SKAL VI SKÆRME BØRNENE? - PDF\nDownload "SKAL VI SKÆRME BØRNENE?"\n1 ASTERISK NR. 64 december 2012 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR UDDANNELSE OG PÆDAGOGIK (DPU) SKAL VI SKÆRME BØRNENE? Generation touch TOUCH-TEKNOLOGI Mekanisk kærlighed APPS OG INTRA Den grænseløse skole NY FORSKNING Ghettoliv i børnehøjde\n2 leder En pædagogisk helpdesk»teknologien åbner døre til viden, men er den med til at øge læring?«af Hanne Løngreen, institutleder for Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), Aarhus Universitet D er var engang En munk sidder stille i stearinlysets skær. En anden munk kommer ind. Er du bror Ansgar?. Foran ham ligger middelalderens nye teknologiske system: en indbunden bog. Bror Ansgar har ventet hele formiddagen på, at klosterets helpdesk kommer forbi, for han kan ikke finde ud af at åbne den. Det er en svær overgang fra skriftrullen til bogen, og bror Ansgar kæmper for at forstå det nye medie og dets termer åbne en bog, bladre osv. så den anden munk må vise ham det igen og igen. Og igen. Vi, som har været ved at dø af grin over den norske middelalder-helpdesk på YouTube, griner, fordi den rammer plet. Vi genkender vores første møde med et nyt medie. Vi husker måske overgangen fra skrivemaskinen til computeren og senere, hvor besværligt det var at sms e på mobiltelefonen i begyndelsen. I dag er mobiltelefonen en uadskillelig del af de flestes liv. At håndtere ny teknologi kræver nye måder at se vante ting på. Sådan er det også med ipad-revolutionen. Når køreplaner, opskrifter og opslag erstattes af digitale udgaver, så betyder det, at vi tvinges over i nye teknologier. Teknologien åbner døre til viden, men er den med til at øge læring? Er teknologien et magisk fiks til at bringe nationens børn og unge tættere på et bedre vidensmæssigt konkurrenceniveau, eller er den en sovepude? Skal vi skærme børn og unge? Asterisk går bag om touch-teknologiens betydning for børn og unge i daginstitutioner og skole og søger at finde svar. Nye teknologier har sine modstandere og tilhængere sådan har det været længe, også før skriftrullen blev til bog. For 2500 år siden skrev Platon om datidens farlige opfindelse: bogstaverne. Han mente, skriften ville true elevernes undervisning, for det var i dialogen, læringen fandt sted. Som professor Hans Siggaard Jensen siger i artiklen om dannelsen gennem tiden: Folkebiblioteker og Google ville have skræmt Platon fra vid og sans. Uanset hvordan vi har det med tablets og anden touch-teknologi, så er det en nødvendighed for at kunne agere i samfundet. Når det er sagt, skal vi heller ikke være så jubeloptimistiske at tro, at ny teknologi alene bringer os videre samfundsmæssigt og i vores uddannelsessystemer. Det er ikke teknologien, der er afgørende, men hvordan vi bruger den. Det er ikke teknologien, der øger læringen. Det er de pædagoger, lærere, børn, forældre og andre, der bruger teknologien på nye lærerige måder i undervisningen og i vores samvær. Det skal vi huske, når vi investerer i den nyeste teknologi. Hvis ikke den nyindkøbte hardware bliver fulgt op af tilsvarende investeringer i software i form af uddannelse og forskning i de pædagogiske og didaktiske aspekter af teknologien, så får vi ikke udfoldet teknologiernes pædagogiske potentialer. Uden didaktiske og pædagogiske redskaber risikerer vi at ende som pædagogiske varianter af broder Ansgar. Nok evner vi at bladre i vor tids bog og tænde og slukke for ipad en, men hvordan vi i praksis gør undervisningen klogere og samværet med børnene i daginstitutionerne bedre ved hjælp af de nye teknologier; ja, på de punkter er vi nok mange, der stadig har brug for en helpdesk. 2 Asterisk December 2012\n3 Asterisk nr. 64 December 2012 Tema Generation touch S Redaktion Hanne Løngreen (ansvarshavende redaktør) Camilla Mehlsen Peder Holm-Pedersen Redaktionskomité Frans Ørsted Andersen Claus Holm Søren Kjær Jensen Ida Juul Jens Christian Nielsen Dorthe Staunæs Korrektur Kirsten Kovacs Redaktionens adr. Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), Aarhus Universitet Tuborgvej København NV TEMA: GENERATION TOUCH ture andersen Kontakt til redaktionen Telefon: Abonnement Abonnement er gratis og kan bestilles på Design: Hiske Jessen Forside: Ture Andersen Tryk: Scanprint A/S ISSN nr.: Oplag: Asterisk er et magasin for aktuel uddannelsesforskning. Asterisk udkommer fire gange årligt og er udgivet af Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), Aarhus Universitet. Artikler eller illustrationer må ikke eftertrykkes uden tilladelse S FEATURE Skal vi skærme børnene? ipads, digitalkameraer og ny touch -teknologi rykker ind i skolen, ud i vuggestuens sandkasse og med børnehaven på tur. Er digitale medier nødvendige redskaber i det pædagogiske arbejde, eller er det bare hype? S Bliver vi smartere af smart teknologi? Tre bud på digitalisering i praksis: S. 15 / 1 Forældreintra stjæler frirum S. 16 / 2 Apps gør familien til læse-mester S. 17 / 3 Vi skal lære af de små eksperter Interview med den verdenskendte teknologifilosof Don Ihde.»Alle teknologier kan bruges på måder, der slet ikke var planlagte i designet.«teknologifilosof Don Ihde S Medier & Madpakker Asterisk giver et indblik i det historiske samspil mellem dannelse og medier. Fra den sokratiske dialog og frem til i dag. Og det handler ikke bare om bøger og ipads, men også om madpakker og skolemælk. december 2012 asterisk 3\n4 ANDET INDHOLD S.24 S KOMMENTAR Hvad er Ny Nordisk Skole? polfoto S SPOT PÅ NY FORSKNING Et ganske almindeligt ghettoliv»styrken ved fortællingen om Ny Nordisk Skole er, at den er egnet til at skabe positiv medvirken fra lærerne og pædagogerne.«professor Per Fibæk Laursen. Familier i ghettoen lever et liv på kanten, men de ser ikke sig selv som udsatte. S Hvad optager forskeren? Forskerens kamp FOR en mere fredelig verden polfoto S. 2 LEDER S KORT NYT S NYE BØGER S.28 S. 35 KALENDER 4 Asterisk December 2012\n5 UDDANNELSES- VIDENSKAB 2013 NY KANDIDATUDDANNELSE SEPTEMBER 2013 I AARHUS OG KØBENHAVN AARHUS AU UNIVERSITET kandidat.au.dk /uddannelsesvidenskab\n6 Skal vi skærme børnene? ipads, digitalkameraer og ny touch-teknologi rykker ind i skolen, ud i vuggestuens sandkasse og med børnehaven på tur. Er digitale medier nødvendige redskaber i det pædagogiske arbejde, eller er det bare hype? Bliver børn smartere af smart teknologi eller dummere? Af Camilla Mehlsen 6 Asterisk December 2012\n7 Ture andersen december 2012 asterisk 7\n8 »Lise, Lise, jeg har nået level 15 i Angry Birds!