Indsatsplan for grundvandsbeskyttelse - PDF Gratis download\nDownload "Indsatsplan for grundvandsbeskyttelse"\nBirgit Lene Bagge\n1 Skærum Vandværk Ravnshøj Vandværk Åsted Vandværk Indsatsplan for grundvandsbeskyttelse Kortlægningsområde 1425 Gærum Åsted Vandværk Ravnshøj Vandværk Skærum Vandværk 1\n2 Dato: Indholdsfortegnelse 1. Baggrund for og gennemførelse af indsatsplanen... 4 Lovgrundlag Præsentation af området og hovedproblemstillinger Målsætninger, prioriteringer og baggrund for indsatsplanlægningen... 8 Målsætning for grundvandsbeskyttelse generelt i indsatsområdet... 8 Generel prioritering af indsatser... 8 Baggrund for indsatser i handleplanerne Handleplan for vandværkerne Indsatser for Åsted Vandværk Indsatser for Ravnshøj vandværk Indsatser for Skærum vandværk Retningslinjer for planlægning og sagsbehandling Redegørelse Grundvandsressourcen Grundvandsdannelse Grundvandskvalitet Indvindingsoplande og grundvandsdannende oplande Boringsnære beskyttelsesområder, BNBO Indsatsområdets sårbarhed, nitrat Indsatsområdets sårbarhed, pesticider Arealanvendelse Potentielle forureningskilder Beskrivelse af vandværker og kildepladser Åsted Vandværk Ravnshøj vandværk Skærum vandværk Indsatsplanens betydning for lodsejere, vandværker og myndigheder Kildehenvisninger Kortbilag\n4 1. Baggrund for og gennemførelse af indsatsplanen Frederikshavn Kommune har udarbejdet en indsatsplan for grundvandsbeskyttelse, der skal sikre at Åsted, Skærum og Ravnshøj vandværker fortsat kan levere godt drikkevand til forbrugerne uden brug af udvidet vandbehandling. Planen angiver hvem der er ansvarlig for at gennemføre forskellige indsatser og hvornår de gennemføres. Vandværkerne afholder udgifterne til gennemførelse af de tiltag som vandværkerne i indsatsplanen er ansvarlige for. En indsatsplan er en dynamisk plan, hvor effekten af indsatserne og behovet for disse løbende vurderes. Planen vil blive revideret hvis ny teknologi giver mulighed for bedre og eventuelt billigere indsatser eller ny viden ændrer forudsætningerne for indsatserne. Det er Frederikshavn Kommune der tager stilling til revision af planen. Indsatser, der omfatter rådighedsindskrænkninger for arealanvendelsen, skal som udgangspunkt gennemføres ved frivillige aftaler mellem de berørte parter. Hvis det efter en periode viser sig, at indsatserne ikke kan gennemføres via frivillige aftaler, kan det blive nødvendigt at påbyde rådighedsindskrænkninger via Miljøbeskyttelseslovens 24 og 26a. Frederikshavn Kommune laver senest 5 år efter planens vedtagelse en vurdering af, om de gennemførte indsatser forventes at være tilstrækkelige til fremover at beskytte grundvandet. Der tages hermed stilling til, om der er behov for at beskytte grundvandet i udvalgte områder ved påbud om rådighedsindskrænkninger via Miljøbeskyttelseslovens 24 og 26a. Indsatsplanen er udarbejdet i samarbejde med vandværkerne. Der er holdt møde med de enkelte vandværker. Her har vandværkerne bidraget med vigtig information om indvindingsbehov, lokalt kendskab til forureninger og arealanvendelsen. Indsatsplanen er den først udarbejdede plan for kortlægningsområdet. Lovgrundlag Indsatsplanen er udarbejdet i henhold til Lovbekendtgørelse nr af 10. december 2015 Lov om vandforsyning mv. (Vandforsyningsloven). Hvor Staten har udpeget indsatsområde, er indsatsplanen udarbejdet og vedtaget med hjemmel i Vandforsyningslovens 13. Hvor Frederikshavn Kommune har suppleret Statens kortlægning med en udpegning af sårbare områder i udvalgte BNBO, er indsatsplanen udarbejdet og vedtaget med hjemmel i Vandforsyningslovens 13a. Områder udpeget efter Vandforsyningslovens 13 a kan også benævnes som prioriterede områder. Der er i planens redegørelsesdel nærmere redegjort for udpegning efter hhv. 13 og 13 a. Indholdet og den nærmere udarbejdelse af indsatsplaner er reguleret af bekendtgørelse nr. 912 af 26. juni 2016 om indsatsplaner 4\n5 Udkast til indsatserne har været præsenteret for Frederikshavn Kommunes Grundvandsråd i december 2015 og Hjørring kommunes Grundvandsråd i maj Forslag til indsatsplan har været i offentlig høring i perioden xx. xx 201x til xx. xx. Frederikshavn Byråd har godkendt planen d. xx. xx 201x. 5\n6 2. Præsentation af området og hovedproblemstillinger Indsatsplanen omfatter Åsted, Skærum og Ravnshøj Vandværker. Åsted Vandværk ligger i Område med særlige drikkevandsinteresser, OSD 1425 som også er omfattet af indsatsplanen. Den geografiske afgrænsning for indsatsplanen er således arealerne i de tre indvindingsoplande samt arealerne i OSD: Område med særlige drikkevandsinteresser, OSD: Områder hvor grundvandsbeskyttelse har høj prioritet og hvor der er grundvand i så store mængder, at det samlede fremtidige lokale og regionale drikkevandsbehov kan imødekommes. Indvindingsoplande: Udgør det område i grundvandsmagasinet vandværket indvinder fra, hvor vandet strømmer mod indvindingsboringerne. Figur 1 Placering af OSD og indsatsplanens vandværker, indvindingsoplande og indvindingsboringer. Indsatsplanen omfatter ikke Lendum Vandværk og Stenhøj Vandværk, der ligger i Hjørring Kommune. Frederikshavn Vand A/S har to store kildepladser ved Åsted Vandværk: Åsted-Lindet og Stenhøj Pumpestation kildepladser, der tilsammen har tilladelse til indvinding af m 3 /år. Skærum og Ravnshøj vandværker er mindre vandværker, med tilladelse til årlig indvinding af hhv og m 3 /år. Det dybereliggende grundvandsmagasin, hvorfra vandet til Åsted og Ravnshøj Vandværk indvindes, består primært af sand. Grundvandsmagasinet er kun få steder beskyttet af et tykt sammenhængende lerlag, hvilket betyder, at magasinet mange steder er sårbart overfor forurening. 6\n7 Der er grundvandsdannelse til det primære magasin i en meget stor del af området, langs ådalene er der begrænset grundvandsdannelse. Skærum Vandværk indvinder fra det overfladenære grundvandsmagasin. Arealanvendelsen i kortlægningsområdet består primært af landbrug og i mindre grad af skov-, natur- og byarealer. Områder, hvor arealanvendelsen belaster grundvandet, er udpeget som Indsatsområder. Her er det på grund af magasinernes store sårbarhed vurderet nødvendigt med en særlig indsats til beskyttelse af vandressourcerne, for at sikre drikkevandsinteresserne fremover. Den grundvandskemiske kortlægning har vist, at både de øvre og nedre magasiner er påvirket af nitrat i forskellig grad. Af Statens kortlægningsmateriale fremgår, at den gennemsnitlige nitratudvaskning i kortlægningsområdet er høj. Der er fundet rester af både godkendte/regulerede og nu forbudte sprøjtemidler i grundvandet, hvilket tyder på at grundvandsmagasinerne er sårbare overfor pesticider. I indvindingsoplandene findes nogle få registrerede forurenede grunde, hvor risiko for forurening af grundvandet bør vurderes. 7\n8 3. Målsætninger, prioriteringer og baggrund for indsatsplanlægningen Målsætning for grundvandsbeskyttelse generelt i indsatsområdet Det er Frederikshavn Kommunes målsætning at sikre, at drikkevandsforsyningen i kommunen er baseret på uforurenet grundvand. Baggrunden for grundvandsbeskyttelsen og indsatser i indsatsområdet er baseret på: At den fremtidige indvinding baseres på de eksisterende vandværker. At grundvandets kvalitet også fremover skal være så god, at en almindelig simpel vandbehandling er tilstrækkelig til, at vandet kan bruges i vandforsyningen. Grundvandets kvalitet skal være sådan, at det behandlede vand overholder kravene i bekendtgørelsen om vandkvalitet. Det betyder bl.a., at nitratindholdet ikke må overskride grænseværdien på 50 mg/l. Generel prioritering af indsatser Generelt for prioriteringerne gælder, at jo tættere en mulig kilde til forurening ligger på en indvindingsboring og jo større grundvandsrisiko, der er forbundet med den enkelte kilde, jo højere prioriteres en indsats mod forureningskilden. Baggrund for indsatser i handleplanerne Indvindingsstrategi på kildepladsen Generelt skal der være opmærksomhed på indvindingsstrategien, så der sker en jævn og skånsom oppumpning på kildepladsen. Intensiv oppumpning kan medføre forøget sænkning af grundvandsspejlet, resulterende i bl.a. forhøjet indhold af sulfat, nikkel og arsen i råvandet. Endvidere øges risikoen for at trække forureninger, f.eks. nitrat og pesticider, fra de øvre vandførende lag ned til grundvandsmagasinet. Indsats overfor landbrug og skovbrug nitrat og pesticider Den overordnede målsætning er et så lavt nitrat- og pesticidindhold som muligt i det indvundne vand. Nitratfølsomme indvindingsområder udpeges, hvor grundvandsmagasinerne er sårbare overfor nitrat indenfor OSD og indenfor almene vandforsyningers indvindingsoplande udenfor OSD. 8\n9 Nitratfølsomme indsatsområder udpeges indenfor de nitratfølsomme indvindingsområder, hvor der er et dokumenteret behov for en særlig indsats for at begrænse nitratudvaskningen, se her Der er i grundvandskortlægningen ikke udpeget indsatsområder i forhold til pesticider. Naturstyrelsen har tilkendegivet, at der kan forventes øget risiko for forurening med pesticider i områder med stor grundvandsdannelse. En kombination af viden om grundvandsdannelse, arealanvendelse og viden om forureningskilder, danner grundlag for prioritering af indsatsen overfor pesticider i grundvandet. Frederikshavn Kommune har derfor vurderet, at de nitratfølsomme indsatsområder ligeledes er pesticidfølsomme, se her. I forbindelse med udpegning af BNBO, maj 2014 /1/ er der lavet detaljerede vurderinger af områdernes sårbarhed. På den baggrund er BNBO ved Åsted-Lindet og Stenhøj Pumpestation Nord kildepladser samt Ravnshøj kildeplads udpeget som nitrat- og pesticidsårbare. Områderne benævnes sårbare BNBO, se her. Områder med behov for indsats overfor udvaskning af nitrat og pesticider strækker sig over store arealer. For at målrette indsatsen overfor nitrat- og pesticidudvaskning er der opstillet forskellige målsætninger for udvaskning fra rodzonen i områderne, der er udpeget som nitratfølsomme indsatsområder. Samt målsætning for anvendelse af pesticider i de pesticidfølsomme indsatsområder: Målsætninger for udvaskning fra rodzonen i indsatsområderne: Indvindingsoplande OSD Nitrat Så lavt som muligt, max. 50 mg/l i det vand, der forlader rodzonen Ingen stigning i udvaskning hvis udvaskning i efter-situationen er over 50 mg/l Pesticider Ingen anvendelse og håndtering *) Anvendelsen begrænses mest muligt *) Håndtering omfatter ligeledes opbevaring. Prioritering af indsatsen overfor nitrat og pesticider Generelt prioriteres indsatsen på baggrund af en vurdering af afstand til indvindingsboringen samt hvor grundvandsdannelsen har en vis størrelse. Indsats i forhold til udspredning af spildevandsslam Spildevandsslam kan indeholde stoffer, som er uønskede i grundvand. Det kan være vandopløselige stoffer som medicinrester og hormonlignende stoffer. Landmænd opfordres derfor til ikke at bruge slam som jordforbedringsmiddel i indsatsområdet. 