus/modelhus 1:48 Rød/hvid dobbelthus\nDa det kniber med plads til alle de store dukkehuse, har jeg forsøgt at lave et lille hus i str. 1:48. Jeg var ikke rigtig klar over hvordan man skulle gøre, så jeg måtte prøve mig frem. Havde dog fundet ud af, at jeg skulle bruge noget selvtørrende ler, men alt andet er fri fantasi.\nHer er det færdige resultat at mit første dobbelthus. Jeg forestiller mig, at det er et hus med meget tykke mure, så leret er klasket på, og jeg synes det er charmerende at man kan se strukturen i de kalkede mure.\nTil venstre har jeg lavet en gammel kost af en dildskærm. Jeg har lavet rigtige fliser ved at bruge bagsiden af en A4-blok, hvor jeg har ridset og tegnet fliserne op med blyant. Det er vist også et par revnede fliser imellem. Jeg har givet fliserne en omgang limlak, så de ser våde ud efter en gang regn, og så har jeg brugt noget tørret chilikrydderi, som visne efterårsblade.\nJeg har lavet mos i bunden af den fugtige mur og hist og pist mellem fliserne, af noget grønt pulver min søn havde tilbage fra Wold of warhammer.\nDørene er ikke malet særligt pænt, fordi jeg synes der skulle være en vis patina. Et par plantetrevler skal ligne fyrgrene i en krukke, lavet af en stor plastikperle, af dem man laver perleplader af.\nHer kan man vist rigtigt fornemme at det er gråvejr. Tror der kommer en ordentlig gang tordenvejr lige om lidt.\nSå kom solen igen.\nHer er huset lige færdigtapetseret.\nskulle altså lige se huset med lys i, så jeg brugte lige et par elektriske fyrfadslys.\nHer kan man se de forskellige tapeter og gulve.\nJeg ville gerne have stråtag på dette hus, så jeg har været ude i en stofforretning og købe bjørnepels.\nIndsendt af Evas miniaturerhobby kl. 23:41\nEtiketter: dukkehus dollhouse 1:48 modelhus miniature miniatyrer\nJeg har leget lidt med cafemøbler. Lavet lidt rust på dem, og syet betræk og dug. Så er der klar til en hyggeaften.\nRust er duppet på med fingeren, dyppet i almindelig brunt akrylmaling fra Søstrene Grenes. Det man også bruger til at male på lærred. Jeg har blandet lidt lyst og mørkt brunt på papiret, og så bare dyppet fingeren deri. Det er da blevet meget godt synes jeg :)\nJeg har lavet lidt vind i dugen, fordi cafesættet skal stå ude på terrassen, og der er jo af og til lidt vind i sejlene.\nDer skal hygges med rødvin og ostebord.\nGad vide om de unge mennesker tager desserten først?\nHer er vi ovre i en anden model.\nVil lige vise jer, de fine hæklede tæpper og puder, samt den røde taske. Det er købt på miniatyremesse i Skørping. Den sorte skoletaske, har jeg selv lavet. Det er til manden der kører på den blå Vespa scooter. ja, det er hans arbejdstaske, så den skal jo ikke være alt for pæn.\nDisse stole skal se helt nye ud, så de er endnu ikke rustet.\nHer ser tasken tæt på. Den er lavet af sort karton, som jeg har krøllet først.\nDen fine italienske flaske vin, bringer en masse barndomsminder frem. Vi var altid i Italien med vores forældre om sommeren, og lige netop denne flaske i den flettede kurv, blev der drukket mange af, af de voksne.\nDet er da lidt romantisk <3 p="">\nSmukt hæklet tæppe og puder. Jeg beundrer dem som kan hækle noget så småt!\nIndsendt af Evas miniaturerhobby kl. 00:34\nLay out af min datter Christinna og mit barnebarn Melissa Amelia.\nLay out af min mand Peter og hans lillebror Jens.\nLay out af min yngste søn Jeppe.\nLay out af mig og min mor.