«udbryder en pige i børnehaven til pædagogen Lise. Hun vil dele sin begejstring over, at hun er dygtig til at ramme smaskende grønne grise på det populære spil Angry Birds. Men begejstringen er ikke gengældt.»øh, hvad er level 15?«spørger Lise.»Der har været et kæmpe gab mellem børns og pædagogers digitale færdigheder. Men nu er der ved at ske noget,«lyder det fra underviser Frank Støvelbæk fra Professionshøjskolen UCC. Han er på talerstolen til en række workshops om ipad i den daglige pædagogik, som Dansk Pædagogisk Forum afholder i samarbejde med UdviklingsForum. Frank Støvelbæk omtaler sig selv som én af de få 'jubelidioter', der i mange år har søgt at bringe digitale medier ind i børnehaven. Men han er ikke længere én af de få. Mange har fået øjnene op for pædagogikkens digitale muligheder, og det hænger sammen med, at digitalisering er blevet et vilkår.»den tid er forbi, hvor digitalisering er et valg. I dag er digitalisering et vilkår. Efterhånden som der kommer en digital generation, må skolelærere og pædagoger vågne op. Hvis man ikke har digitale medier i dagtilbud, afspejler man ikke den virkelighed, vi lever i,«siger han og peger på, at meget går tabt, hvis pædagoger er fremmedgjorte over for digital kultur.»pigen, der pludselig kan mestre Angry Birds-spillet, har en begejstring, men det er skjult land for pædagogen. Pædagogen ved en masse om Vygotskijs nærmeste udviklingszone, men opdager ikke, at barnet har indtaget nyt land,«siger Frank Støvelbæk. ipad-bølgen Den digitale kløft er tydelig for enhver, der har set et lille barn trykke på en avis eller et»efterhånden som der kommer en digital generation, må skolelærere og pædagoger vågne op.«underviser Frank Støvelbæk magasin i håbet om, at der sker noget. Små børn vokser op med en helt anden erfaring af interaktive medier end deres forældre og bedsteforældre. Med udbredelsen af touch devices som ipads er den teknologiske barriere blevet meget lille, så børn kommer ind i dagtilbud og skole med helt andre digitale erfaringer end tidligere. KL s skolestartsundersøgelse fra 2012 viser, at et stort flertal af 6-årige børn allerede bruger digitale medier, og over halvdelen af børnene bruger ofte digitale læringsprogrammer hjemme. Workshoprækken ipad i den daglige pædagogik er sat i gang, fordi der er en voksende interesse for at bringe tablets som ipad og andre digitale medier ind i vuggestue, børnehave, dagpleje, SFO og skole. På Dansk Pædagogisk Forum taler man sågar om, at der i øjeblikket sker»en eksplosion«i interessen for at digitalisere dagtilbuddene. Som det pædagogiske tidsskrift Nul til Fjorten skriver i et temanummer om it i institutionerne i september 2012:»Mange dagtilbud anskaffer i dag ipad. De digitale medier er ikke kun blevet accepteret. De digitale medier er blevet favnet på en måde, der er helt overvældende Pædagogområdet har altid haft en sund skepsis over for nye maskiner, men hele området rider i denne tid på en bølge af begejstring.«præcis hvor udbredt digitale medier er i dagtilbud, er der ikke undersøgelser af, men en ting er sikkert: Antallet er stærkt stigende. Er digitale medier uundværlige redskaber i det pædagogiske arbejde, eller er det bare hype? Bliver børn smartere af smart teknologi eller snarere dummere? Udviklingen er så ny, at det er svært at sige, om ipads og andre tablets vil blive brugt til at skabe en bedre praksis, eller om børnene kommer til at sidde endnu mere stille og spille. Touch-generationen, der fra babyalderen har været vant til smartphones og tablets, er først ved at nærme sig skolealderen, og ingen ved præcist, hvad det gør ved børnene eller ved pædagogikken og undervisningen. Men spørger man en af de førende danske forskere i it-didaktik, er teknologien i sig selv ikke en mirakelkur. Det er pædagogikken og didaktikken, der er afgørende.»ipads er ikke i gang med at revolutionere undervisningen. Vi bruger rigtig mange penge Ture andersen 340 mio. 500 mio. It-bølger Der er i de sidste år skudt mange midler i it i skolen. Lektor Jeppe Bundsgaard fra Aarhus Universitet giver her et kort overblik over fire bølger af it-investeringer på skoleområdet IT, Medier og Folkeskolen (ITMF) Fra årtusindeskiftet blev der udviklet en lang række forskningsprojekter om it under det ambitiøse projekt IT, Medier og Folkeskolen (ITMF) med en økonomisk ramme på 340 millioner kroner.»der er en ret stor generation af forskere inden for it og læring, der enten er uddannet i den periode eller kom ind i det felt. Der kom et fagligt fællesskab om udvikling af it-didaktik. Men ude i praksis var effekten nok begrænset, og projektet er i øvrigt også fjernet fra internettet,«siger Jeppe Bundsgaard. Fra midten af 00 erne Whiteboard -bølgen Mange danske skoler har fået interaktive tavler i klasseværelserne, også kaldet whiteboards eller elektroniske tavler. Bølgen er 8 Asterisk December 2012\n9 Børn er klar til den digitale skole KL s skolestartsundersøgelse fra august 2012 viser, at børnehaveklasseelever er klar til at lære i den digitale skole. Det mener deres forældre i hvert fald. Et stort flertal af de 6-årige bruger allerede digitale medier, og over halvdelen af børnene arbejder ofte med digitale læringsprogrammer derhjemme. 83% 56% 10% Børnehaveklasseledere og øvrige lærere mener, at brugen af digitale medier i undervisningen i høj grad motiverer eleverne og kan bruges til at differentiere undervisningen, så alle børn lærer mest muligt. 83 % af de 6-årige bruger digitale medier hver dag eller flere gange om ugen siger forældrene. 