9\n10 Hvor der indgås dyrkningsaftaler omkring nitratreduktion og pesticidfri dyrkning indgås der samtidig aftale om at der ikke udspredes spildevandsslam. Der nedlægges forbud mod udspredning af spildevandsslam, jf. 32 i slambekendtgørelsen, Bekendtgørelse om anvendelse af affald til jordbrugsformål, hvor der er basis herfor. Vurderingen foretages på baggrund af arealernes sårbarhed, grundvandsdannelse mv. Indsatser vedrørende miljøtilsyn Frederikshavn Kommune fører virksomhedstilsyn og tilsyn på landbrugsejendomme med dyrehold efter kravene i miljøbeskyttelsesloven. Tilsynet skal have fokus på grundvandsbeskyttelse, herunder opbevaring og håndtering af husdyrgødning, indretning af vaske- og fyldpladser for sprøjtemiddelhåndtering, oplag af kemikalier samt opsporing af ubenyttede brønde og boringer. Tilsynsfrekvensen følger lovkravene. Indsatser vedrørende ubenyttede brønde og boringer Brønde og boringer der ikke bliver brugt, kan udgøre en risiko for grundvandet, idet forurenende stoffer via vandforsyningen kan sive ned til grundvandet. Ubenyttede brønde og boringer opspores i indvindingsoplandene og OSD. Hvis kommunen vurderer, at en brønd eller boring indebærer en risiko, sløjfes denne på ejers bekostning, evt. efter påbud jf. lovgivningen. Indsatser vedrørende jordforureninger Jordforureninger kan indebære en trussel for grundvandet hvis forureningskomponenter kan trænge ned til grundvandet. Risiko for forurening og behov for evt. oprydning skal derfor vurderes. Det er Region Nordjylland der registrerer forureningerne, foretager kortlægning og prioriterer den offentlige indsats i forhold til oprydning på forurenede grunde. Materialet fra grundvandskortlægningen omfatter en række kortlagte jordforureninger. Efter grundvandskortlægningens afslutning kan der registreres yderligere jordforureninger. Den konkrete indsats på området bliver fastlagt i Region Nordjylland. Ved nye jordforureninger er kommunen myndighed i forhold til undersøgelser og oprydning. Indsatser vedrørende olietanke Der gives ikke tilladelse til nedgravede olietanke indenfor 300 m fra vandværksboringer hvis det vurderes, at dette kan udgøre en forureningstrussel. Der laves kun risikovurdering af eksisterende olietanke indenfor en afstand på 50 m fra en boring. Dette på baggrund af erfaringsopsamling fra forureningssager ved villaolietanke, hvor det er fundet, at grundvandsforureningsfaner fra villaolietanke har en begrænset udbredelse. Kun i helt ekstraordinære tilfælde kan der forventes forureningsfaner med større længde end 50 m. For yderligere, se /1/. Indsatser vedrørende spildevandsanlæg Der skal være en vis afstand mellem spildevandsnedsivningsanlæg og vandindvindingsboringer. Dette for at undgå mikrobiologisk forurening og anden kemisk forurening (miljøfremmede stoffer) fra spildevandet. 10\n11 Der gives som udgangspunkt ikke tilladelse til nedsivningsanlæg indenfor 300 m fra vandværksboringer. Ved eksisterende lokal afledning af spildevand i indvindingsopland indenfor 300 m fra en vandværksboring vurderer kommunen, om afledningen indebærer en risiko for grundvandet. Spildevandsafledningen påbydes ved behov ændret. Indsatser i form af kampagner Forbrugerne skal gennem målrettet information gøres opmærksomme på, at de bor ovenpå deres drikkevand og at de kan være med til at gøre en indsats for at sikre rent drikkevand. Der kan informeres om grundvandsvenlig adfærd f.eks. i forhold til håndtering af pesticider. Derudover kan der informeres om muligheder for tilskud til miljøvenlige driftsformer mv. Informationen kan ske via pjecer, vandværkets hjemmeside mv. Indsatserne aftales i samarbejde mellem vandværk og kommune Indsatser vedrørende overvågning Udviklingen i grundvandskvalitet overvåges løbende via de lovmæssige analyseprogrammer for vandværkerne. Kommunen kan vurdere, at der er behov for mere intensiv overvågning i udvikling af vandkvalitet, f.eks for at afdække forureningssammenhænge, hvilket kan give mulighed for at iværksætte beskyttelsesmæssige tiltag ved forringet vandkvalitet. 11\n12 4. Handleplan for vandværkerne Indsatser for Åsted Vandværk Hvor andet ikke er nævnt gælder indsatserne i indvindingsoplandet, se kortbilaget efter handleplanen. FK = Frederikshavn kommune FV = Frederikshavn Vand A/S Vandindvinding Emne Ansvar Tidsplan Indsats Fastlæggelse af indvindingsstrategi Tilstandsvurdering af boringerne FV 2017 og frem Opfølgning på det allerede igangsatte arbejde omkring strategi for vandindvinding på kildepladserne. FV 2017 og frem Indvindingsboringerne er alle etableret før Ovennævnte strategi for vandindvindingen omfatter vurdering af behov for renovering/nye boringer på kildepladserne. Tinglyste fredningsbælter FK 2017 og frem Frederikshavn Kommune fører tilsyn med de tinglyste fredningsbælter. Frederikshavn Kommune skal ved konstaterede overtrædelser af 25 m zonen underrette NaturErhvervsstyrelsen. Landbrug, skovbrug o.lign. nitrat og miljøfremmede stoffer Udvaskning af nitrat og pesticider Miljøgodkendelser af husdyrbrug FV 2017 og frem Indenfor områderne udpeget som Indsatsområder, se bilag 1 til handleplanen, søges nitratudvaskningen reduceret ved omlægning til brak eller anden miljøvenlig drift, herunder skovrejsning, gennem frivillige dyrkningsaftaler. Der stilles samtidig krav om pesticidfri dyrkning af arealerne. Prioritering af arealer for dyrkningsaftaler mv. kan tage udgangspunkt i:. Arealer med boringsnær beliggenhed Arealer med stor grundvandsdannelse, jf. bilag 2 til handleplanen Mulighed for at indgå fordelagtige aftaler FK 2017 og frem I miljøgodkendelser ved udvidelse af husdyrbrug jfr. husdyrloven, stilles i områder beliggende i Indsatsområder krav om max. udvaskning fra rodzonen på 50 mg/l nitrat. Dog ikke krav om udvaskning lavere end ved dyrkning uden husdyrgødning (planteavlsregel). Udvaskningen beregnes på markniveau. 12\n13 Spildevandsslam eller lignende FK, FV 2017 og frem I forbindelse med indgåelse af dyrkningsaftaler samt ved påbud omkring brug af nitrat og pesticider, se ovenfor, indgås aftale om ingen udspredning af spildevandsslam, jf. MBL 24. Via information appelleres lodsejere om ikke at modtage eller sprede spildevandsslam eller lignende indenfor indvindingsoplandet. FK nedlægger forbud mod udspredning af spildevandsslam via slambekendtgørelsens 32, hvor der er basis herfor. Landbrug og industri Andre forureningskilder Grundvandsbeskyttelse i forbindelse med godkendelse og tilsyn med landbrug og øvrige virksomheder. Information til landmænd mv. i indvindingsoplandet FK 2017 og frem Der skal være fokus på grundvandsbeskyttelse i forhold til nitrat og miljøfremmede stoffer i forbindelse med det kommunale tilsyn og godkendelse med landbrug og øvrige virksomheder. FV/FK 2017 og frem Information om miljøvenlig drift, skovrejsning, herunder tilskudsmuligheder Råstofgrave Råstofindvinding i indvindingsoplandet FK - Frederikshavn Kommune arbejder for, at råstofgraveområdet i indvindingsoplandet tages ud af Regionens Råstofplan Frederikshavn Kommune er myndighed for arealanvendelse efter endt råstofindvinding, og arbejder for en anvendelse, hvor der tages hensyn til arealernes sårbarhed i forhold til vandforsyningsinteresser. Forurenede grunde Forurenede grunde FK/RN 2017 Region Nordjylland kontaktes for prioritering af kortlægning og evt. oprydning på forureningskortlagte samt uafklarede lokaliteter i området. Øvrige indsatser Sløjfning af ubenyttede, registrerede boringer på kildepladsen FV + FK I indvindingsoplandet er registreret en del boringer (GEUS), hvor anvendelsen ikke er kendt. Boringernes status afklares. Ubenyttede boringer skal som udgangspunkt sløjfes. Boringer i BNBO prioriteres højest. Ubenyttede, ikke registrerede brønde og boringer i indvindingsoplandet FK + FV Gamle ikke-registrerede, ubenyttede boringer og brønde opspores. Ubenyttede boringer og brønde skal som udgangspunkt sløjfes. Boringer og brønde i BNBO prioriteres højest. 13\n14 Private spildevandsanlæg indenfor 300 m fra boringer FK,FV - Ved renovering af spildevandsanlæg ved Ravnsholtvej 46 skal der etableres anlæg, hvor der tages højde for afstand til indvindingsboringer. Opfølgning og overvågning Overvågning FV 2017 og frem FV har opstillet eget overvågningsprogram for vandanalyser, som omfatter: årlige pesticidanalyser på boringer, hvor der ved seneste analyse er påvist pesticidrester øget frekvens af sulfat og nitratanalyser ved boringerne på Stenhøj kildeplads Moniteringsboringerne ved gl. deponi ved Ravnsholtvej 46, DGU og DGU analyseres fremover årligt for BAM, aromater og ledningsevne. Der laves løbende evaluering af moniteringsprogrammet. Opfølgning og overvågning Påbud om rådighedsindskrænkninger FK, FV 2017 og frem Vandværket indkaldes til møde 1 år efter planens vedtagelse. Der afholdes herefter opfølgende møder hvert andet år. Frederikshavn Kommune indkalder til møderne. På møderne fremlægges status for FVs overordnede, langsigtede handleplan, gældende for samtlige FVs kildepladser. Status for gennemførelse af indsatser samt resultater af den løbende overvågning af vandkvalitet drøftes. Det vurderes, om forudsætningerne for de konkrete indsatser stadig er aktuelle og om der er behov for justering af indsatserne. FK Senest 2022 Frederikshavn Kommune vurderer, om de gennemførte indsatser forventes at være tilstrækkelige til fremover at beskytte grundvandet. Der tages hermed stilling til, om der er behov for at beskytte grundvandet i udvalgte områder ved påbud om rådighedsindskrænkninger via Miljøbeskyttelseslovens 24 og 26a. 14\n15 Bilag 1: Indsatsområder ved Åsted Vandværk Ved klik i indsatsplanens kortbilag kan du udsøge de arealer, som tilhører din ejendom og se arealernes placering i forhold til indsatsområder. 15\n16 Bilag 2: Grundvandsdannelse i indvindingsopland Åsted Vandværk 16\n17 Indsatser for Ravnshøj vandværk Hvor ikke andet er nævnt gælder indsatsen i indvindingsoplandet. FK = Frederikshavn Kommune VV = Ravnshøj Vandværk Vandindvinding Emne Ansvar Tidsplan Indsats Indvindingsstrategi VV 2017 og frem Vandværket skal have opmærksomhed på indvindingsstrategien, så der sker en jævn og skånsom oppumpning på kildepladsen Vandværkets boringer VV 2017 og frem Undersøges for utætheder m.m. Landbrug, skovbrug o. lign. nitrat og pesticider Nitrat- og pesticidindhold VV 2017 og frem Udviklingen i nitrat- og pesticidindhold i det indvundne vand overvåges. Ved stigende nitrat- og pesticidindhold skal dyrkningsaftaler, skovrejsning mv. overvejes. Miljøgodkendelser af husdyrbrug FK 2017 og frem I miljøgodkendelser ved udvidelse af husdyrbrug jfr. husdyrloven, stilles i områder beliggende i Indsatsområde krav om max. udvaskning fra rodzonen på 50 mg/l nitrat. Dog ikke krav om udvaskning lavere end ved dyrkning uden husdyrgødning (planteavlsregel). Udvaskningen beregnes på markniveau. Indsatsområderne kan ses i bilag 3. Landbrug, skovbrug, industri og lign. i øvrigt Spildevandsslam eller lignende Godkendelse og tilsyn med landbrug og industri Information til landmænd og virksomheder mv. FK, VV 2017 og frem Via information appelleres lodsejere om ikke at modtage eller sprede spildevandsslam eller lignende indenfor indvindingsoplandet. FK nedlægger forbud mod udspredning af spildevandsslam via slambekendtgørelsens 32, hvor der er basis herfor. FK 2017 og frem Der skal være fokus på grundvandsbeskyttelse i forhold til nitrat og miljøfremmede stoffer i forbindelse med det kommunale tilsyn og godkendelse af landbrug og industri i indvindingsoplandet. VV, FK 2017 og frem Information om miljøvenlig drift af såvel landbrugsjord som skovarealer. Information om muligheder for skovrejsning, herunder tilskudsmuligheder. Øvrige indsatser Information til borgere i boligområder i indvindingsopland VV, FK 2017 og frem Der iværksættes en oplysningskampagne om alternativ ukrudtsbekæmpelse og korrekt håndtering af miljøfremmede stoffer i den del af indvindingsoplandet som anvendes til boligområde. 