\nLay out af min datter Christinna, klædt ud som vampyr. Bemærk hendes rigtige vampyrtænder. Det er nogle hun har fået taget aftryk til, så de er lavet lige til at klikke på hendes egne tænder. Rigtig smart :)\nLay Out af min yngste søn Jeppe, forklædt som pirat på sidste skoledag.\nLay out af min ældste søn Simon, forklædt som gentleman. Han var på vej til karneval i Aalborg.\nLay out af Melissa Amelia og Christinna.\nLay out af Simon.\nLay out af Melissa Amelia.\nLay out af Christinna og min mand Peter.\nIndsendt af Evas miniaturerhobby kl. 23:49\nHej, så ses vi igen :)\nHej alle følgere\nJeg har ikke blogget i flere år, da jeg mistede mit kamera og fordi jeg måtte låne mit hobbyrum ud til min store søn, som skulle hjem og bo, mens han var i lære. Tænk jer, nu er han uddannet og søger sin egen lejlighed. I mellemtiden har jeg fået mig en smartphone, ja faktisk nr. 2 af dem, så nu kan jeg snart begynde at blogge igen.\nNu er jeg rigtig spændt på, om jeg overhovedet kan finde ud af det, fordi det er så længe siden, men ellers håber jeg at I vil hjælpe mig lidt i gang.\nJeg har fået nogle nye interesser siden sidst, og det glæder jeg mig også til at vise jer.\nJeg har bl.a. lært at hækle lidt.\nJeg er begyndt at lave scrapbooking LO, og jeg er begyndt at smashe.\nJeg har også lavet 7 små dykkehuse i str. 1:48, så de er jo noget mindre end dem jeg plejer at lave.\nJeg skal snart i gang med at lave et minialbum, så jeg har lige investeret i et scoreboard og en masse andre redskaber og papir.\nJeg er også lige så lige begyndt at lave Project life, så der er mange nye ting jeg kommer til at vise jer.\nDer dukker selvfølgelig også en masse almindeligt miniaturer op, efterhånden som jeg får det fundet frem, og pakket ud af kasserne igen. Lidt af det er allerede kommet frem, men der er lang vej endnu, før det hele er til at få fat i.\nDet bedste af det nye jeg har at fortælle, er at jeg er blevet mormor til en fantastisk lille pige, som blev 2 år d. 25. december :) Hun hedder Melissa Amelia, men bliver bare kaldt Amy, eller Amelia.\nJeg glæder mig til at komme lidt i gang med det alt sammen, også med at blogge igen, så jeg håber I stadig er derude og vil kigge ind.\nIndsendt af Evas miniaturerhobby kl. 06:36


50 års-jubilæum for historisk okse-sandwich - MX.dk\nAf Nicolai Skovgård - 23/03-15 18:25\n50 års-jubilæum for historisk okse-sandwich\nKedeligt rummad var årsagen til at John Young som den første smuglede mad med op i rummet. Det er i dag 50 år siden.\nJohn Young til venstre. (Billede: Polfoto/AP)\nFor præcis 50 år siden blev den første genstand smuglet med op i rummet. Det skete den 23. marts 1965, hvor en astronaut tog på rumeventyr med en lille ting i lommen, som han ikke måtte have med. Og hvad var det så?\nFAKTA: Andre smuglere i rummet\nI 1965 tog Walter Shirra en harmonika med på mission. Han spillede 'Jingle Bells', og det var første gang, der blev spillet på et musikinstrument i det ydre rum. Walter Shirra har også smuglet whiskey og cigaretter med på andre missioner, og han var manden, der skaffede John Young den berømte sandwich.\nI 1978 havde kosmonauten Aleksandr Ivanchenkovs kone sørget for, at der var chokolade ombord på sin mands rumfærge. Da han åbende boksen, fløj chokoladestykkerne ud over det hele, og det tog mandskabet to timer at få dem indsamlet igen.