56 % af de 6-årige bruger digitale medier hver dag eller flere gange om ugen siger børnehaveklasselederne og lærerne 10 % 10 % af de 6-årige bruger digitale medier sjældnere end én gang om ugen siger forældrene. på ny teknologi, som ikke nødvendigvis forandrer undervisningen til det bedre,«siger Jeppe Bundsgaard, lektor ved Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), Aarhus Universitet. Han har fulgt de offentlige investeringer i it, særligt på skoleområdet, og i disse år skyller en ipad-bølge ind over mange uddannelsesinstitutioner. For eksempel indkøber flere kommuner tablets til alle kommunens skoleelever.»ipad-bølgen er udtryk for, at man endnu en gang tror, at teknologi kan løse problemet, uden at man forandrer alt det, der ligger rundt om. Folk forestiller sig, at undervisningen forandrer sig, bare teknologien er der. Vi kræver evidensbaseret viden på alle mulige områder, men når det gælder investeringer i it, så er det hovedet under armen. Der er ingen evidens for, at store investeringer i teknologi virker. Det ville være skønt, hvis tablets forandrede praksis. Men jeg skal se det, før jeg tror det,«siger han. Hovedløse investeringer Da Jeppe Bundsgaard gik ind i forskningsfeltet it og læring, var hans fokus på potentialerne i at udvikle undervisningspraksis gennem integration af it.»men når jeg ser, hvad der har udfoldet sig, så er det sørgeligt,«siger han og henviser til, at der op gennem 00 erne er blevet investeret massivt i it i skolen, bl.a. i stationære computere, elektroniske tavler og digitale læremidler. Ifølge Jeppe Bundsgaard er der tale om»store hovedløse investeringer«, der ikke har ændret undervisningen.»hvis intentionen er at skabe grundlag for en mere progressiv undervisning, så er det slet ikke it, man skal fokusere på. Så skal man støtte lærere i at reflektere over og udvikle deres egen praksis gennem samarbejde og praksisnær efteruddannelse. Når lærere udvikler deres undervisningspraksis, så kan de slet ikke undgå at inddrage it i dag. It er nemlig rigtig god til at støtte mere komplekse undervisningspraksisser.«ifølge Jeppe Bundsgaard er det interessante, hvad man bruger tablets til i børnehaven eller i skolen. Hvis pædagoger for eksempel bruger ipads i børnehaven til at træne bogstaver ved hjælp af de mange bogstav-apps eller flash-spil, der er på markedet, så er det to skridt tilbage.»at lære at læse handler ikke om alfabetet. Det handler om kommunikation. Brug skriften i stedet og lad være med at skyde bogstaver ned på en underholdende app. Det svære er ikke at kunne 28 bogstaver. Det svære er at sætte dem sammen i en sammenhæng og forstå, hvad de skal bruges til,«siger han. På pædagogikkens præmisser Selv om Jeppe Bundsgaard er skeptisk over for den voksende ipad-bølge, ser han et potentiale i at bruge tablets som pædagogisk redskab i dagtilbud og skole. Så længe teknologien er med på pædagogikkens præmisser.»hvis man tager børnehavepædagogik, som den er udviklet og implementeret mange steder, så er det en børneinddragende pædagogik, der handler om, at børnene skal undersøge deres verden. Mange steder bruger man digitale kameraer til at dokumentere børnenes verden. Her er ipad en jo super god, for eksempel til at tage billeder, filme og 495 mio. endnu ikke slut. Fx investerer Københavns Kommune et millionbeløb i at installere whiteboards på kommunens skoler i 2012.»Der har været en meget stor investeringsbølge i interaktive tavler whiteboards forløberen til ipad-bølgen,«siger Jeppe Bundsgaard.»Det er store berøringsfølsomme skærme, hvor man har tænkt: nu er den hellige gral vel forvaret. Det giver mulighed for at få verden ind i klassen gennem internettet, billeder, film osv. Men problemet er, at man reproducerer det traditionelle klasserum. Man har måske brugt 500 millioner kroner på den investering,«siger Jeppe Bundsgaard IT i folkeskolen (ITIF) ITIF er en del af den daværende regerings handlingsplan for at hæve faglighed og kvalitet gennem øget brug af it i skolen. Gennem en pulje på 495 millioner kroner bliver der støttet projekter, hvor kommuner, skoleledere og lærere gør sig erfaringer med at anvende it i skolerne. Midlerne går især til indkøb af computere, men også til indkøb af digitale læremidler. En række forlag bliver udvalgt til at udvikle læremidler der skulle dække hele Fælles Mål-områder. Der er ikke lavet en systematisk evaluering af den pædagogiske effekt af ITIF-læremidlerne, men her er Jeppe Bundsgaard vurdering:»der var desværre heller ikke tale om særligt nyskabende it-brug. Det var mest læringsspil og abstrakte fagtekster, som ikke er det bedste bud på at støtte en progressiv undervisningspraksis,«siger han. december 2012 asterisk 9\n10 skrive tekst til billederne. ipad kan være et fint redskab, men er ikke målet, for så får børnene bare alt for meget skærmtid.«klaus Thestrup har skrevet ph.d.-afhandling på Aarhus Universitet om Det eksperimenterende fællesskab medieleg i en pædagogisk kontekst og underviser i dag på Pædagoguddannelsen Jydsk på VIA University College. Han ser også mediet som et redskab, ikke et mål. Men han tænker ikke medier som et valg, men snarere som en integreret del af hverdagen.»det interessante er, hvad vi bruger medier til. Det, der bærer det i sidste ende, er pædagogens eller lærerens indstilling. Den samme ipad eller det samme kamera kan håndteres på vidt forskellige måder. Skal den være en del af en leg, eller skal den ligge på et bord? Vi har forsøgt at flytte mediet fra bordet ud til sandkassen og ind i legen og når vi gjorde det, var børnene helt med,«siger Klaus Thestrup. Ligeværd i medielege I afhandlingen har Klaus Thestrup undersøgt, hvordan børn og pædagoger sammen eksperimenterer og udvikler nye lege med medier. Her understreger han, at medieleg er en kombination af både digitale og analoge medier.»når jeg taler om medier, taler jeg også om saks, papir, lim og ikke bare digitale medier. Det handler om at kombinere medier. Det er nøglen til succes,«siger han. I sin afhandling definerer han forholdet mellem barn, pædagog og medie som»et eksperimenterende fællesskab«, hvor man undersøger noget sammen, for eksempel ved at søge efter oplysninger om en svamp på nettet eller se et videoklip på YouTube om Star Wars for derefter at lave et lyssværd og opfinde en Star Wars-leg. Det centrale i medielegen er, at det er fortællingerne, der