17\n18 Ubenyttede brønde og boringer i indvindingsoplandet FK, VV FK og VV registrerer ubenyttede brønde og boringer. Hvis nødvendigt sker sløjfning af ubenyttet brønd og boring på ejerens bekostning evt. efter påbud. Opfølgning Kloridindhold VV 2017 og frem Udviklingen i kloridindhold i det indvundne vand overvåges. Hvis indholdet overstiger 125 mg/l i det behandlede vand, skal der iværksættes undersøgelse til opsporing af kilden til klorid og om muligt finde tiltag til at reducere kloridindholdet i det færdigbehandlede vand. Opfølgning og overvågning FK, VV 2017 og frem Vandværket indkaldes til møde 1 år efter planens vedtagelse. Herefter opfølgende møde hvert andet år. Frederikshavn Kommune indkalder til opfølgningsmøder. På møderne fremlægges status for indsatser. Indsatsernes effekt vurderes løbende via udvikling i råvandskvalitet, vurdering af nitratudvaskning mv. 18\n19 Bilag 3: Indsatsområder ved Ravnshøj Vandværk Ved klik i indsatsplanens kortbilag kan du udsøge de arealer, som tilhører din ejendom og se arealernes placering i forhold til indsatsområder. 19\n20 Indsatser for Skærum vandværk Hvor ikke andet er nævnt gælder indsatsen i indvindingsoplandet. VV = Skærum vandværk FK=Frederikshavn Kommune Vandindvinding Emne Ansvar Tidsplan Indsats Indvindingsstrategi VV 2017 og frem Vandværket skal have opmærksomhed på indvindingsstrategien, så der sker en jævn og skånsom oppumpning på kildepladsen. Vandværkets boringer VV 2017 og frem Undersøges for utætheder. Landbrug, skovbrug o. lign. nitrat og pesticider Nitrat- og pesticidindhold VV 2017 og frem Udviklingen i nitrat- og pesticidindhold i det indvundne vand overvåges. Ved stigende nitrat- og pesticidindhold skal dyrkningsaftaler, skovrejsning mv. overvejes. Miljøgodkendelser af husdyrbrug FK 2017 og frem I miljøgodkendelser ved udvidelse af husdyrbrug jfr. husdyrloven, stilles i områder beliggende i Indsatsområde krav om max. udvaskning fra rodzonen på 50 mg/l nitrat. Dog ikke krav om udvaskning lavere end ved dyrkning uden husdyrgødning (planteavlsregel). Udvaskningen beregnes på markniveau. Indsatsområderne kan ses i bilag 4. Landbrug, skovbrug og lign. i øvrigt Spildevandsslam eller lignende Godkendelse og tilsyn med landbrug Information til landmænd mv. FK, VV 2017 og frem Via information appelleres lodsejere om ikke at modtage eller sprede spildevandsslam eller lignende indenfor indvindingsoplandet. FK nedlægger forbud mod udspredning af spildevandsslam via slambekendtgørelsens 32, hvor der er basis herfor. FK 2017 og frem Der skal være fokus på grundvandsbeskyttelse i forhold til nitrat og miljøfremmede stoffer i forbindelse med det kommunale tilsyn og godkendelse af landbrug i indvindingsoplandet. VV, FK 2017 og frem Information om miljøvenlig drift af såvel landbrugsjord som skovarealer. Information om muligheder for skovrejsning, herunder tilskudsmuligheder. 20\n21 Øvrige indsatser Information til borgere i boligområder i indvindingsopland Ubenyttede brønde og boringer i indvindingsoplandet Olietanke (< 6000 liter) og i en afstand af op til 50 m fra vandværksboringerne VV, FK 2017 og frem Der iværksættes en oplysningskampagne om alternativ ukrudtsbekæmpelse og korrekt håndtering af miljøfremmede stoffer i den del af indvindingsoplandet som anvendes til boligområde. FK, VV FK og VV registrerer ubenyttede brønde og boringer. Hvis nødvendigt sker sløjfning af ubenyttet brønd og boring på ejerens bekostning evt. efter påbud. FK Risikovurdering på følgende adresser: - Borgervej 25a og 25b (udendørs overjordisk fra 1974) - Borgervej 27 (udendørs overjordisk fra 2002) - Borgervej 29 (indendørs fra 1968) - Borgervej 32 (udendørs overjordisk fra 2007) - Borgervej 34 (nedgravet fra 1978) - Borgervej 36 (udendørs overjordisk fra 2008) Om nødvendigt gives påbud om ændret opbevaring. Opfølgning Opfølgning og overvågning FK, VV 2017 og frem Vandværket indkaldes til møde 1 år efter planens vedtagelse. Herefter opfølgende møde hvert andet år. Frederikshavn Kommune indkalder til opfølgningsmøder. På møderne fremlægges status for indsatser. Indsatsernes effekt vurderes løbende via udvikling i råvandskvalitet, vurdering af nitratudvaskning mv. 21\n22 Bilag 4: Indsatsområder for Skærum Vandværk Ved klik i indsatsplanens kortbilag kan du udsøge de arealer, som tilhører din ejendom og se arealernes placering i forhold til indsatsområder. 22\n23 5. Retningslinjer for planlægning og sagsbehandling I dette afsnit er der opstillet retningslinjer for planlægning, sagsbehandling og andre opgaver i forhold til gældende lovgivning. Retningslinjerne gælder, hvor intet andet er angivet, indenfor hele OSD og indvindingsoplandene. Kommunalbestyrelsen skal lægge retningslinjerne til grund for deres afgørelser indenfor de lovgivne beføjelser. For andre myndigheder udgør indsatsplanen en vigtig del af beslutningsgrundlaget. Frederikshavn Kommune, Teknik og miljø Kommuneplanlægning Naturplanlægning Lokalplanlægning Området skal så vidt muligt friholdes for arealer til byudvikling. Der kan dog udlægges arealer til byudvikling hvis det kan godtgøres, at der ikke er alternative placeringer, og at byudviklingen ikke indebærer en væsentlig risiko for forurening af grundvandet. Ved byudvikling i området skal det af kommuneplanens retningslinjer fremgå, hvordan grundvandsinteresserne beskyttes. Der indtænkes så vidt muligt grundvandshensyn ved udpegning af områder til naturgenopretning i Natura 2000-områder og ved udarbejdelse af plejeplaner. Ved byudvikling skal det af lokalplanens retningslinjer fremgå, hvordan grundvandsinteresserne beskyttes. Ved realisering af planer for byudvikling indenfor eksisterende rammer skal der tages vidtgående hensyn til grundvandsbeskyttelse i området. Andre kommunale handleplaner Byggesagsbehandling Tilladelser efter vandforsyningsloven Der indarbejdes grundvandshensyn i kommunale planer der kan medføre brug af pesticider, f.eks. plan for bekæmpelse af bjørneklo. Der tages stilling til risiko for grundvandspåvirkning ved udlæg af erhverv i området. I indvindingsoplande gives der som udgangspunkt ikke tilladelse til indvinding af grundvand til virksomheder, markvanding, havevanding og lign. med mindre det kan påvises, at indvindingen ikke har væsentlig indflydelse på indvindingsoplandet. Rådighedsindskrænkninger Hvis der ikke kan gennemføres frivillige aftaler omkring dyrkningspraksis, som omtalt i indsatsplanerne for de enkelte vandværker, kan kommunalbestyrelsen efter en konkret vurdering af de pågældende arealer eller arealanvendelse, påbyde rådighedsindskrænkninger for anvendelse af nitrat og pesticider, samt 23\n24 nedlægge forbud mod udspredning af spildevandsslam, jf. MBLs 24 og 26a. Miljøgodkendelser og tilladelser, landbrug Ved miljøgodkendelse af husdyrbrug i indsatsområder, stilles krav om maksimal udvaskning af nitrat fra rodzonen i henhold til de målsætninger som fremgår af Målsætninger med hensyn til nitrat, se her. Under hensyntagen til at der kun kan stilles krav om maksimal nitratudvaskning, der svarer til den der fremkommer ved dyrkning uden husdyrgødning (den såkaldte planteavlsregel ). Udvaskningsberegninger foretages på markniveau. Kort med angivelse af indsatsområder ses i bilag 5 og i planens kortbilag Det skal vurderes, om etablering af nyanlæg, f.eks. vaske/fyldpladser, ajlebeholdere, møddingspladser, gyllebeholdere, olietanke mv. i indvindingsoplande kan medføre øget risiko for grundvandet. Der skal være særlig fokus på anlæg indenfor BNBO. Øget risiko kan medføre afslag på det ansøgte. Miljøgodkendelser og tilladelser, virksomheder mv. Spildevand Der skal være fokus på grundvandsbeskyttelse i forbindelse med miljøgodkendelser og tilladelser. Vandindvindingsinteresser prioriteres ved renovering af kloakker i indvindingsoplandene. Der gives ikke tilladelse til nedsivning af spildevand og overfladevand indenfor 300 m til almene vandværkers indvindingsboringer, hvis det vurderes, at dette kan udgøre en forureningstrussel. Råstofområder Frederikshavn Kommune arbejder for, at alle råstofgraveområder, placeret indenfor OSD, tages ud af Regionens Råstofplan Frederikshavn Kommune er myndighed for arealanvendelse og arbejder for, en arealanvendelse efter endt råstofindvinding, hvor der tages hensyn til arealernes sårbarhed i forhold til vandforsyningsinteresser. Tilsyn med virksomheder, landbrug Ubenyttede brønde og boringer Der skal være fokus på grundvandsbeskyttelse i forbindelse med det kommunale tilsyn med landbrug og virksomheder i området. Ubenyttede brønde og boringer opspores og sløjfes i forbindelse med øvrig sagsbehandling. Indsatsen prioriteres i rækkefølgen: BNBO, indvindingsoplande, OSD Spildevandsslam eller lign. Ved information appelleres til landbrug om ikke at anvende spildevandsslam eller lign. som jordforbedringsmiddel. Hvor der indgås dyrkningsaftaler omkring nitratreduktion og 24\n25 pesticidfri dyrkning indgås der samtidig aftale omkring at der ikke udspredes slam i områderne. FK nedlægger forbud mod udspredning af spildevandsslam via slambekendtgørelsens 32, hvor der er basis herfor. Jordvarmeboringer Tilladelser gives på baggrund af konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde. Frederikshavn Kommune, Park og Vej Drift af kommunale arealer, pesticidanvendelse Pesticidanvendelse på offentlige arealer udfases som udgangspunkt, jf. pesticidaftale mellem KL og Miljøministeren. Der kan anvendes pesticider, f.eks. ved bekæmpelse af invasive arter eller ved stærk opformering af gåsebiller. Frederikshavn kommune, Ejendomscenter Der anvendes ikke pesticider i OSD. Salg af kommunale arealer i indvindingsoplande Forpagtningskontrakter i indvindingsoplande Senest ved salg skal der overvejes behov og mulighed for tinglysning af dyrkningsdeklaration efter målsætning og prioriteringer der foreligger for området. Forpagtningskontrakter for kommunale arealer skal indeholde bestemmelser der er i overensstemmelse med indsatsplanens målsætninger. 25\n26 Bilag 5: Kort med angivelse af planens indsatsområder. Ved klik i indsatsplanens kortbilag kan du udsøge de arealer, som tilhører din ejendom og se arealernes placering i forhold til indsatsområder. 