\nNeil Armstrong, den første mand på månen, var også smugler. Under Apollo 11-missionen i 1969 tog han en taske med smådele, der skulle have været efterladt på månen, med hjem til jorden. Hans kone fandt tasken i februar 2015, tre år efter Neil Armstrongs død. Delene er nu på museum med begrundelsen, at de har uvurderlig historisk værdi.\nJo, det var såmænd en sandwich med oksekød.\nJohn Young var ikke særlig glad for det triste og kedelige rummad, så han fik en kollega til at rende ned på det nærmeste spisested og hente en lækker sandwich, som den sultne astronaut kunne smugle med ombord.\nGUIDE: Er du også irriteret over den horisontale scrolling på Netflix?\nDet var ikke en klog beslutning, mente NASA. I et tæt rumkapløb var der ikke plads til tilfældigheder, og de frygtede blandt andet, at brødkrummer i vægtløs tilstand kunne svæve ind i instrumenterne og føre til små, men katastrofale, skader.\nEpisoden kostede John Young en advarsel, men det stoppede langt fra hans 42 år lange karriere, der er den længste blandt astronauter. Han er en af tre personer, der har været på månen to gange og den første med seks ture ud i det ydre rum.\nGALLERI: Verdens første selfie-museum - her kan du gå amok i sjove billeder\nSiden sandwich-episoden har der flere gange været smuglere i rummet, og senere i 2015 kommer den første dansker også derop. Det sker, når 38-årige Andreas Mogensen til september skal et smut forbi Den Internationale Rumstation.\nHan har tidligere udtalt til Ingeniøren, at han godt kunne finde på at tage en rugby-bold med derop, da han tit har sådan en i hånden, når der ikke skal fokuseres på den benhårde astronaut-træning.\nRummad er da også blevet væsentligt bedre, siden John Young tog en sandwich med i rummet tilbage i 1960'erne. En lille detalje er, at den berømte okse-sandwich faktisk ikke var den første af sin slags, der har været i kredsløb om jorden.\nDer går nemlig rygter om, at den første mand i rummet, russeren Jurij Gagarin, havde en sandwich med salami med i rummet tilbage i 1961. Russerne gik dog ikke så meget op i maden, så der var det ikke nødvendigt at smugle den.\nTV: Rumfly letter trods problemer med affyringsrampen\nHer fortæller den canadiske astronaut Chris Hadfield lidt om mad i rummet\nDansk astronaut skal på rumrejse med berømt sopran\nLÆS OGSÅ: Rumfartøj afslutter testmission: Nu venter Mars\nBrand i lejlighed: Person var død, da...\nMads Langers skade forværret: 'Jeg...


Ungdomsforsker gæster Bornholm – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\nUngdomsforsker gæster Bornholm\n29. APR 2013 11. sep 2019 • 8:00 ARCHIVE RØNNE AF\nDet er regionskommunen, der står bag arrangementet, som finder sted i aulaen på Uddannelsescenter Snorrebakken i Knudsker.\nForældre, fagpersoner og andre interesserede får mulighed for at opleve Søren Østergaards underholdende og indsigtsfulde foredrag om en ungdomskultur, hvor ungdommen er blevet forlænget såvel opad som nedad.\nHan kommer blandt andet ind på, hvad det betyder for de unges syn på og forventninger til forældre, lærere, undervisning og fritidsaktiviteter, at deres ungdomsliv i dag leves i tre rum, det offentlige, det private og det virtuelle.\nSøren Østergaard er leder af Center for Ungdomsstudier og har siden 1995 primært forsket i børn og unges hverdag og værdier samt deres deltagelse i fritids- og foreningsliv. Han har desuden skrevet en lang række bøger om børn og unge.\nTemaeftermiddagen er arrangeret af SSP og forebyggelsesindsatsen i Bornholms Regionskommune. Tilmelding efter først til mølle-princippet.