driver værket, og at børn og voksne er ligeværdige.»det handler ikke længere om, at den voksne kan en masse, og barnet ikke kan noget. Vi lærer og undersøger noget sammen undervejs. Vi redefinerer pædagogrollen til at være en deltagende pædagog. Ingen har det rigtige svar på forhånd,«siger Klaus Thestrup. Men hvorfor skal små børn udvikle digitale kompetencer allerede i vuggestuen?»dit spørgsmål er forældet. Virkeligheden er et globalt mediesamfund. Hvorfor skal børnene ikke være en del af den virkelighed? Børn er allerede mediebrugere. Spørgsmålet er snarere: Hvordan kan børn deltage i det på en ligeværdig måde?,«siger Klaus Thestrup. Netop ligeværd står centralt i et forskningsprojekt, han arbejder på i øjeblikket om verdensborgere. Som en del af projektet kommunikerer femårige børnehavebørn i det udsatte boligområde Gellerupparken med børnehavebørn i Helsingør. Da det var Halloween, sminkede børnene i Gellerup og ASTERISK INVITERER Skal vi skærme børnene? Debat om børn, nye medier og digitale investeringer d. 4. februar 2013 kl på Aarhus Universitet. Mød bl.a. Jeppe Bundsgaard & Klaus Thestrup. Tilmeld dig og læs mere på: Helsingør sig på samme tid og talte om det via Skype, de klædte sig ud og fik et legende fællesskab ud af den oplevelse.»de børn, jeg har mødt i Gellerup, har udfordringer, men med ipad og digitalkamera sker der noget. De kan lege, finde på nye ideer og bruger medier. Ideen med projektet har været, at de skal tale med verden ud fra en styrket position. Og indtil videre ser det ud, som om det er lykkedes,«siger Klaus Thestrup. App Gap Begrebet den digitale kløft handlede i 1990 erne og ved årtusindeskiftet om, hvem der havde adgang til teknologi, og hvem der ikke havde. Der var en kløft mellem de mange i Vesten, der havde computere, og de mange i Ture andersen Et ukendt millionbeløb 2010 ipad-bølgen Da mediegiganten Apple lancerede ipad i april 2010, satte det gang i en ipadbølge. Flere kommuner har indkøbt ipads eller andre tablets til pædagogiske sammenhænge, bl.a. Odder Kommune, hvor alle skoleelever og lærere har fået tildelt en ipad. Flere dagtilbud investerer også i tablets. Hvor meget der ender med at blive investeret i ipad-bølgen, er ukendt. Det er endnu et åbent spørgsmål, hvordan tablets kommer til at fungere i undervisningen. Skal skoler og dagtilbud følge med udviklingen og investere i tablets?»ja, hvis man har uendelig mange penge. Hvis ikke, synes jeg hellere, at man skal investere i, at udviklere og lærere udvikler deres praksis. Indkøb af én ipad svarer cirka til, hvad en økonomisk dårligt stillet kommune bruger på læremidler per elev over tre år. Jeg kan ikke se, hvorfor skolen skal levere dyr teknologi til alle børn. Det skulle da lige være, hvis man synes, de har fortjent en fremragende spillekonsol,«siger Jeppe Bundsgaard. 10 Asterisk December 2012\n11 ipad i sandkassen En ipad-bølge skyller ind over de danske skoler og dagtilbud. Her er tre eksempler på, hvordan ipad bliver brugt i pædagogisk praksis. 1 Inklusion: Skærmen er det fælles tredje Ann Løwenstein er pædagog i den integrerede institution Skibet i Aarhus, hvor man har taget ipads til sig i det pædagogiske arbejde. På workshoppen ipad i den daglige pædagogik gav Ann Løwenstein eksempler på, hvordan digitale medier kan være med til at inkludere børn, der ellers har svært ved at blive en del af børnefællesskaberne.»i forhold til børn med særlige behov åbner ipad en ny vej ind til dem. Jeg har oplevet, at børn, der aldrig før har været en del af de sociale fællesskaber, pludselig er kommet med qua de digitale fællesskaber. Der skabes læringsrum og fællesskab rundt om en ipad,«siger hun. Ann Løwenstein fortæller om en 5-årig dreng, der har infantil autisme og Aspergers syndrom. Han valgte grupper fra, hvis der var mere end tre børn, men da der kom ipads ind i institutionen, fangede det hans interesse.»jeg har kæmpet for at få ham til at rykke sig socialt og det har jeg først oplevet, at han har gjort med ipad i institutionen. Skærmen er blevet det fælles tredje. Han har oplevet et samvær med børn, som ikke er voksenstyret. Det har været en pædagogisk åbenbaring at opleve. Det bliver man helt høj af som pædagog,«siger Ann Løwenstein. 2 ipads er integreret i praksis Odder Byråd har besluttet, at alle skoleelever skal have hver sin ipad til brug i undervisningen. Men beslutningen gælder ikke førskoleområdet. Børnehaven Vennelund i Odder Kommune mener, at satsningen også bør gælde dagtilbud og indkøber i sommeren 2011 to ipads per stue. De første erfaringer med brugen af ipads er gode, så Børnehaven Vennelund beslutter i juni 2012 at indkøbe ipads til alle ansatte og kan hurtigt konstatere, at det er en succes, da flere arbejdsopgaver bliver lettere. Som institutionslederen Annette Dam Andersen og pædagogerne Susanne Ebbesen og Pia Vind Lange skriver i artiklen ipad er i dag en integreret del af vores pædagogiske praksis i tidsskriftet Nul til fjorten (september 2012):»Når vi i det hele taget møder noget, vi voksne ikke lige har svaret på, snupper vi en ipad og finder svaret frem. Når vi på tur hører en flagspætte, kan vi på ipad en finde et billede frem af den. Når vi arbejder med kroppen og skal forstå fordøjelsessystemet, kan YouTube hjælpe os med en video. Når vi laver Peter Pan-teater, finder vi underlægningsmusik. Sådan kan vi blive ved med små eksempler på, hvordan ipad en nu er en integreret del af den pædagogiske praksis.«3 Børnene er medskabere Egedal Kommune har udarbejdet en fælles medielæringsstrategi for dagtilbud og skole 0-18 år som gælder fra ultimo I artiklen Selv de mindste børn kan navigere rundt i de forskellige apps i tidsskriftet Nul til fjorten giver pædagog og leder Kim Byrding et eksempel på brug af ipad:»nogle børn sidder på legepladsen og gynger, mens andre er i gang med en leg på klatrestativet. Imens går Jonas og Lærke rundt med en ipad. Den har et kraftigt gummicover på, så den ikke kan gå i stykker. Jonas og Lærke hygger sig tydeligvis. De småsnakker og tager billeder af deres venner i leg.»kom, vi skal herover,«siger Lærke, og Jonas følger efter. Flere børn kommer til og kigger nysgerrigt på de billeder, Lærke og Jonas har taget. Jonas og Lærke viser også billederne til personalet. Sammen redigerer de størrelsen på billederne på den store skærm, og børnene sætter billeder ind i den digitale bog. Der er også en lydoptager i Book Creator. En af pædagogerne tænder for den, og så er det Jonas og Lærke, der fortæller, hvad der blev lavet på legepladsen. På den måde bliver Jonas og Lærke medskabere af den dokumentation, forældrene bliver præsenteret for, når de henter børn.