26\n27 6. Redegørelse Redegørelsen er udarbejdet med baggrund i Statens kortlægning. Statens detaljerede undersøgelser er afrapporteret separat eller findes i opsamlingsrapporten, se /2/. Det tidligere Nordjyllands Amt har inden for kortlægningsområdet gennemført en række undersøgelser og beregninger for at kunne vurdere grundvandsmagasinernes udstrækning, størrelse, kvalitet og naturlige beskyttelse. Der er eksempelvis anvendt geofysiske undersøgelser for bl.a. at bestemme grundvandsmagasinernes udbredelse og nedre grænse. De geofysiske undersøgelser er også anvendt til en vurdering af eventuelle beskyttende lerlag. Endvidere er der udført pejlinger og kemiske analyser i eksisterende boringer. Kortlægningens resultater er præsenteret i en række rapporter, som kan ses på SVANAs (Styrelsen for Vand- og Naturforvaltning) sens hjemmeside. Frederikshavn Kommune har beregnet boringsnære beskyttelsesområder, BNBO ved vandværkernes indvindingsboringer samt suppleret de af Staten udpegede nitratfølsomme indvindingsområder (NFI) med en vurdering af sårbarhed overfor pesticider. Grundvandsressourcen Landskabet i den centrale del af Vendsyssel domineres af en række landskaber fra istiden, herunder Jyske Ås og bakkerne ved Frederikshavn. Mellem bakkepartierne ses tidligere marine flader. I selve kortlægningsområdet er landskabet domineret af kuperede moræneflader og randmorænebakker. Figur 2. Højderelief ved Gærum Kortlægningsområde 27\n28 Bakkerne gennemskæres af en række dalsystemer, der udgør erosionsdale, dannet i istiden. Større åer i området har deres udspring i bakkelandskabet og dræner vand ud af området gennem de store ådale. Det primære grundvandsmagasin består overvejende af finsand, med indslag af sand og grus. Lagets gennemtrængelighed for vand er relativt begrænset, hvilket kan være årsag til de mange boringer på de store kildepladser. Der findes lerlag over det primære grundvandsmagasin. Laget udgør et vandstandsende lag mellem områdets øvre og nedre magasin, men er ikke udbredt i hele området, ligesom tykkelsen ofte er begrænset. Selv der, hvor lerlaget er til stede, kan det indeholde så mange indslag af silt og finsand, at beskyttelsen af det underliggende magasin kun er begrænset. Et grundvandsmagasin er et vandmættet lag oftest sand eller grus hvorfra der via boringer kan indvindes vand. Det primære grundvandsmagasin er oftest dybereliggende magasiner under vekslende lerlag. I de øverste jordlag kan lokale lerlag standse det nedsivende regnvand. Dette kaldes det sekundære grundvandsmagasin. Åsted og Ravnshøj Vandværk indvinder fra det primære grundvandsmagasin, Skærum Vandværk indvinder fra det sekundære grundvandsmagasin. Grundvandsdannelse Nettonedbøren beskriver den del af nedbøren, som strømmer gennem rodzonen og videre til grundvand og overfladevand. Nettonedbøren i området varierer betragteligt, idet den i ådalsområderne er under eller omkring 200 mm/år mens den omkring ådalene primært ligger i intervallet 250 til 550 mm/år. Beregninger viser, at ca. 90 % af vandet forlader området igen via vandløb og dræn. Kun cirka 6 % oppumpes og benyttes til drikkevand eller markvanding og cirka 5% strømmer af ved kysten. 28\n29 Figur 3. Grundvandsdannelse til det primære magasin. Positive værdier angiver grundvandsdannelsen til magasinet i mm/år. Negative værdier viser opadrettet grundvandsstrømning. Det ses, at grundvandsdannelsen til det primære magasin overordnet foregår uden for ådalene. 29\n30 Grundvandskvalitet Der findes stigende indhold af nitrat i grundvandsmagasinerne i visse områder af vandværkernes indvindingsoplande. Nitrat udgør dog ikke pt. et akut problem for drikkevandsindvindingen, idet koncentrationerne i det samlede, behandlede vand fra vandværkerne generelt er lave til moderate. Fund af forhøjede sulfatkoncentrationer i forhold til det naturlige baggrundsniveau indikerer en påvirkning fra overfladen. Der er fundet pesticidrester i boringer ved alle vandværkerne. Der er fundet meget forskellige vandtyper i boringerne ved vandværkerne. Der kan læses mere om grundvandskvaliteten ved de tre vandværker i afsnittet med beskrivelse af vandværker og kildepladser. Vandtypen beskriver den kemiske sammensætning af grundvandet. Vandtypen er et resultat af de processer der har fundet sted i forbindelse med vandets transport fra terræn til boringen. Vandtypen kan anvendes til at vurdere bl.a. grundvandets alder, beskyttende lerlag og grundvandets strømningsmønster. Vandtypen er derfor afgørende for vurderingen af grundvandets sårbarhed. Grundvandet inddeles i vandtyperne A, B, C og D, hvor type A er mest overfladepåvirket, type D er mindst påvirket: A: grundvand fra iltzonen oxideret B: grundvand fra nitratzonen oxideret C: grundvand fra jern- og sulfatzonen reduceret D: grundvand fra metanzonen stærkt reduceret Er vandtypen markeret med X er der kemiske modsætninger i kvaliteten, hvilket tyder på en blanding af vandtyper. 30\n31 Indvindingsoplande og grundvandsdannende oplande Staten har ved kortlægningen beregnet vandværkernes indvindingsoplande og de grundvandsdannende oplande. Vandværkets indvindingsmængde og grundvandsdannelsen i området har betydning for størrelsen af det optegnede areal, mens grundvandets strømningsretning er betydende for oplandets retning. Indvindingsoplandet afspejler det område i grundvandsmagasinet, hvorfra vandværket indvinder grundvand, og hvor grundvandet strømmer hen imod boringen. Det vand der falder i det grundvandsdannende opland vil være det vand der efter nedsivning danner grundvandsmagasinet. Figur 4. Indvindingsoplande og grundvandsdannende oplande for vandværker i kortlægningsområdet. 31\n32 Boringsnære beskyttelsesområder, BNBO Rundt om en vandindvindingsboring kan der opstå en såkaldt tragteffekt. Ved tragteffekten kan stoffer i form af f.eks. sprøjtegifte og gødning, der sprøjtes på jorden lige rundt om en boring, blive suget ned mod det grundvand, der pumpes op i boringen. Der kan beregnes Boringsnære beskyttelsesområder, BNBO rundt om vandforsyningsboringer, hvor risikoen for lokal påvirkning fra overfladen er størst. Frederikshavn kommune har fået beregnet BNBO ved vandværksboringerne i kortlægningsområdet. På figur 5 ses BNBO som de rødskraverede arealer omkring indvindingsboringerne. I forbindelse med beregningen er der foretaget en detaljeret vurdering af sårbarheden overfor nitrat og pesticider indenfor BNBO, se /1/. BNBO afgrænser det område af indvindingsoplandet hvorfra vandet i magasinet når boringen indenfor 1 år. Figur 5. Boringsnære beskyttelsesområder, BNBO omkring indvindingsboringer. Blåskraveret areal er indvindingsopland, rødskraveret er BNBO. 32\n33 Indsatsområdets sårbarhed, nitrat Staten har via Bekendtgørelse om udpegning og administration mv. af drikkevandsressourcer udpeget store dele af kortlægningsområdet som nitratfølsomt. På baggrund af sårbarhedsvurderingen og en vurdering af arealanvendelsen samt forureningskilder, har Staten udpeget alle nitratfølsomme områder som indsatsområde. Se figur 6. Følsomme indvindingsområder: Områder, som er særlig følsomme overfor en eller flere typer forurening. Ved vurderingen tages primært udgangspunkt i dæklagenes tykkelse samt grundvandskvaliteten. Indsatsområder: Områder indenfor følsomme områder, hvor en særlig indsats er nødvendig for fremover at sikre drikkevandskvaliteten. Vurderet på baggrund af arealanvendelse, forureningstrusler og den naturlige beskyttelse mod forurening. Figur 6. Statsligt udpeget Indsatsområde (IO) i OSD og indvindingsoplande I forbindelse med fastlæggelse af de boringsnære beskyttelsesområder, BNBO for vandværkerne i kortlægningsområdet er der konstateret en stor sårbarhed overfor nitrat i alle BNBO, undtaget 3 BNBO ved Stenhøj Pumpestation Syd. Vurderingen er sket på baggrund af vandkemien, ringe beskyttelse i form af lerlag samt grundvandsdannelse i områderne. Indvindingen lokalt omkring boringerne kan skabe en nedadrettet gradient (vandet trækkes nedad fra de øvre jordlag). Se /1/. 33\n34 Frederikshavn Kommune har derfor udpeget disse BNBO som nitratfølsomme, jf. VFL 13a, se figur 5. Figur 7. Indsatsområder, udpeget hhv. af Staten og Frederikshavn Kommune. Indsatsområdets sårbarhed, pesticider Frederikshavn Kommune har vurderet sårbarheden overfor pesticider i hele indsatsområdet og vurderet hele indsatsområdet som sårbart overfor pesticider. Sårbarhedsvurderingen er lavet med baggrund i: Stor grundvandsdannelse i området Arealanvendelsen, hovedsagelig landbrugsdrift Ringe beskyttelse af grundvandet pga. manglende lerlag Fund af i dag forbudte og godkendte sprøjtemidler i grundvandet I forbindelse med fastlæggelsen af de boringsnære beskyttelsesområder for vandværkerne i kortlægningsområdet er der konstateret en stor sårbarhed overfor pesticider i alle BNBO, undtaget 3 BNBO ved Stenhøj Pumpestation Syd. Vurderingen er sket på baggrund af ovenstående overvejelser, se /1/. Frederikshavn Kommune har derfor udpeget disse BNBO som pesticidsårbare, jf. VFL 13a. 34\n35 Arealanvendelse Kortlægningsområdet er domineret af landbrugsarealer. I indvindingsoplandene uden for OSD, dvs. oplandene til Ravnshøj og Skærum Vandværker, er der desuden en relativt stor andel af bebyggelse. I den østlige del af indvindingsoplandet ved Åsted Vandværk findes et råstofgraveområde, se figur 8. Figur 8. Råstofgraveområde og byområder. Der ses en del mindre, spredte naturarealer i kortlægningsområdet. I den nordlige del af OSD findes en del spredte skovarealer. 35\n36 Figur 9. Arealanvendelsen i kortlægningsområdet. De beskyttede naturområder, primært i form af enge og moser, er fortrinsvis knyttet til arealerne langs med vandløbene i området. Derudover findes en række mindre hedearealer i den nordøstlige del af OSD. Der forekommer generelt kun små arealer med beskyttede naturområder i indvindingsoplandene beliggende udenfor OSD. I den nordlige del af OSD er der desuden udpeget internationale naturområder, Natura2000-områder. Område 8 Åsted Ådal og Område 216 Bangsbo Ådal og omliggende overdrevsområder. Område 216 ligger desuden indenfor den nordøstlige del af indvindingsoplandet til Åsted Vandværk. Vandforsyninger må ikke påvirke Natura 2000 områder negativt. Natura2000-områder er omfattet af EU s naturbeskyttelse og udlagt med det formål at beskytte særlige arter eller naturtyper. 36\n37 Skov og skovrejsningsområder Skovarealer, bortset fra juletræskulturer, giver som udgangspunkt en god og langsigtet beskyttelse af grundvandet. Det er muligt at få tilskud til skovrejsning. Landbrugsjorden skal ligge i skovrejsningsområde eller område, hvor skovrejsning er mulig. Hvis landbrugsjorden er beliggende i et område, hvor skovtilplantning er uønsket, kan kommunen i særlige tilfælde give dispensation til skovrejsning. Naturstyrelsen administrer tilskudsordninger til skovrejsning. For yderligere oplysninger henvises til SVANAs hjemmeside, svana.dk Figur 10. Skovrejsningsområder. Potentielle forureningskilder Landbrug Landbrugsbedrifter kan være potentielle forureningskilder både i forhold til fladekilder og til punktkilder. Fladekilder kan være udbringning af kvælstof, pesticider og andre miljøfremmede stoffer på marken. Punktkilder kan være opbevaringsfaciliteter til husdyrgødning (gyllebeholdere, møddingspladser, ajlebeholdere og markstakke), vaske- fyldpladser for marksprøjter, olie- og drivmiddeltanke, værkstedsaktiviteter og spildevandsanlæg. Særligt følsomme landbrugsområder Særligt følsomme landbrugsområder, SFL, er udpeget i forhold til grundvand, overfladevand og natur. 