OB-træner håber på fit Casper Nielsen i AGF-retur | Tipsbladet.dk\nSuperliga Anders Dehn 7. Maj. 2018 kl. 17:22\nOB-træner håber på fit Casper Nielsen i AGF-retur\nCasper Nielsen pådrog sig en skade, da OB søndag tabte til AGF, men cheftræner Kent Nielsen håber på at kunne råde over midtbanemanden igen, når der er returkamp om seks dage.\nAf Anders Dehn 7. Maj. 2018 kl. 17:22\nDet var ikke nogen god anden halvleg for OB, da holdet søndag mødte AGF i den første af to playoffkampe på vejen mod Europa League. Værst var de to mål, holdet indkasserede, men undervejs måtte Casper Nielsen også udgå med en skade.\nDen skade plager ham stadig her dagen derpå, og Nielsen deltog ikke i OB-træningen sammen med sine holdkammerater. Hans træner, Kent Nielsen, nærer dog fortsat håb om at kunne råde over midtbanemanden i returkampen på søndag.\n- Casper Nielsen kom gående til træning i dag, og vi håber da, at han i slutningen af ugen kan deltage i træningen. Det er ikke en alvorlig ankelskade men et vrid, og han har været ude for noget lignende tidligere, så det ser fornuftigt ud, siger Kent Nielsen til Sport Fyn.\nLokalmediet oplyser desuden, at Rasmus Festersen ikke spiller reserveholdskamp i dag, mandag, da han fortsat er syg.\nOB får givetvis brug for alle de kampklare spillere, som holdet kan mønstre, for det har et efterslæb af indhente. De to AGF-mål i anden halvleg betød, at det hvidklædte hjemmehold vandt kampen 3-2, selv om OB ellers var foran to gange.\nDen samlede vinder møder vinderen af dobbeltopgøret mellem SønderjyskE og Hobro IK. Den første kamp her endte 1-0 til SønderjyskE.


Alt for mange motorcyklister kommer til skade i trafikken - Lokalavisen.dk\nAlt for mange motorcyklister kommer til skade i trafikken\nKalenderen siger forår, og det betyder, at motorcyklisterne er tilbage på vejene.\n"Motorcyklister er bare mere sårbare end bilister. Når de er involveret i en ulykke, er det derfor desværre ofte med en meget alvorlig udgang. De sidste fem år er 3 personer blevet dræbt og 23 kommet alvorligt til skade i uheld med motorcyklister på vejene i Esbjerg Kommune," fortæller Anders Kronborg, formand for Trafik & Byggeudvalget, Esbjerg Kommune i en pressemeddelelse.\nEn tidligere undersøgelse af 41 alvorlige motorcykelulykker, foretaget af Havarikommissionen i 2009, viser, at der er for høj fart involveret i en stor del af ulykkerne. Desuden viser undersøgelsen, at mange bilister overser motorcyklerne.\nMotorcyklisternes høje fart øger risikoen for, at de kører galt, og at motorcyklisterne kommer alvorligt til skade. Men farten gør det også svært for de øvrige trafikanter at vurdere, hvor hurtigt motorcyklisterne kommer, når fx en bil skal ud fra en sidevej eller svinge i et kryds.\nI løbet af de kommende uger ventes antallet af motorcyklister på vejene i det syd- og sønderjyske igen at være på sit højeste. Derfor opfordrer Syd- og Sønderjyllands Politi både motorcyklister samt øvrige trafikanter til at udvise særligt hensyn til hinanden.\n"Det er afsindigt vigtigt, særligt når motorcyklisterne lige skal banke 'rusten' af, at man i begyndelsen af motorcykelsæsonen er ekstra opmærksom. Man kan let overse en motorcykel, særligt hvis den kommer stærkt. Derfor er det vigtigt, at motorcyklisterne overholder hastighedsgrænserne og ifører sig pangfarvet motorcykeltøj. Samtidig skal bilisterne holde ekstra øje med motorcyklisterne, når de eksempelvis skal svinge ud fra en sidevej," siger Christian Østergård, Syd- og Sønderjyllands Politi.\nDet er særligt i kryds og i kurver uheldene med motorcykler sker, men også uheld på lige vej er der mange af i statistikken. Hver tredje tilskadekommen på motorcykel er kommet galt af sted i forbindelse med en eneulykke, hvor der ikke er involveret andre trafikanter. Også i de ulykker er for høj fart den primære årsag til, at ulykkerne sker.\n• Hold igen med gashåndtaget. Høj fart øger risikoen for alvorlige ulykker.\n• Vær synlig. Pangfarvet hjelm og tøj gør det lettere for bilisterne at se dig.\n• Få genopfrisket dine køreegenskaber. Efter en lang vinter er rutinen rusten.\n• Brug sikkerhedsudstyr som fx hjelm og køredragt med god rygbeskyttelse.