«ulandene uden it. Og der var en kløft mellem børn i velstående familier, der havde masser af it i hjemmene, og socialt udsatte børn, der havde sværere ved at tilegne sig digitale kompetencer. Den digitale kløft mellem det rige og det fattige barn er der stadig, men i dag kan man måske snarere kalde det med et engelsk udtryk the app gap. Et gab mellem barnet, der er opflasket med smartphones og tablets, man kan trykke på, og barnet, der først møder touch-medier i en skolesammenhæng. Men hvad er konsekvensen af the app gap? Hvad gør det ved børn, at de fra babyalderen lærer, at medier er interaktive får de et digitalt forspring? Lektor Jeppe Bundsgaard fra Aarhus Universitet tror ikke på forestillingen om de digitale indfødte.»pointen med tablets er, at de er så lette at bruge, at man kan bruge dem uden at være digital indfødt. De er meget intuitive og simple. Derfor er det ligegyldigt, om man har lært det i børnehaven. Der er ingen grund til at tro, at man kommer bagud, hvis man ikke har brugt tablet tidligt.«i praksis viser det sig, at det svære ikke er at bruge computeren eller teknologien trykke på knappen osv. Det svære er at bruge den til noget svært, siger Jeppe Bundsgaard og henviser til PISA-undersøgelsen fra 2009, hvor danske skoleelever var med i elektroniske læsetest. Danmark var i 2009 det land i verden, der brugte it mest i fagene, men danske elever klarede sig under middel til læsning på skærm, dvs. søgning, omsættelse af information, læsning af en hjemmeside mv., fortæller Jeppe Bundsgaard. Men siden 2009 er ipad en kommet til. Bliver børn klogere af at bruge ipads?»det er et forkert spørgsmål. For det er ikke teknologien, der gør en forskel i sig selv. Det er det, vi bruger den til. Dermed ikke sagt at teknologien er uskyldig, for det er den ikke: Den fremmer nogle ting og hæmmer andre. ipads skal bruges i en progressiv pædagogisk praksis og kan helt klart gøre nogle ting lettere. Men ipads kan også bruges til at skyde bogstaver. Virker ipads læringsbefordrende? Det er et åbent spørgsmål. Alle de, der kommer med et andet svar, lyver. Så meget kan jeg sige med sikkerhed,«siger Jeppe Bundsgaard. Jeppe Bundsgaard Ph.d. og lektor i kommunikative kompetencer ved Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), Aarhus Universitet. Han har skrevet en lang række artikler og bøger om danskfagets it-didaktik. Klaus Thestrup Ph.d. i medieleg. Uddannet pædagog og cand.phil. i dramaturgi. Lektor med særlige forskningsopgaver i Videncenter for Børn og Unges Kultur, og underviser på Pædagoguddannelsen Jydsk, VIA University College. december 2012 asterisk 11\n12 Smartphones og tablets invaderer vores hverdag og vores hjerter. Asterisk har mødt en af teknologifilosofiens store tænkere, den amerikanske professor Don Ihde, til et interview om mekanisk kærlighed, og hvad de nye digitale touch-teknologier vil bringe med sig. Bliver vi smartere af smart teknologi? Af Robin Engelhardt Skrivemaskinen var oprindelig designet til mennesker, som havde synsproblemer, og telefonen var tænkt som høreapparat til bedstemor. Enhver ny teknologi indeholder uforudsete måder at bruge den på. Vi kan derfor ikke vide, hvordan de nye touchscreen-teknologier vil blive brugt i fremtiden, og det er faktisk kun godt. Sådan lyder det fra den amerikanske videnskabs- og teknologifilosof Don Ihde.»Alle teknologier kan bruges på måder, der slet ikke var planlagte i designet. Når man f.eks. designer en skærm, vil den altid ende med at blive brugt på andre måder, end det oprindeligt var tænkt,«siger han. Don Ihde kalder det også for en»designerfejlslutning«. En designerfejlslutning er troen på, at en ingeniør eller en designer kan bygge en teknologi på en sådan måde, at den faktisk vil blive brugt som planlagt.»historisk set er det aldrig sket. Friedrich Nietzsche fik et dårligt syn og elskede sin sfæriske skrivemaskine, som en dansk ingeniør havde bygget til ham. Men senere blev skrivemaskinen ikke kun brugt til synssvage mennesker. Den blev brugt som en arbejdsmaskine på kontorer osv. På samme måde blev telefonen oprindeligt designet til at være et høreapparat, hvor man håbede på at kunne snakke med sin gamle mor, der ikke kunne høre så godt længere.«don Ihde er grundlægger af det, hans selv kalder for den postfænomenologiske analyse, dvs. at udforske og forstå menneskets interaktioner med den teknologiske livsverden på en meget mere aktuel og praksisnær måde, end de klassiske fænomenologer som Husserl og Heidegger formåede at gøre det. I 1979 skrev Ihde bogen Technics and Praxis, der af mange bliver anset som det første nordamerikanske værk inden for teknologifilosofi. I dag, 20 bøger senere, arbejder Ihde som professor ved Stony Brooks University i New York og er desuden tilknyttet projektet Technucation på Aarhus Universitet, der i sam- 12 Asterisk December 2012\n13 arbejde med Teknologisk Institut og professionshøjskolerne UCC og Metropol forsøger at hjælpe undervisere med at skabe og forstå ny viden om den teknologiske almendannelse. Mekanisk kærlighed Da Don Ihde begyndte at forske i interaktionen mellem menneske og teknologi, var mobiltelefonen ikke hvermandseje. I dag er telefonen den første, mange af os siger godmorgen og godnat til. Og byen er fuld af mennesker, der er i mere kontakt med deres smartphone end med kæresten eller vennen ved siden af. Er det mekanisk kærlighed?»jeg har tit set dette fænomen, og jeg har tre betragtninger,«siger Don Ihde.»Den ene er, at der er forskellige kulturelle måder, hvorpå vi relaterer til disse maskiner. Amerikanere og vesteuropæere har tendens til at være meget mere utilitaristiske