37\n38 Indenfor de særligt følsomme landbrugsområder er der mulighed for at opnå støtte til en række miljøvenlige dyrkningsmuligheder fx græsning eller dyrkning uden pesticider. Udpegningen indebærer ikke administrative eller planmæssige begrænsninger for ejendommen. Figur 11. Særligt følsomme landbrugsområder, SFL. Potentiel nitratudvaskning Den potentielle nitratudvaskning er den mængde nitrat, der med udgangspunkt i kvælstofoverskuddet og nettonedbøren principielt kan sive fra rodzonen ned mod grundvandet. Jf. kortlægningsrapporten er den gennemsnitlige nitratudvaskning i OSD r 106 mg/l. Til sammenligning er landsgennemsnittet ca. 69 mg/l. Den gennemsnitlige potentielle nitratudvaskning omfatter kun de arealer, som dyrkes landbrugsmæssigt. Den gennemsnitlige nitratudvaskning fra alle arealer inklusiv skov og naturarealer vil derfor være en del lavere. Kortlægningens beregninger er fra Udvaskningsberegningen viser derfor kun at OSD indeholder intensivt dyrkede landbrugsarealer og dermed arealer, hvor der er en potentiel risiko for stor nitratudvaskning. Frederikshavn Kommune har fået beregnet nitratudvaskning fra rodzonen ved indvindingsoplandene for planens tre vandværker. Beregningerne baseres på udvaskning på markniveau fra de grundvandsdannende oplande for hvert af årene Udvaskningsberegningerne /3/ er nærmere omtalt i afsnittene med beskrivelse af de enkelte vandværker. 38\n39 Det generelle billede er gennemsnitlige udvaskninger fra rodzonen for hele det grundvandsdannende opland på over 50 mg/l nitrat. Forurenede grunde På de områder hvor kommunen ikke kan give påbud om at forurener skal fjerne en jordforurening, har Region Nordjylland det overordnede ansvar for kortlægning af forureningen og afklaring af en evt. efterfølgende indsats. Kortlægningen udføres på 2 niveauer: Når en ejendom er kortlagt på vidensniveau 1 (V1), er der viden om, at der har været aktiviteter på ejendommen, som gør, at den kan være forurenet. Når ejendommen er kortlagt på vidensniveau 2 (V2), er der konstateret forurening på ejendommen. Når en ejendom benævnes "uafklaret" har der muligvis været forurenende aktiviteter, men Region Nordjylland har endnu ikke vurderet ejendommen efter jordforureningsloven. Region Nordjylland prioriterer indsatsen på grundvandsområdet så indsatsen rettes mod de lokaliteter, der ligger i indvindingsoplande til vandværker og i områder med særlige drikkevandsinteresser. Det indgår endvidere i prioriteringen, hvorvidt der er udarbejdet indsatsplaner for grundvandsbeskyttelsen i disse områder. Lokaliteter udenfor større byområder har højere prioritet end lokaliteter i større byområder. Lokaliteter, hvor der er konstateret forurening med organiske stoffer såsom lettere olieprodukter, chlorerede opløsningsmidler m.v., er højere prioriteret end lokaliteter forurenet med mindre mobile stoffer, som eksempelvis tungere olieprodukter, tungmetaller m.m. Med udgangspunkt i data hentet ved Region Nordjylland i august 2015, findes der i tilknytning til kortlægningsområdet, dvs. i OSD og indvindingsoplande nedenstående lokaliteter, som er omfattet af jordforureningskortlægningen: 39\n40 OSD Lokalitetsnummer Lokal-navn Gasværksaffald, Brønderslevvej 165 Olietank, Guldbækskærvej 40, Åsted Tidligere deponi, Ravnsholtvej 46, Åsted Tidligere smedeværksted og muligt oliespild, Rydalvej 30 og 32, Frederikshavn Tidligere mørtelværk og olieoplag, Kragkærvej 11, Gærum Landbrug med olieoplag, Buddevej 5, Frederikshavn Olieforurening, Lendumvej 65(præstegård) Nedlagt vandmølle med elproduktion, Lindetvej 50, Gærum Landbrugsejendom med olieoplag, Mikkelstrupvej 125, Lendum Lokaliteten er ikke omfattet af offentlig indsats V1-kortlagt V2-kortlagt V2-kortlagt Lokalitet med indsats V2-kortlagt V2-kortlagt V2-kortlagt V1 og V2 kortlagt V1-kortlagt V2-kortlagt Videregående undersøgelse. Olieforurening Der er ikke foretaget en risikovurdering af forureningen. Ingen indsats i forhold til grundvand. Indledende undersøgelse i Forurening med zink i jorden - og olie i grundvandet. Fyrings- og dieselolie, brug af sprøjtemidler, spildolie. Regionen udfører indledende undersøgelse inden 2017 Her skal foretages en videregående undersøgelse. Forureningen er ikke omfattet af offentlig indsats i forholdt il grundvand. Ingen indsats i forhold til grundvand. OSD og indvindingsopland Åsted Vandværk Nedlagt smede- og maskinværksted, Stenhøj V2- kortlagt Tungmetaller og olie. Her skal foretages en videregående undersøgelse. Spildevand og kloakering Afstandskrav for nedsivningsanlæg til almene vandindvindingsboringer er 300 meter. I det åbne land har enkelte ejendomme nedsivningsanlæg indenfor 300 meter fra en indvindingsboring. I Frederikshavn Kommunes Spildevandsplan er optaget en retningslinje omkring, at vandindvindingsinteresser prioriteres ved renovering af kloakker. Der er registreret spildevandsledninger i kortlægningsområdet, hovedsagelig ved og mellem de bymæssige bebyggelser og en afskærende hovedledning gennem indvindingsoplandet ved Ravnshøj Vandværk. 40\n41 Pesticider I landzonen kan der, ud over udvaskning fra dyrkede arealer, være risiko for udvaskning af pesticider og nedbrydningsprodukter fra vaske- og fyldpladser. Herudover har gartnerier, frugtplantager og planteskoler ofte et stort forbrug af pesticider. Gårdspladser udgør med stor sandsynlighed en forureningsrisiko, da der ofte har været anvendt ukrudtsmidler, ligesom det flere steder har været normen at anvende gårdspladserne som fyld- og vaskeplads. Der kan være risiko for påvirkning fra sprøjtemidler fra anvendelse i parcelhushaver, på sportspladser og kirkegårde samt langs stier, veje og andre befæstede arealer. Som tidligere nævnt er der fundet pesticidrester eller nedbrydningsprodukter i flere af vandværkernes indvindingsboringer. Ubenyttede boringer og brønde Når ejendomme tilsluttes alment vandværk, er den tidligere vandforsyning ikke altid blevet sløjfet. Ved en del ejendomme i indsatsområdet findes der derfor sandsynligvis gamle brønde og boringer, som ikke længere er i brug og derfor bør sløjfes. 41


Er du bekendt med Vejreglerne? - Foreningen af Rådgivende Ingeniører FRI\nAndre vejledninger ›\nEr du bekendt med Vejreglerne?\nVejregler er den overordnede betegnelse for en omfattende samling af publikationer, der har til formål at støtte hele den danske vejsektor i arbejdet med at planlægge, projektere, udbyde og drive veje.\nVejreglerne dækker også over Udbudsforskrifterne, der består af en række paradigmer og vejledninger til brug i forbindelse med udbud indenfor vejområdet. Vejreglerne medvirker til at sikre, at det danske vejnet er fremkommeligt, tilgængeligt og trafiksikkert med fokus på miljø, klima og bæredygtighed.\nDygtige fagfolk og eksperter fra hele vejsektoren står bag udarbejdelsen af vejreglerne. Det er med til at sikre, at der er bred opbakning hos alle hovedinteressenter. Vejreglerne bliver til i en række vejregelgrupper, der er sammensat til at varetage hver deres særlige område.\nInden en vejregel offentliggøres præsenteres den for Vejregelrådet, som er vejregelorganisationens øverste faglige organ. Rådet inddrages for at sikre, at materialet også på et overordnet niveau har opbakning i sektoren\nLeder du efter en bestemt vejregel eller et udbudsforskrift kan du på Vejdirektoratets hjemmeside finde Vejregelportalen og benytte søgefunktionen. Ligeledes opfordrer Vejdirektoratet til at indsende forslag til projekter, som Vejreglerne kan tage op.\nSidst opdateret 08-11-2018 af Tine Lautrup Christensen


Er du til gin og tonic? Smag for bitterhed hænger sammen med større hjerne – Ekstra Bladet\nFredag d. 15. feb. 2019 - kl. 16:03 0\nDet er dog ikke sikkert, at du med en gin og tonic i hånden kan bilde de andre i baren ind, at du er klogere end dem\nEr du vild med en bitter gin og tonic? Eller sætter du velvilligt tænderne i en halvmoden grapefrugt?\nEt nyt studie peger på en sammenhæng mellem evnen til at kunne smage bittert og størrelsen på hjernen. Det skriver University of Queensland i en pressemeddelelse ifølge Videnskab.dk.\nDet er dog ikke sikkert, at du med en gin og tonic i hånden kan bilde de andre i baren ind, at du er klogere end dem. Studiet handlede nemlig ikke om intelligens, men specifikt om størrelsen af hjernen.\n- Uanset om du kan lide tonicvand eller ej, så vil mennesker med større hjerner typisk synes, at det er mindre bittert end andre, siger Daniel Hwang, der står bag det nye studie.\nFlere end 1600 mennesker fra Australien og USA har deltaget i forsøget.\nDaniel Hwangs håb er, at studiet på sigt kan bruges til at udvikle nye metoder til behandling af spiseforstyrrelser, hvor man fokuserer på bestemte dele af hjernen, der har med smag at gøre.\nHan forestiller sig, at man vil kunne stimulere disse områder med eksempelvis såkaldt transkraniel magnetisk stimulation - en metode, hvor en maskine med spoler skaber magnetiske felter og midlertidigt sætter neuroner i hjernen ud af spil.\nMystisk skabning gravede tunneler i sandet, dengang alt liv var primitivt


Prøv en ny følelse med Arbeskos X-40-indlægssål - Arbesko Skydds- och arbetsskor\nPrøv en ny følelse med Arbeskos X-40-indlægssål\nma, aug 05, 2013 10:30 CET\nArbesko lancerer nu en indlægssål i materialet X-40. X-40-inlægssålen virker ikke bare dæmpende, men giver også energien tilbage - lidt ligesom en trampolin. Det giver op til 40 % bedre returenergi for dig, som bruger indlægssålen.\nOgså for gør det selv-folk gør skoene en forskel på, hvor meget du orker, og hvor træt du bliver. Hvis du eksempelvis renoverer køkkenet eller etablerer en terrasse, kan du udsætte fødderne for kræfter, som svarer til 3-4 gange din kropsvægt. Derfor er det en god nyhed, at sikkerheds- og arbejdsskovirksomheden Arbesko nu lancerer den nye indlægssål X-40. Ud over at give op til 40 % mere returenergi er X-40-indlægssålen også designet til at give støtte for både svang og hælparti, transportere fugt fra foden væk og ånde. Indlægssålen giver en helt ny følelse.\n– X-40 har præcis de egenskaber, som vi gerne vil opnå, når vi designer indlægssåler. Den giver brugeren særdeles god dæmpning og returenergi, og samtidig er indlægsålen stærk, åndbar og kan bortlede fugt, siger Peter Svensson, driftschef hos Arbesko. Det styrker vores løfte om kvalitet, ergonomi, komfort og sikkerhed yderligere.\nLanceres fra starten i seks modeller\nX-40-sålen vil fra starten blive lanceret i seks forskellige skomodeller for senere at blive indført i resten af sortimentet. De vil tilmed kunne købes separat som tilbehør. Sålerne fremstilles af en af verdens største producenter af indlægssåler, Ortholite.\nMarkedsledende svensk familievirksomhed\nArbesko er en familievirksomhed i femte generation og er markedsledende i Sverige inden for arbejds- og sikkerhedssko. Virksomheden har både udvikling og produktion i Sverige på hovedkontoret i Örebro og fabrikkerne i Kumla og Strömstad.\nBløde sko, hårde facts\n4 mm … tynd er indlægssålen X-40 fra Arbesko, som giver 40 % bedre returenergi og øget komfort.\n10 måneder … har det taget for Arbeskos udviklingsafdeling at udvikle og teste den nye indlægsål X-40 sammen med Ortholite.\n1839 … var Anders Andersson først i Sverige med at sælge sko i partier og lagde dermed grunden til det, som i dag er Arbesko.\nVil du og din redaktion prøve indlægssålen X-40?\nSend dine kontaktoplysninger og din skostørrelse til press@arbesko.se.\nHvis du ønsker yderligere oplysninger, kan du kontakte\nX-40 har præcis de egenskaber, som vi gerne vil opnå, når vi designer indlægssåler. Den giver brugeren særdeles god dæmpning og returenergi, og samtidig er indlægsålen stærk, åndbar og kan bortlede fugt. Det styrker vores løfte om kvalitet, ergonomi, komfort og sikkerhed yderligere.