Pittsburgh Penguins har accepteret at tage Dave Bollands kontrakt\nLe 21 September 2016, 15:01 dans Humeurs • 0\nBryzgalov præsterede ikke på isen, og uden for blev han berømt for sine mange teorier om universet, som gav ham tilnavnet “Mr. Universe”.Dermed kommer den tidligere NHL-forward til at fungere som general manager Jeff Gortons højre hånd.Vi synes, at Mikael Backlund tidligere har vist, at han kan være en bærende spiller for Tre Kronor, og han er anvendelig i mange situationer.\nPittsburgh Penguins Ishockey trøjer har indvilliget i at tage 30-årige Dave Bolland med i handlen.To af NHL’s største backprofiler har nemlig meldt afbud til turneringen, som spilles i næste måned.Umiddelbart ligner et karrierestop det næste skridt for Bryzgalov.Chris Drury nåede således kun at bestride stillingen som Director of Player Development i en enkelt sæson.\nHans anden halvdel af sidste sæson for Pittsburgh Penguins var rigtig stærk, for der viste han, at han er en producerende center både offensivt og defensivt, siger den svenske landstræner.\nPittsburgh Penguins har indvilliget i at tage 30-årige Dave Bolland med i handlen\nLe 17 September 2016, 06:10 dans Humeurs • 0\nPerry har tidligere haft stor succes med det canadiske landshold, som han har vundet to OL-guldmedaljer og en VM-titel med.De første tre kan med Foleys seneste udmelding udelukkes fra gættelegen, hvor Pittsburgh Penguins umiddelbart ligner en favorit. Af familiemæssige årsager kan jeg simpelthen ikke gøre det.\nSelvom Parros formåede at spille fair og undgå følgestraffe for sine aktioner på isen, er han alligevel en smule kontroversiel.Pittsburgh Penguins oplyser, at klubben regner med at have Frederik Andersen klar til sæsonstarten i NHL Ishockey trøjer, hvor han er udset til at være træner Mike Babcocks klare førstevalg i målet.\nTjekkiet er også blevet tvunget til at skifte ud i sin World Cup-trup.Bill Foley har tidligere sagt, at Las Vegas-holdet vil afsløre sit tilnavn i oktober.Parros har nemlig i en del af sin NHL-karriere hovedsagelig ageret enforcer.En af holdets største profiler, Pittsburgh Penguins-forwarden David Krejci, er ikke blevet klar efter den hofteoperation, han gennemgik i foråret og er derfor blevet nødt til at trække sig fra turneringen.\nOprindelig var det Bill Foleys plan at kalde holdet Pittsburgh Penguins\nDet er endnu ikke blevet afsløret, hvilket tilnavn det nye NHL-hold i Pittsburgh Penguins får, men nu afslører klubbens ejer Bill Foley, at “Knights” kommer til at indgå i holdnavnet.Russiske Ilya Bryzgalov er klar til at fortsætte sin karriere, men kun hvis han kan få lov at vogte målet for en NHL-klub.\nDen tidligere slagsbror George Parros bliver en del af NHL’s disciplinærudvalg.Frederik Andersen kommer ikke til at vogte målet for Team Europe, når World Cup of Hockey Ishockey trøjer begynder om mindre end to uger.Pittsburgh Penguins-stjernen Corey Perry blev ikke udtaget til Canadas World Cup-hold i første omgang, men nu skal den 31-årige målsluger alligevel spille med i turneringen.\nVi har valgt vores farver, og vi har valgt vores basislogo, som mangler nogle finjusteringer.Finder han ikke et job i verdens bedste ishockeyliga, så stopper han.