og pragmatiske omkring ny teknologi og robotikken især. Det første sæt af hjemmerobotter, der er blevet solgt i USA, var automatiske støvsugere. Der er ikke noget menneskeligt over dem. De kører bare rundt i stuen og kan sanse, hvor væggene og møblerne er. I den japanske kultur derimod har man tendens til at foretrække det, jeg kalder antropomorfiske robotter. De skal ligne mennesker eller dyr, og det frembringer naturligt nok en mere emotionel respons. I Danmark er man opmærksom på udviklingen, og jeg ved, at man især inden for ældreomsorgen er begyndt at tænke i den japanske retning ved blandt andet at indføre robotsæler som kæledyr.japanerne har også en anden slags metafysik, end vi har. Mens vi vesterlændinge plejer at se maskiner som mekaniske, og derfor som ikke-levende, så ser japanere dem som et flydende kontinuum mellem levende og mekanisk. Efterhånden som nye teknologier som iphones og touch screens begynder at vinde frem, vil den japanske forståelse af teknologien også vinde indpas i vores kultur. Min tilgang til at forstå teknologi er altid at kigge på det interrelationelle aspekt, dvs., hvis du har en blyant, så bruger du den til at skrive med, men blyanten bruger også dig, nemlig ved ikke at give dig lov til at gøre andre ting end at skrive eller tegne. Den omformer kommunikerende mennesker til skrivende og tegnende mennesker.«og hvad er så den tredje betragtning?»den tredje betragtning vil jeg kalde den taktile dimension, hvor man leger med skærmen med sine fingre i stedet for med keyboardet eller musen. Det er en helt ny oplevelse. Lige nu er det stadig lidt ligesom de tidligste film, hvor folk var forundrede over, at filmstjernen kunne forsvinde om bag polfoto DESIGNERFEJSLUTNING Skrivemaskinen var oprindelig designet til mennesker med synsproblemer. december 2012 asterisk 13\n14 skærmen. Det interessante er dog, at det ikke varede længe, før de lærte, at skærmen var en ramme om en simulation, og at der ikke gik nogen rigtige personer ind i den, og at det ikke var et rigtigt tog, der kom kørende ind i lokalet. Den taktile kontrol af objekter på en skærm kan forstås meget nemt, og den er meget tilfredsstillende. Man kan ikke kontrollere ting så godt med sine øjne, som man kan det med sine hænder. Muligheden for at røre ved og manipulere ting er meget mere givende end bare at se på dem. Det gør interaktionen hurtigere, mere robust, mere intuitiv og mere akkurat. Det er grunden til, at touch screens er så appellerende for børn. Min egen søn var som barn besat af Lego, og jeg var jo glad, fordi det gav ham en helt anden fornemmelse for fysikalitet og kontrol end de digitale skærme, der indtil videre kun er dårlige tilnærmelser til den ægte vare.«lettere at lære Men hvad betyder det for læringsprocessen? Hvis en touch-screen gør det lettere at bruge alle sine sanser, må den jo have en fordel i forhold til en gammeldags blyant, hvor det kunne tage årevis, før man lærte at læse og skrive i store og små bogstaver og formulere sine ønsker og tanker som en tekst på et stykke papir. Bliver vores børn klogere med de smartere teknologier?»ja, det er lettere at lære, men nej, de bliver ikke klogere. Fænomenologisk set er der to processer på spil. Den ene er den kropslige læringsproces for mestringen af sproget og senere skriften. Når man er engageret mundtligt, visuelt, taktilt og på alle mulige andre kropslige måder, taler vi om den primære og dermed den ordinære brug af vores sanser, fordi det er den måde, som vi oplever og agerer i verden på hele tiden. Dette kan så indsnævres til udelukkende at bruge f.eks. det visuelle eller det auditive system. Klassisk musik er et godt eksempel på en indsnævret oplevelse, hvor det forventes at være nok at blive lyttet til. Musik i andre kulturer har som regel også andre sansemodaliteter involveret: dans, socialt samvær, terapi og så videre.den gamle måde at betragte en bog på er at se den som en passiv teknologi. Men i virkeligheden er den ikke passiv. En bog kræver en enorm anstrengelse og opmærksomhed for at blive læst. En bog taler ikke for sig selv. Den skal slås op, den skal have den rette belysning, den skal læses og bladres i og tænkes over. En ipad kan derimod tale for sig selv. Det gør den lettere at bruge end bogen. På samme måde er det med film. Tegneseriefilm kan afkodes af børn i løbet af ganske få minutter.en touch screen kan gøre det hurtigere at lære, fordi den gør brug af meget mere intuitive repræsentationer. Det skyldes blandt andet, at touch-teknologier ikke vil nøjes med at give mulighed for manipulation af objekter med fingrene. Hele det kropslige bevægelsesapparat vil sandsynligvis blive integreret på endnu ukendte måder. En af mine første erfaringer med den form for tænkning stammer faktisk fra en workshop i regi af Learning Lab Denmark, en forskningsenhed under det gamle Danmarks Pædagogiske Universitet, hvor man var bekymret over, at børnene ture andersen»en touch screen kan gøre det hurtigere at lære, fordi den gør brug af meget mere intuitive repræsentationer«teknologifilosof Don Ihde sad foran skærmen dagen lang og aldrig fik motion. Derfor spurgte vi: hvordan kan man få bevægelse ind i det? Først nu, ti år efter, er det blevet til en stor trend, hvor man arbejder på at få kroppen ind i interaktionen med de tredimensionelle verdener, f.eks. via wiiteknologier og andre. Det var præcist det, som Learning Lab Denmark anbefalede dengang.«touch screens genindsætter kroppen Der findes to eller tre virksomheder i dag, som arbejder på at udvikle den næste generation af touch screens. Hvad kommer der til at ske med vores skærmoplevelse og vores visualiseringsteknikker?»donna Haraway er kendt for at sige, at mennesket er et visuelt rovdyr, der foretrækker at transformere al information til visuelle repræsentationer. Jeg tænker derimod, at vores repræsentationsformer og omgang med dem altid er multistabile, og at enhver ny teknologi indeholder uforudsete måder at bruge dem på.jeg kunne forestille mig, at en touch screen kunne anvendes som et interessant nyt musikinstrument. I musikhistorien findes der et instrument kaldet et theremin, som spilles med hele kroppen, der skal navigere mellem to metalantenner. Det blev aldrig det store hit, fordi det er enormt svært at spille. Der er med andre ord alt for mange frihedsgrader til, at man kan lære det i en overskuelig tidsramme. Men dem kunne man jo definere i et touch screen-instrument.