Gaming udstyr - mus, tastatur, PSU og meget mere fra www.fourze.dk - medieforeningen.dk\nPosted on april 14, 2021 juli 8, 2021\nFOURZE har udviklet udstyr til gamere, og det har ramt plet. Vi kigger lidt på deres forskellige gaming mus i denne artikel. Det er et brand, du simpelthen ikke må gå glip af. Du kan også hoppe direkte ind på fourze.dk, hvor du har mulighed for at bladre igennem deres kvalitetskatalog.\nEn ægte gamer mus til en ægte spiller\nEn gamer mus fra FOURZE er ikke blot et teknologisk vidunder, men det er først og fremmest det designmæssige, som taler sproget. Det er et unikt brand, som slår hårdt på det nordiske. Køb en gamer mus i skandinavisk design nemt hos en af de mange forhandlere. De har samlet en liste over, hvor man kan købe gamer mus og andet tilbehør til gaming. Du finder listen på www.fourze.dk. Med en FOURZE mus får du et perfekt greb, lige meget hvilken model du vælger. Der er forskellige design at vælge imellem, så det burde ikke være svært at finde en favorit til dit værelse på deres hjemmeside. Når det kommer til en gamer mus, så lad endelig være med at gå ned. Du vil hurtigt komme til at fortryde køb af gamer mus fra et discountmærke af.\nSkandinavisk gaming udstyr – Har du hørt om FOURZE?\nDer er meget at vinde ved at købe gaming udstyr fra fourze.dk, og de har samlet alle mulighederne til udstilling på hjemmesiden. Køb det bedste, som Norden har at byde på inden for gaming. Oplev frihed og flere farver med de forskellige mus, og prøv den første RGB gaming stol fra Skandinavien. Sid komfortabelt, imens du bygger din egen verden i Minecraft, eller du invaderer fjendens base i League of Legends. Den høje kvalitet gælder også, hvis du vælger en FOURZE PSU, kabinet, gamer PC, headset og selvfølgelig stol.\nDet fristende udvalg af gaming udstyr er meget få klik væk. En lang række af anerkendte webshops fører dette mærke. Man får rigtig høj værdi for pengene, hvad end det gælder keyboards, musemåtter, PSU eller andet i udstyr.\nSpringmadrasser og senge fra anerkendte mærker som Carpe Diem, Dunlopillo og mange flere


Årsvignet Personbil 2020\nKonfiguration des Produkts: Årsvignet\nVælg venligst en produktvariant\nSå kan vi beregne det produkt, der passer til dig. Du kan vælge mellem den digitale årsvignet til et vignetår, den digitale årsvignet i abonnement med automatisk forlængelse eller du har et skrabekort og kan indløse koden her.\nKøb kun motorvejsvignette\nKøbe vignet og abonnement\nGyldighed for din digitale vignet\nLøbetid på abonnement\nEUR 91,10 (inkl. 20 % moms)\nVed køb af den digitale årsvignet kan en abonnementsservice aktiveres med blot et enkelt klik. Dermed forlænges gyldigheden af årsvignetten automatisk indtil ophævelsen.\nHvis du har modtaget et skrabekort med dit avisabonnement eller fra socialministeriet, kan du angive den fritskrabede kode her i indtastningsfeltet. Så er årsvignetten også gyldig med det samme for forbrugere.\nBemærk: En kombination af abonnement og skrabekort er desværre ikke mulig.


U D K A S T T I L D A G S O R D E N - PDF\nDownload "U D K A S T T I L D A G S O R D E N"\n1 IT-styregruppen, møde 30 - tirsdag den 10. maj 2011 kl Deltagere: Henning Toft Bro (HTB) Provst Paw Kingo Andersen (PKA) Gert Nicolajsen (GENI) Stiftskontorchef Asger W. Gewecke (AWG) Afdelingschef Steffen Brunés (SB) Chefkonsulent Rasmus Paaske Larsen (RPL) IT-chef Torben Stærgaard (TS) Observatører: Sekretariatschef Ole Wind Flemming Vium Nielsen (i stedet for Jesper Moll) Specialkonsulent Bo Peiter Hansen Fuldmægtig Jan Stampe (JASM) Driftsleder Jesper Kennet (JEKE) Projektchef Ulla B. Kristiansen (UBK) Afbud: Bygningskonsulent Keld Nielsen Kordegn Henrik Kristoffersen (HEKR) Kommunikationsmedarbejder Jesper Moll Som repræsentant for: Biskopperne Den Danske Provsteforening Den Danske Præsteforening Stiftskontorcheferne Kirkeministeriet Kirkeministeriet Den Danske Præsteforening Kirkeministeriet Danmarks Kordegneforening - it til folkekirken Side Dato: 110. maj 2011 ItK-Dok. nr.: Sagsbehandler: Torben Stærgaard U D K A S T T I L D A G S O R D E N 1. Godkendelse af dagsorden Formanden bød velkommen til biskop Henning Toft Bro som indtræder på vegne af biskopperne. Landsforeningen har ønsket, at der drøftes et samlet oplæg om sammenlægningen af It-Skrivebordet med Intranettet. Dette indgår som en del af punkt 5.1a. 2. Orienteringspunkter 2.1. SB oplyste, at der ikke har været aktiviteter i Statens It-Råd siden seneste møde i it-styregruppen IT-Kontoret, status vedr.: a. Udvikling af et nyt CPR/Personregistrering TS orienterede om situationen med den manglende levering i henhold til den i efteråret indgåede nye tidsplan. Som følge af forsinkelsen og udeblevet leverance efter påbud om afhjælpning af leverancen er kontrakten hævet den 6. maj Opfølgning/bemærkninger: Bilag 1 b. FLØS-2 TS orienterede om drøftelserne vedrørende MD s opfyldelse af det sidste af udviklingsønskerne i henhold til kontrakten (decentral registrering) desuden om muligheden for at migrere FLØS til en anden teknisk platform fælles med andre af MD s lønprodukter. Mht. decentraliseringen blev det oplyst, at KBH s og HEL s stifter sammen med udvalgte menighedsråd (herunder Klaus Frederiksen, Garnison) havde foretaget en praktisk\n2 afprøvning af FLØS. AWG gav udtryk for, at en løsning med decentral registrering og et driftsmiljø som det skitserede, vil være attraktiv. Herunder, at det er vigtigt, at oprydningen (implementering af nye OK) er tilendebragt inden en migrering. OW gav udtryk for at det er vigtigt, at der ikke - af hensyn til menighedsrådene - lægges omfattende opgaver ud lige nu. TS oplyst på spm. fra GENI, at fordelene ved FLØS er, at det dels understøtter folkekirkens lønmæssige specialiteter og dels den særlige koncernstruktur med flere tusinde selvstændige arbejdsgiver inden for hvert stift inden for samme koncern. Oplyste desuden, at der tidligst kan/vil ske ændringer fra 2013 og at det da forudsættes at oprydningen er implementeret. SB afsluttede punktet og oplyste, at sagen drøftes nu med stiftskontorcheferne og skal ses i sammenhæng med implementering af principperne om en ensartet FLØSservice fra alle stifterne jf. rapporten om opgaver- og rollefordeling. Side 2 c. Indgåelse af aftale vedr. KAS TS orienterede om, at der blev modtaget 5 tilbud og at tilbuddet fra KMD viste sig at være det økonomisk set mest fordelagtige. Det oplystes, at den løsning som KMD tilbyder i alle henseender lever op til de krav der er stillet. KAS bliver etableret som en udvidelse af den eksisterende NavisionFF installation. SB oplyste, at drøftelserne mellem ministeren og biskopperne om placering af opgaver i administrative fællesskaber, resulterer i en samlet plan for placeringen og at det allerede nu ligger klart, at opgaven med KAS og administration af gravstedsaftaler kommer til at ligge i ARH og VIB-stifter, som nu kommer til at indgå i implementeringen af det nye system. SB oplyste også, at kontorcheferne fra hver af de to stifter kommer til at varetage rollerne som systemejer for hvert af systemerne KAS og GIAS (gravstedsadm.) d. Prækvalifikation vedr. rammeaftaler om mindre itsystemer (netsteder (fk.dk, km.dk, sogn.dk m. fl.) og mindre administrative systemer) TS oplyste, at der blev modtaget anmodning om prækvalifikation fra 6 leverandører vedr. delaftalerne 1 og 2 (hjemmesider) og fra 5 leverandører vedr. mindre adm. system. Der er prækvalificeret 5 leverandører til hver af aftalerne. Lev. er opfordret til at afgive tilbud med frist den 27, maj Alle, siden sidst. SB forespurgte om der var nogen der havde noget at meddele - det var der ikke.\n3 3. Regnskab vedr TS gennemgik udvalgte emner i årsregnskabet, herunder afsnittene om nøgletal og driftsresultater. JEKE uddybede herunder hvordan det system, som anvendes til registrering af oppetid (årsrapporten side15) kan bruges af alle. TS oplyste videre hvilke projekter der er færdiggjort for de overførte midler, der nu er opbrugt. Uddybede forhold vedrørende afregningen af lønsum, som vil være på plads i årsrapporten for Styregruppens kommentarer til regnskabet. Der var herefter en generel drøftelse af resultatmål og benchmark, hvoraf hovedparten af kravene er internt fastsatte. GENI fremhævede herunder, at Kirkenettet bliver en stadig mere kompleks løsning med insourcede specialopgaver, og at det derfor måske kan være vanskeligt for ITK fremadrettet at opretholde de flotte nøgletal mht. servicering af brugere. RPL opfordrer til dialog om, at Oppetid lægges på intranettet i stedet for kun på ITK s informationsside. Bred enighed om, at aktuel driftsinfo er relevant, og at hver enkelt kan søge flere detaljer, hvis det ønskes. AWG efterlyste en opgørelse af bortfald. TS oplyste, at der ikke er bortfald i 2010, hvor 2 %- omprioritering/bortfald/tilgang blev implementeret. Med de faldne bemærkninger tog styregruppen regnskabet til efterretning. 