\n21 September 2016 Pittsburgh Penguins har accepteret at tage Dave Bollands kontrakt\n17 September 2016 Pittsburgh Penguins har indvilliget i at tage 30-årige Dave Bolland med i handlen\n12 September 2016 Oprindelig var det Bill Foleys plan at kalde holdet Pittsburgh Penguins\n5 September 2016 34-årige Vermette har underskrevet en to-årig aftale med San Jose Sharks\n2 September 2016 Pittsburgh Penguins draftede Sean Monahan som nummer seks overall i 2016-draften


Professionelle træningsprogrammer tilpasset din målsætning\nHvis man ikke planlægger, er det det samme som at planlægge en fiasko. En talemåde, der kan anvendes generelt i livet og især indenfor fitness og træning.\nFor at opnå de ønskede træningsresultater skal du også være konsekvent med dit mål. På denne side finder du nøjet udarbejdede træningsprogrammer baseret på de mest almindelige mål fordelt på det mest almindelige antal træningsdage om ugen.\nLæs også: Kosttilskud til dig der gerne vil tabe dig ➜\nMest læste træningsprogrammer\n1. Vægttab (2 dage pr uge) 2. Opbyg muskler (4 dage pr. uge) 3. Opbyg styrke (3 dage pr. uge)


Caldera Rhodos: Biludlejning og anmeldelser – Rentalcars.com\nBiludlejning Grækenland Rhodos Sammenlign firmaer Caldera billeje\nCaldera i Rhodos\nFind gode priser på biludlejning fra Caldera i Rhodos, se karakterer og book online – hurtigt og nemt\nAflevering af en bil til Caldera i Rhodes er let og hurtigt\nVi arbejder hårdt på at finde de bedste priser til dig - book med os og få den bedste pris på en Caldera leje i Rhodes, garanteret.\nBook Caldera billeje i Rhodes igennem Rentalcars.com og du kan ændre din booking uden ekstra gebyrer\nKarakterer for Caldera i Rhodos\nCaldera-skranker i nærheden af Rhodos\nAnmeldelser af Caldera i Rhodos\nchantell Rhodos Lufthavn 22. juni 2015\nAnonym Rhodos - Ialyssos Centrum 29. maj 2015\nJeg blev ved lejestart afhentet på mit hotel efter opringning fra receptionen. I min lejekontrakt stod der at bilen ved udlevering havde fuld tank og skulle afleveres sådan. Ved start var tanken næsten tom og det blev jeg ikke gjort opmærksom på. Den skulle så selvfølgelig også afleveres sådan. Ved henvendelse til bureuet undskyldte de straks.\n1 8.3 Vurderinger: 806\n2 8.3 Vurderinger: 473\n4 8.0 Vurderinger: 249\n5 7.96667 Vurderinger: 249\nRentalcars.com er et handelsnavn for TravelJigsaw Limited, som er et aktieselskab registreret i England og Wales (Nummer: 05179829), hvis registrerede adresse er: 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: 16A8D


Apartment Roldán 4 i Roldan til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Apartment Roldán 4\nMed en praktisk beliggenhed i Los Tomases er Apartment Roldán 4 et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Roldán 4 tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet familieværelse.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller. Hotellets udendørs pool, fiskeri giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Apartment Roldán 4 et fremragende valg, når du er i Los Tomases.