«er der en filosofisk pointe omkring de mange frihedsgraders forbandelse?»multistabilitet handler om, at man ikke kan lave alt om til alt. Det er fleksibelt, men ligger stadig inden for en ramme af et endeligt antal af forskellige muligheder. De nye touch-teknologier kan blive meget interessante, fordi de genindsætter kroppen på en langt mere fundamental måde end de hidtidige desktop-teknologier, hvor du har en stol, et bord, en skærm, en mus og et keyboard, der alle begrænser kroppen på hver deres måde. Kropsligt set er der jo meget lidt bevægelighed med en computer, andet end i din ene hånd og i fingrene. Men selv her viste der sig at være masser af multistabilitet: Da du i starten af computeræraen sad og skrev, kom bogstaverne frem på skærmen. Oprindeligt var det grønne bogstaver på sort baggrund. Så blev det hvid skrift, og så til sort skrift på hvid baggrund. Men det var altid på en uigennemsigtig todimensionel baggrund, der var oplyst bagfra. Med introduktionen af computerspil, f.eks. pacman, opdagede man, at man kan simulere en fornemmelse af dybde, og det blev udbygget til stadigt mere realistisk udseende tredimensionelle verdener, som så blev kaldt cyberspace. Det må kaldes en meget anderledes form for stabilitet end den todimensionelle tavle, som computerskærmen oprindeligt var tænkt som. En lignende uforudsigelig udvikling må man forvente vil ske med touch screens.«don Ihde Teknologi- og videnskabsfilosof ved Stony Brook Universitetet i New York, USA. Han er tilknyttet projektet Technucation på Aarhus Universitet, der i samarbejde med Teknologisk Institut og professionshøjskolerne UCC og Metropol forsøger at hjælpe undervisere med at skabe og forstå ny viden om den teknologiske almendannelse. Siden 1970 erne har Don Ihde skrevet utallige bøger, der kredser om interaktionen mellem menneske og maskine ud fra en filosofisk position. 14 Asterisk December 2012\n15 3 BUD PÅ DIGITALISERING I PRAKSIS Onsdag eftermiddag dukker en besked op om, at»elevplanerne er udgivet på forældreintra«, og dagen efter skriver matematiklæreren, at»i bedes kigge evalueringen igennem med jeres barn og MEGET gerne få ham/hende til at forklare hvordan opgaverne er løst.«i manges øjne er det et plus, at flere og flere skoler indfører særlige intranet for forældre, så far og mor kan følge med i, hvad der foregår i børnenes klasser, men den øgede kommunikation mellem skole og hjem har også en bagside.»forældreintra er udtryk for et intensiveret skole-hjem-samarbejde, hvor skolen altid kun er et klik væk. Det skaber implicitte forventninger til forældrene om, at de orienterer sig mod skolen, ikke bare en gang imellem, men helst hele tiden og frirummet til at være andet end et skolebarn eller en skolefamilie bliver voldsomt indskrænket,«siger Karen Ida Dannesboe fra Institut for Uddannelse og Pædagogik ved Aarhus Universitet. Hun har netop skrevet en ph.d.-afhandling om, hvordan børn agerer i et forhold mellem skole og hjem, der er under forandring og blandt andet er gået online. Børns informationskontrol undermineres Engang var skolen noget, børn kunne sætte parentes om og udelukke far og mor fra. Forældre fik kun informationer direkte fra skolen ved den årlige konsultation eller i kontaktbogen. I dag åbner forældreintra for en 24 timers kanal mellem skole og hjem. Karen Ida Dannesboes interview med elever i 6. og 7. klasse peger på, at langt fra alle er glade for den udvikling.»rigtig mange børn bruger en del kræfter på at kontrollere, hvor meget deres forældre skal vide om skolelivet. Det betyder ikke nødvendigvis, at de ikke vil have, at forældrene er informerede, men de vil gerne vide om hvad, og det er svært at holde styr på, når skole og hjem pludselig kan kommunikere hen over hovedet på børnene,«siger hun. 1. Forældreintra stjæler frirum Nyhedsbreve, ugeplaner og påmindelser om alt fra lektier til skæld ud er blevet hverdag i forældres mailboks. Online-kommunikation gør skolen grænseløs og kræver familiens engagement 24 timer i døgnet, mener ph.d. Karen Ida Dannesboe. Af Annette Haugaard»Jeg håber, at skolerne vil reflektere over, at forældreintra som redskab kan have den uheldige effekt, at man går bag om børnene.«informationsstrømmen på forældreintra kan omvendt også have den konsekvens, at ellers snakkesalige børn ikke længere føler det nødvendigt at berette om hverdagen i skolen.»og det er jo det modsatte af hensigten om, at skolen skal være et fælles anliggende for børn og forældre,«siger Karen Ida Dannesboe. Forældre skal både vide og gøre Engagement er tidens nøgleord for skolehjem-samarbejdet. Gode forældre følger med i skolelivet, men de skal ikke bare vide, de skal også handle aktivt på oplysningerne.»der ligger nogle særlige fordringer i forældreintra som teknologi om, at du skal interessere dig, men også forpligte dig på de ting, skolen siger. Det kan godt være, lærerne har fortalt dit barn, at han skal lave lektier, men skolen lægger også ansvaret over på forældrene, når de kan se på intranettet, hvad børnene har for. Forældrene bliver indirekte gjort til kontrollører og italesat som skolens forlængede arm, der også står til ansvar for, hvordan børnene agerer i skolen,«siger Karen Ida Dannesboe og peger på et paradoks.»forældrene skal sørge for, at børnene agerer som selvstændige børn, der tager ansvar for deres eget skoleliv, men samtidig underkendes børnenes selvstændighed netop gennem en øget mulighed for at kontrollere dem.«håb om refleksion i skolen Indførelsen af forældreintra kan også skabe uheldige forskelle mellem familier.»nogle forældre efterspørger selv flere informationer og vil gerne involveres i det hele. Det passer måske meget godt, hvis man har et job, hvor man sidder ved computeren og tjekker mails. For andre kan det være en udfordring overhovedet at tænde computeren, måske har de en vaklende internetadgang eller slet ingen pc, og så er det svært at udvise et passende engagement,«siger Karen Ida Dannesboe. Hun håber derfor, at hendes ph.d.