4. Perioderegnskab vedr. 1. Q Opfølgning pr. 31. marts blev udleveret. Der er foretaget en vurdering af hvert enkelt projekt, hvorvidt det foretagne estimat holder for hele Nettoresultatet ser ud til at lande på tkr., hvilket er lidt lavere end budgettet Styregruppens kommentarer til budgetopfølgningen. Budgetopfølgningen blev taget til efterretning. Bilag 2 Bilag 3 Side 3 5. Budget vedr Nye ønsker til budget 2012 a. indsendte ønsker til omprioriteringspuljen TS oplyste, at der er indleveret de i bilag 4 omhandlede ansøgninger til omprioriteringspuljen. Der blev lagt op til, at der foruden den faste bevilling til fremtidig drift og forvaltning, som indgår i ansøgningen om omprioriteringsmidler, ansøges om en tillægsbevilling på 500 tkr. til gennemførelse af sammenlægning, som kan være tilendebragt i løbet af august Bilag 4\n4 Som en del af sammenlægningen lægges der desuden op til, at Landsforeningen formelt udtræder af sit ejerskab pr. 30. juni SB: Lagde op til at varetage systemejerskab vedr. Den digitale arbejdsplads. AWG og SB gav udtryk for at dialogen om Den digitale Arbejdsplads bør ske som en del af koordineringen om roller og opgaver - jfr. rapporten herom. JASM giver udtryk for at ansøgning vedr. It-Skrivebord bør ses i sammenhæng med LM s øvrige ansøgninger til omprioriteringspuljen herunder at øgede udg. i fællesfonden bør modsvares af faldende udg. lokalt. OW gav udtryk for at LM ikke nødvendigvis er enig i dette synspunkt, men vil forberede dialogen til budgetfølgegruppens drøftelser. Enighed om, at PUK-udgiften holdes som en central udgift fremfor at lægge den ud til de enkelte provstier. Med de afgivne kommentarer var der enighed om, at It- Styregruppen indstiller at sammenlægningen gennemføres herunder at der ansøges om den drøftede tillægsbevilling. b. ansøgning vedr. it-strategiproces TS orienterede om, at det er besluttet at trække forslaget om gennemførelse af en it-strategiproces i henhold til det på møde 28 skitserede oplæg. Der har været afholdt et møde med konsulentfirmaet om oplæg og gennemførelse og det er efterfølgende vurderet, at oplægget er så ambitiøst at det er afgørende, at der i forbindelse med gennemførelse af konferencen er politisk opbakning og medejerskab til processen. Det er den samlede vurdering at dette - i en periode hvor der enten er en ny minister eller hvor vi er midt i et valg er for risikabelt. Der lægges op til at tage spørgsmålet op når den politiske situation er afklaret. Tilslutning til dette fra styregruppen Oplæg til aftale om proces vedrørende rammefastsættelse, opgørelse af bortfald og tilgang samt budget Styregruppen tilsluttede sig, at procesnotatet forelægges Kirkeministeriets ledelse til godkendelse Budgetforslag vedr a. TS gennemgik struktur og metode i forhold til budgetnotatet. Det oplystes, at nye ønsker (jfr. pkt. 5.1a) ikke er indarbejdet samt at bortfald/tilgang er indarbejdet. Side 4 ITK udarbejder ansøgning om TB Bilag 5 ITK/KMØ: Procesnotat skal forelægges Bilag 6 b. TS oplyste at budgettet vedrørende 2012 i det store og hele er en videreførelse af aktiviteter, som de er kendt i Det oplystes, at budgetfølgegruppen har givet udtryk for, at man ønsker en opdeling af formål 81 (fælles udgifter) - denne er foretaget og ITK er udskilt i et eget\n5 formål (88). Desuden oplystes det, at formål 83 (personregistrering) udviser et ekstraordinært lavt niveau som følge af, at udviklingsprojektet er stoppet (jfr. pkt. 2.2a) samt at KAS og GIAS - som finansieres af stiftsmidlerne - er indarbejdet. Side 5 c. Styregruppens kommentarer til budgetforslaget På spm. fra HTB oplyste TS, at driftsomkostninger, der oprindeligt var budgetteret til 63 mio. kr. årligt i har udvist et konstant fald til et nuværende leje på ca mio. kr. inkl. udgifter pc-udstyr. GENI gav udtryk for at problemstillingen vedr. Personregistrering bør fremgå af et selvstændigt notat. d. Godkendelse af budgetforslag vedr Det aftaltes, at budgetnotatet færdiggøres og udsendes til skriftlig høring og godkendelse ITK: Udsendelse af færdigt budgetnotat. 6. Benchmark af it-udgifter, oplæg om budgetanalyse. TS fremlagde et forslag om at gennemføre en budgetanalyse til belysning af, hvordan udgifterne til Folkekirkens It er sammenlignet med tilsvarende andre virksomheder. HTB bakkede op om forslaget. GENI gav udtryk for, at det vil medvirke til en sagliggørelse af den governance-problematik, som drøftedes tidligere (3.2). AWG foreslog, at en benchmark kan indgå som en del af resultataftalen for 2012 PAKA: Enig i, at det er vigtigt at kende tingenes pris, herunder undersøgelsens pris, men fremhæver samtidigt, at nogle af folkekirkens ydelser er baseret på systemer kun udviklet til brug i en mindre kreds. Herved kan sammenligning med større virksomheder/organisationer blive vanskelig. TS oplyste, at undersøgelsen kan have fokus på standardelementer, som der er mange af i Kirkenettet. SB gav udtryk for, at det bør indgå, at en uvildig undersøgelse kan vise sig at være et godt redskab i en debat om hvad it i folkekirken skal og må koste. Styregruppen tilsluttede sig at der gennemføres en bechmark til kvalificering af pc-udgiften frem til budgetsamrådet (august) og at samarbejdet med leverandøren da kan overvejes med henblik på en mere omfattende undersøgelse som et led i resultataftalen vedr Brugerundersøgelser 7.1. TS orienterede om resultat af den gennemførte undersøgelse vedr. Folkekirkens Intranet, herunder om klagen fra/svaret til Bjarne Bæk Markussen. ITK: benchmark at pc-udgift iværksættes. Bilag 7 SB gav udtryk for, at undersøgelsen og dermed intranettet bør ses om en del af et langt sejt træk. Nu er der faciliteter til\n6 at understøtte arbejdsgange og information som org. skal lære at bruge. Resultatet af undersøgelsen viser, at langt størsteparten er tilfreds. AWG påpegede, at det er vigtigt at bruge institutionselementerne rigtigt og afsende informationer på den aftalte/tiltænkte vis. RPL gav udtryk for at besvarelser bør ses i rette sammenhæng, og at intranettet ikke nødvendigvis har så stor betydning for respondenterne i deres arbejdsdag. FVN fremhæver, at det tydeligt bør fremgå, hvordan svarergrupperne defineres, eks. Kirkefunktionærer. Det aftaltes, at rapporten og tiltag som følge af undersøgelsen overlades til arbejdsgruppen vedr. intranettet. Side 6 ITK fremsender den ajourførte redegørelse vedr. den digitale arbejdsplads TS orienterede om at en tilsvarende undersøgelse vedr. Kirkeåret sættes i værk. Her inviteres parter, som har givet udtryk for kritik til at deltage. 8. Digital forvaltning, virksomhedscertifikater (NemId) til menighedsråd. Det aftaltes, at en nedlæggelse af virksomhedscertifikater til menighedsråd - som TS foreslår - kan ske såfremt det sikres, at folkekirken stadig lever op krav om af borgerne kan kommunikere digitalt med menighedsrådene. Det aftaltes endvidere, at der skal informeres om brug af nemid til brug for anvendelsen af Nemrefusion, som vil være obligatorisk fra 1. september. 9. Eventuelt PAKA oplyste at Hjallese provsti drøfter udskiftning af fastnettelefoni med mobiltelefoni på baggrund af fastprisaftaler med It-Kontoret ITK: drøfte information med KM- FLØS ansvarlig ITK: information om mobilmuligheder til it-stg Mødet sluttede kl


Hjem > Produkter > Pocket Knife\n(I alt 24 produkter til Pocket Knife)\nYangJiang Junxiong Trading & Industry Company Co.,Ltd er en af de Pocket Knife førende mærker i Kina. Det er fabrikken og leverandøren specialiseret i fremstilling Pocket Knife. Tilby høj kvalitet Pocket Knife til en billig engrospris.\nEngros Browning Wood Pocket Knife\nPris per stk: USD 3.9 - 4.85 / Piece/Pieces\n600 Piece/Pieces USD 3.9 / Piece/Pieces\n1 Piece/Pieces USD 4.85 / Piece/Pieces\nmodel nr.: 5774\nTag: Trælommekniv , Pocket Knife Browning , Engros Pocket Knife\nEngros Browning Wood Pocket Knife 440C - klassisk knivstål, der bruges til fremstilling af knive i over 50 år. Materialets "plus" er en fremragende korrosionsbestandighed og evnen til at holde forkant i lang tid. Fastgørelse af bladet i...\nAssisted Open Spring Loaded Wood Pocket Knife\nmodel nr.: 4771\nTag: Trælommekniv , Spring Loaded Pocket Knife , Assisted Open Pocket Knife\nAssisted Open Spring Loaded Wood Pocket Knife Bladet er lavet af 3Cr13MoV rustfrit stål, det ergonomisk formede aluminiumshåndtag med rød / brun træindsats . Denne assisterede åbne lommekniv er båret med bælteklips eller nylonpose (medfølger)....\nPocket Knife engros fra Kina, Direkte Køb fra Kina førende producenter til billige fabrikspriser. Find engros Pocket Knife produkter på YangJiang Junxiong Trading & Industry Company Co.,Ltd og få høj kvalitet Pocket Knife direkte fra troværdige kinesiske Pocket Knife grossister og leverandører. Send dine købskrav og få øjeblikkelig respons.


Sådan finder du billigt gear til liverollespil\nHvis de er ny indenfor liverollespil, er dit kostume det første du bør overveje. Hvem er du? Hvordan vil du gerne se ud? Kan det lade sig gøre på et budget. Hvis du er liverollespiller, med bare en lille smule respekt for sig selv, så har du et fedt kostume og gear. Hvis dit udstyr mangler lidt flair, eller du bare ønsker at komme i gang er her nogle gode tips til hvordan du kan bygge dit helt eget sæt. Som med så meget andet, handler det om kreativitet. Hvis du brænder for det, skal du nok finde det perfekte gear.\nGenbrugsbutikker er skræddersyet til dem som vil spare lidt penge. Dette er bestemt også tilfældet, når det kommer til at bygge din karakter. Leder du efter læder eller en tunika, der gerne må se lidt slidt ud? Der er sikkert hvad du søger i din lokale genbrugsforretning. Find et gammelt bælte, du kan binde rundt om livet, find smykker og øreringe, der passer til din karakter og gør hvad du kan, for at det bliver overbevisende.\nSom med rollespil i sig selv, handler det om kreativitet, når du skal opbygge det perfekte kostume. Prøv at skab en idé i dit hoved om, hvordan du gerne vil have din karakter til at se ud og led efter måder, du kan opnå det på. Tænk ud af boksen og find mormors symaskine frem. Der er kun alt for mange muligheder.\nLed alle steder\nHvis du er villig til at lede, er det ikke til at sige, hvad du kan finde. Dit loftrum eller kælder er nok et af de første steder du bør kigge. Vi glemmer ofte hvad vi har lagt væk, så der er en potentiel guldmine af gemte sager. Hvis du har en god ven, der trænger til at få tømt sit loft, kan du tilbyde din hjælp, hvis du så til gengæld kan bruge nogle af hans glemte skatte.\nDer er sågar ting at hente i dødsboer. Det kan virke lidt morbidt, men hvis du kan få gavn af ting, som ingen andre har brug for, så er det bare med at slå til. Du kan følge dette link, for information om priser og hvordan et dødsbo ryddes.\nSørg for at holde dig varm\nDet danske klima er måske, for at sige det mildt, ikke altid det bedste, når man skal spille liverollespil. Vi kan ikke altid forvente solskin og blå himmel. Derfor er der uhyre vigtigt, at du sørger for god varme i dine ædlere dele. Her er termoundertøj en god løsning, da det kan holde dig varm under alt dit udstyr og kommer dermed ikke i vejen for dit look.\nHer kan yogabukser også anbefales. De er nemme at løbe rundt i og de sidder komfortabelt. Mange yogabukser har også det lidt middelalderlige udseende, der er så eftertragtet. Hvis det ser lidt for moderne ud, er det igen en god idé at finde symaskinen frem. Prøv at give tøjet et lidt mere rustikt look, ved at prikke huller i eller sy passende habengut på. For mere information om at købe yoga tights, se her.