Månedsbrev for marts 2013\nStort tillykke til Pernille Andersen 28.03.07\nVelkommen til Mads Busk som starter i børnehave 1 marts\nNye tiltag og ændringer i børnehavens dagligdag.\nFra og med mandag den 4 marts sker der følgende ændringer i børnehavens dagligdag.\nMuslingerne vil fremover have turdag mandag.\nKrabbernes turdag er onsdag, og Hummerne vil tage på tur tirsdag, og børnene skal ligesom de plejer medbringe madpakke og drikkedunk til deres turdag.\nHummerne går i fritteren onsdag eftermiddag.\nVi har valgt denne ændring af turdagene af to grunde:\nFor det første ønsker vi, at fremme den pædagogiske indsats og udvikling hos de enkelte grupper, og ændringerne gør, at vi nu har muligheden for, at tilrettelægge turdagene udfra den enkelte børnegruppes ressourcer, kompetencer og udvikingsmuligheder.\nFor det andet er det ønsket om, at frokosten kommer til at udgøre en daglig pædagogisk aktivitet. Det kommer derfor til at betyde, at de børn som ikke har turdag på skift vil hjælpe til med at forberede og servere frokost for de øvrige børn og voksne. At forberede frokost, og dernæst spise den sammen med vennerne i børnehaven berører både kulturelle, sociale og dannelsesmæssige aspekter.\nAt tilberede frokost og at spise sammen er også et redskab for personalet. Her kan vi i høj grad arbejde med børnenes relationskompetencer og sproglige udvikling, og netop den sproglige udvikling vil være i fokus de kommende måneder.\n– øve rim og remser\n– sange og sanglege\n– tale om dagligdagsting, og inddrage børnenes egne erfaringer\n– tale om det der lige nu fanger børnenes nysgerrighed\n– lave mad og tale om de forskellige råvarer\n– dialogisk læsning – dialogisk læsning handler kort fortalt om at den voksne som læser, stiller spørgsmål og snakker med børnene undervejs i oplæsningen. På denne måde støttes barnet i at fortælle og bruge sproget, og samtidig udvides barnets ordforråd.\nVi glæder os rigtig meget til at komme i gang 🙂\nFølg med i aktiviteter og turdage på hjemmesiden.\n(næste emne) Klitmøller Friskoles lejrtur →


Kopenhagen Fur - Kina fokuserer på dansk pels\nKina fokuserer på dansk pels\n6 august 2013Afsætning\nEmneord ModeKinaEksportFashion Week\nDe kinesiske myndigheder lader sig inspirere af dansk pelsproduktion ved at besøge København i den kommende uge. Der vil blive underskrevet en samarbejdsaftale med Kopenhagen Fur. Aftalen kan i fremtiden være med til at styrke danske interesser i Kina.\nDet er et fornemt besøg, når Kopenhagen Fur tager imod Bing Zhigang, Viceguvernør fra Liaoning-provinsen i det nordøstlige Kina, onsdag D. 7. august. Han ankommer til København sammen med 19 andre højtstående kinesiske embedsmænd og pelsproducenter fra Liaoning, hvis indbyggertal er over 43 millioner. Besøget viser, hvordan Kopenhagen Fur er med til at øge opmærksomheden på dansk mode og især pelsproduktion i Kina.\nTorsdag vil Viceguvernøren og de 19 øvrige kinesiske embedsmænd og pelsproducenter besøge Bella Center for at se en stor pelsstand, der er en del af modeugen. De vil besøge Kopenhagen Fur og have seminar på Asia House, hvor der også vil underskrive en samarbejdsaftale, som sikrer et samarbejde mellem det nordøstlige Kina og Kopenhagen Fur. En aftale, som i fremtiden kan give Kopenhagen Fur mulighed for at fremme yderligere eksportmuligheder i Kina.\nGennem ugen skal kineserne blandet andet også overvære Utzons show på Rådhuspladsen, som skal inspirere med danske designmetoder.