Dyrevelfærdsloven løser ikke problemet for Gentoftes hjemløse katte | Dit Gentofte\nDyrevelfærdsloven løser ikke problemet for Gentoftes hjemløse katte\nEn tredjedel af alle husstande, svarende til 11068 husstande i Gentofte kommune, har eller har haft kat. Men et stigende antal katte finder vej til internaterne. Ny dyrevelfærdslov er ikke nok, mener Kattens Værn.\nEn af Gentoftes hjemløse katte, Foto: Virbac\nBor du i hus, så er det sandsynligt at du eller din nabo har fået kat. Kattens popularitet er nemlig steget siden år 2000, og de nyeste tal fra Københavns Universitet viser, at en tredjedel af danske husstande, svarende til 11068 husstande i Gentofte kommune, har eller har haft kat. Desværre er antallet af katte indleveret på internat også eksploderet.\nI perioden 2004-2017 er antallet af indleverede katte på internater steget med 250 procent. En tendens der i følge en foreløbig opgørelse fra Dyrenes Beskyttelse fortsætter. De anslår en stigning på 10 procent fra 2019 til 2020.\n– I dag er det alt for nemt at løbe fra sit ansvar som katteejer, og derfor håber vi, at katteejerne stepper op, tager problemet alvorligt og får ID-mærket deres kat. Som situationen er nu, bliver der kun flere herreløse katte, og det er derfor nødvendigt, at der bliver sat klare og specifikke rammer for kattene og deres ejere, siger dyrlæge Ayoe Klingenberg Hansen fra veterinærvirksomheden Virbac.\nNy dyrevelfærdslov skal sikre bedre vilkår\nFra første januar 2021 træder regeringens nye dyrevelfærdslov i kraft, som blandt andet giver hjemmel til at fastsætte regler for mærkning og registrering af katte. Et tiltag flere organisationer anser som nødvendigt på grund af det stigende pres på landets internater, hvor tusindvis af katte indleveres hvert år.\n– Det skal være lovpligtigt at registrere en kat, ligesom det er med hunde. Der er tydeligvis for mange danskere, der ikke tager det nødvendige ansvar for katten, og resultatet er et stigende pres på landets internater og alt for mange herreløse katte i naturen, siger Lone Nielsen, der er direktør og dyrlæge ved Kattens Værn.\nUdviklingen peger ifølge Lone Nielsen på det voksende behov for en endnu strammere lovgivning overfor katteejere, for at undgå de mange hjemløse katte.\nKattenes status er for lav\nLigesom i Danmark har Sverige haft store udfordringer med at håndtere bestanden af både ejerkatte og ejerløse katte. Men den svenske regering er gået skridtet videre og har gjort det lovpligtigt for katteejeren at neutralisere, sterilisere eller på anden måde forebygge formering, hvis katten går ude.\nOg Danmark bør for kattenes skyld følge trop med samme strategi, mener Ayoe Klingenberg Hansen fra Virbac.\n– Hvis alle katteejere tog ansvar for deres kat, ved at chipmærke og forebygge uønsket formering, ville presset på internaterne falde. Problemet er, at kattens status i samfundet af en eller anden grund bliver anset som væsentligt lavere end hundens. Hvis hunde og katte per lovgivning blev sidestillet sådan, at chipning gøres obligatorisk samt neutralisering blev mere almindeligt, ville mange katte undgå at udleve deres dage på internater, siger hun.\nVirbac er en af verdens førende veterinære medicinalvarefirmaer og er i dag repræsenteret i mere end 100 lande verden over med både forhandlere af produkter til dyresundhed samt dyrlæger og rådgivning. Læs mere på www.virbac.dk


Hudens tilstand hos katte | PRO PLAN® Kat\nHudproblemer er meget almindelige hos katte, og kan skyldes parasitter, allergier, bakterielle- eller svampeinfektioner, tumorer og systemisk lidelse. Din kats hud kan være lyserød eller sort afhængigt af pigmenterne, som er almindelige for denne race, eller den individuelle genetiske historik. Den bør være fri for skorper; kløe, afskalning, sorte/hvide pletter, knuder, og inficerede eller betændte områder. Pelsen bør være glat og skinnende uden knækkede hår, skaldede pletter eller skæl. Pelsen kan tabes hele året, men tabes normalt mest om sommeren og efteråret (fældning) - så du skal børste pelsen jævnligt samt investere i en god støvsuger. Nogle racer kræver jævnlig børstning, særligt langhårede racer.\nTør hud hos katte\nDin kats hud kan blive påvirket af omgivelserne i hjemmet. En høj temperatur kan få din kats hud til at blive tør og kløende. Dog er tør hud sjældent et større helbredsproblem, med mindre din kat altid klør sig. Konsulter din dyrlæge om hvordan du forbedrer din kats hud, og overvej kvaliteten af dit kattefoder.\nParasitær hudsygdom hos katte\nBåde lopper, mider og flåter påvirker katte i almindelighed. Se det separate afsnit for yderligere oplysninger om disse specifikke hudlidelser.\nEn allergisk reaktion kan opstå, når en kat gentagne gange eksponeres over for et materiale - allergenet - som medfører reaktionen. Denne proces involverer at immunsystemet producerer antistoffer, som igangsætter en række hændelser i kroppen, der medfører at der frigives inflammatoriske substanser, som igen medfører kløe. Hvis din kat eksponeres over for allergener, kan du se at den klør sig, og at dens hud bliver betændt. Der kan udvikles læsioner og hudinfektioner, og der kan forekomme hårtab.\nDer findes flere substanser, der kan virke som allergener og medføre hudallergi - eller allergisk dermatitis. Disse omfatter:\n• Inhalerede allergener, herunder mug, pollen og husstøv.\n• Loppeallergi - katten er allergisk over for spyttet i loppebiddet.\n• Kontaktdermatitis - forårsages af hudeksponering over for en lokalirriterende substans, såsom sæber, spray til husholdningen og haven eller kemikalier, loppehalsbånd, fjer eller uld.\n• Fødevareallergi - katten er allergisk over for en af proteinerne i dens foder.\nDiagnose af hudallergi\nEt besøg hos din dyrlæge er ofte nødvendigt for at diagnosticere årsagen til din kats hudallergi. Når du kommer, skal du give din dyrlæge en komplet historik over dit kæledyrs symptomer, herunder årstiden, hvor de allergiske tegn forekommer. Før en fastsættelse af årsagen til din kats problem, vil din dyrlæge overveje flere, hvis ikke alle, af de ovennævnte årsager. I nogle tilfælde kan allergien skyldes en kombination af nogle af disse faktorer, og en reduktion af nogle eller alle af disse vil blive taget i betragtning, når man bestemmer den bedste handlemåde for hvert, individuelt kæledyr. I alvorlige tilfælde kan din dyrlæge anbefale hudtests for at hjælpe med at fastslå den præcise årsag til den allergiske reaktion.\nHvis årsagen til hudlidelsen er en fødevarekilde, kan din kat også vise tegn på mave- eller tarmbelastning. I dette tilfælde er det vigtigt at overveje din kats kost, og prøve at isolere det som kan være årsagen. Der findes mere om emnet her.\nDin dyrlæge kan anbefale et udvalg af behandlinger for at hjælpe med at styre hudallergien og afhjælpe din kats symptomer. Disse omfatter medicinsk behandling, terapeutiske diæter og adfærdsbehandling. Disse kan anvendes alene eller i forskellige kombinationer.Hudallergi kan være meget ubehagelig for din kat, og kan tage lang tid at løse, og kræver ofte en længerevarende varetagelse. Dog kan de fleste tilstande afhjælpes og håndteres så man får et tilfredsstillende resultat, og en sund og veltilfreds kat.


Gasparini | Sertech - Pladebearbejdningsmaskiner og maskinservice\nGasparini – pladebearbejdningsmaskiner\nGasparini producerer højteknologiske maskiner til brug i pladebearbejdningsindustrien, og har over 30 års erfaring med produktion af kantpressere og pladesakse.\nGasparini har produceret mere end 7.000 maskiner, som er installeret over hele verden.\nGasparini er beliggende i Istrana i det nordlige Italien. De råder over 10.000 m2 produktionslokaler, 2.400 m2 kontorer og 700 m2 udstilling. Gasparini betragtes som pionerer i branchen og de er oftest de første til at bygge innovative maskiner med ny banebrydende teknologi. Det har altid været i Gasparini´s ånd at være på forkant med udviklingen af pladebearbejdningsmaskiner, som produceres i en meget høj kvalitet.\nDer lægges mange ressourcer i produktforskning og teknologisk innovation. Gasparini udvikler jævnligt nye patenter for hele tiden at være førende på markedet for kantpressere og pladesakse. Gasparini har siden 2005 været ISI 9001 certificeret. Bemærk at alle produkter fra Gasparini er CE mærket.\nGasparini har forhandlernet over hele verden og de er altid repræsenteret på messer og udstillinger for pladebearbejdningsmaskiner. De producerer kantpressere med kapacitet på op til 1.500 ton og en bukkelængde på op til 16.000 mm.\nGasparini producerer pladesakse med en kilppekapacitet på op til 30 mm og klippelængde på op til 10.000 mm, og anvender både Delem- og Cybelec-styringer på deres maskiner.\nSertech har været Gasparini´s samarbejdspartner i Danmark siden 2006.\nSertech råder over veluddannede og altid opdaterede Gasparini teknikere som altid står til disposition.\nGasparini pladebearbejdningsmaskiner sælges i Danmark af Matech.


Hent 4 fragtpriser på fragt fra Sandved lige her.\nFragt fra Sandved\nFå 4 priser på fragt fra Sandved\nBrug en vognmand der i forvejen har en tur i Sandved\nPåtænker du at købe en brugt ting i Sandved, f.eks. fra Den Blå Avis, men tvivler på om handlen kan betale sig på grund af fragtprisen, så kan du enkelt og gratis få fire skarpe tilbud på fragt fra Sandved lige her. Når du benytter en vognmand der allerede er på samme ture, kan han give en god pris på transporten fordi han ikke behøver at køre ekstra kilometer for at udføre transporten.\nTryg og billig fragt fra Sandved\nDu får altid priser fra professionelle flyttefirmaer der normalt tjener deres penge på at drive vognmandforretning med god erfaring. Så selvom du sparer op til 75% på fragten, får du stadigvæk samme høje serviceniveau som når du betaler fuld pris. Det er enkelt og lynhurtigt at oprette turen. De priser du modtager er ikke forpligtende vi giver dig blot kontaktinformationerne på transportøren og derefter laver I evt. aftalen i fælleskab til sidst.\nFor at kunne give tilbud på fragt fra Sandved, via portalen Fragtopgaver.dk, skal vognmanden være tilmeldt Cargomatch ApS. For at blive tilmeldt skal fragtmanden dokumentere en godsforsikring som en del af processen. Dog bør du altid dobbelttjekke at dit gods er forsikret da der kan være nogle regler for bl.a. emballering mm. Hvis du har lyst til at vide mere om godsportalen Cargomatch kan du besøge sitet her.


Ny departementschef i Departementet for Familie, Ligestilling og Sociale Anliggender - Naalakkersuisut\nNaalakkersuisut har i dag besluttet, at Julie Præst Wilche tilbydes stillingen som departementschef i Departementet for Familie, Ligestilling og Sociale Anliggender. Julie Præst Wilche tiltræder stillingen som departementschef i Departementet for Familie, Ligestilling og Sociale Anliggender den 24. august 2015.\nJulie Præst Wilche har en lang karrieremæssig baggrund fra den offentlige sektor i Grønland, herunder forskellige chefstillinger i Sundhedsvæsenet og i Selvstyrets centraladministration. Julie Præst Wilche har været konstitueret i stillingen som departementschef i Departementet for Familie, Ligestilling og Sociale Anliggender siden februar måned i år.\nNaalakkersuisoq Martha Lund Olsen udtaler:\n"Jeg ser frem til at arbejde sammen med Julie Præst Wilche, som på meget tilfredsstillende vis har varetaget ledelsen i mit departement det seneste halve år, samtidig med at hun har varetaget ledelsen i Departementet for Sundhed. Ud over et solidt erfaringsgrundlag besidder Julie Præst Wilche meget gode lederevner og et solidt fagligt overblik, som jeg ser frem til at gøre god brug af i departementets ledelse og målopfyldelse.”\nDer var fem ansøgere til stillingen som departementschef i Departementet for Familie, Ligestilling og Sociale Anliggender.\nNuuk, den 20. august 2015


Software | Monitoring Dalager\nSushi og Software\nSeptember 11, 2012Blah Blah, Softwareadmin\tHar netop set den fremragende dokumentar “Jiro Dreams of Sushi”\nDet er historien om den 85-årige japanske sushi-kok Jiro Ono, der har været i faget i 75 år og stadig driver en 3-stjernet sushi-restaurant i Tokyo.\nDet er også historien om at stræbe efter altid at blive bedre til sit håndværk. Om passion, engagement og stolthed. Om hårdt arbejde.Man skal have været i Jiros køkken i 10 år inden man får lov til at lave Tamago (omelet-ish ting). En af lærlingene tilberedte derefter retten 200 gange, før den blev godkendt.\nStore dele af denne monsterinspirerende dokumentar kan overføres direkte til alt muligt andet, og i mit tilfælde handler det selvfølgelig om at lave software, hele tiden at glædes over det og hele tiden at finde ud af alt det, man endnu ikke ved og derefter igen at kunne glæde sig over alt det, der er at lære.\nHåndværk, løftet op til mere end bare “Fuck it, ship it”.\nDet er helt sikkert ikke sidste gang jeg ser den.