-afhandling får skoler til at overveje, hvilke konsekvenser deres samarbejde med elevernes forældre kan have internt i familierne.»man kan spørge, om vi bare skal have mere skole derhjemme? Der ligger en ekskalering i tiden, hvor ansvaret skal over på forældrene, og det forstærkes af de elektroniske muligheder,«siger Karen Ida Dannesboe.»Jeg håber, at skolerne vil reflektere over, at forældreintra som redskab kan have den uheldige effekt, at man går bag om børnene, og at familier kan have brug for at være andet end en skolefamilie, måske specielt for børn som i forvejen har det svært og har brug for et pusterum.«karen IDA DANNESBOE Hun er uddannet cand.mag. i europæisk etnologi og har netop forsvaret sin ph.d.- afhandling på Institut for Uddannelse og Pædagogik ved Aarhus Universitet. Karen Ida Dannesboes forskning bygger på etnografisk feltarbejde og interview med elever, forældre og lærere i en 6. og 7. klasse. december 2012 asterisk 15\n16 »A det?«spørger den 2-årige og peger på en mælkekarton. Moderen svarer ved langsomt og tydeligt at udtale et M, så et Æ, et L og et K og først tre uger senere sætte lydene sammen til ordet mælk. Selvom ingen børn lærer at tale på den måde, er det ifølge ph.d. og tidligere lektor i dansk sprog og læsning, Kjeld Kjertmann, sådan, de introduceres til skriftsproget i både skolen og mange af tidens traditionelle læseapps. Ord brydes op i meningsløse bogstavlyde, som skal trænes en for en.»læsestart i skolen er en anakronisme og foregår stadig, som om vi levede i en mundtlig almuekultur, hvor kun få voksne kan læse og skrive. Skolen har taget patent på opgaven, fordi en hær af læseeksperter har gjort det til en svær og problematisk disciplin, som kræver professionelle kræfter,«siger han. Det kan forklare, at engagerede forældre i dag nok går til motorik og rytmik med familiens yngste og læser rim og remser for dem, men sjældent ser det som deres opgave at byde de yngste velkommen i skriftsprogets verden. Det kan apps ændre på, og nyt projekt viser vejen..»man kan udvikle apps, som bringer læseindlæringen ind i familien uden om samfundets officielle kanaler,«siger Kjeld Kjertmann, som sammen med forskere fra Institut for Uddannelse og Pædagogik ved Aarhus Universitet har fulgt udviklingen af appen WriteReader. Opgør med lydfokus De færreste børn skriver og læser, før de begynder i skole, og det gør mange heller ikke flere år senere. Andelen af læsesvage elever i Danmark er fortsat høj trods en intens indsats for at forbedre Danmarks dårlige placeringer i internationale læseundersøgelser, og det burde ifølge Kjeld Kjertmann mane til eftertanke.»når vi i Vesten har op til 20 procent voksne, der ikke læser godt nok, er der grund til at sætte spørgsmålstegn ved den metode, vi bruger. Forskningen viser, at kun 3-5 procent har en egentlig neurofysiologisk ordblindhed, så hvorfor har resten så svært ved at læse og skrive? En af forklaringerne er, at vi formodentlig går alt for sent i gang, men det handler også om, at skolens tilgang til læse- og skrivetræningen stadig hviler på en forståelse af, at man lærer ved at lytte til lyde,«siger han. Det er ifølge Kjeld Kjertmann særlig problematisk på dansk.»hvis du skriver et ord som ej og siger det, så er udtalen af e ikke en e-lyd. Det samme gælder for blandt andet o i ord som ond eller bonde. Man skal i stedet tage udgangspunkt 2. Apps gør familien til læse-mester Apps kan bryde skolens monopol på at lære børn at læse. Det kræver dog, at man erstatter lærernes lydmetodik med en visuel brug-og-lær tilgang, der vægter børns samvær med forældre, siger tidligere lektor Kjeld Kjertmann. Af Annette Haugaard»Sprog kan ikke læres uden samvær med andre, det kræver interaktion, og målet med apps som den her er at drage forældrene ind som børnenes første og bedste lærer.«i de talte og skrevne ord, hvor vokallyden kan erfares i faste bogstavrækker som -ej og -ond,«siger han. Derfor tager WriteReader udgangspunkt i talte ord, så børn ved hjælp af lydoptagelser laver deres egne elektroniske bøger og eksperimenterer med at skrive og læse. Socialt, visuelt og brugsrettet Kjeld Kjertmann og hans kolleger har analyseret videooptagelser af to familiers test af WriteReader appen, og særligt fire forhold ser ud til at være positive for børnenes lyst til at skrive og læse. De elektroniske bøger bliver skabt i et socialt samvær, de bygger på en visuel didaktik, man taster frem for at skrive, og så egner bøgerne sig til konkret brug. I en af familierne lavede de en bog, ved at børnene tog en bamse med i supermarkedet for at vælge bland-selv-slik. Bamsen blev fotograferet imellem vingummierne, og hjemme blev billedet uploadet, barnet indtalte handlingsforløbet, lyttede til sine egne ord og skrev dem så på bedste beskub. I barnets skrivefelt kom der til at stå»læsefidusen hanlr sek tel disni sjorv«, mens mor i sit særskilte felt skrev»læsefidusen handler slik til Disney Sjov.Børn lærer jo ikke ved at sidde på en øde ø, heller ikke når det gælder læsning og skrivning. Sprog kan ikke læres uden samvær med andre, det kræver interaktion, og målet med apps som den her er at drage forældrene ind som børnenes første og bedste lærere,«siger Kjeld Kjertmann. Samarbejdet med en voksen giver desuden barnet mulighed for at se mor eller fars konventionelle stavning og sammenligne den med de ord, barnet selv skriver ned ved at lytte til sin egen fortælling.»forsøg har vist, at det er meget motiverende for børn at kunne høre og se sin egen skrift både alene og sammen med forældrene, og hvis man taster sin historie ind, så er det mindre anstrengende rent motorisk, end hvis man bruger pen og papir,«siger Kjeld Kjertmann. Ifølge Kjeld Kjertmann er det også en fordel, at appen som elektronisk gadget lægger op til brug i praksis.»appen skaber en interesse for det skrevne sprog, fordi det er en uformel brug- og-lær tilgang, der lægger op til noget hyggeligt. Det handler ikke om at træne for at lære, som man typisk gør i skolen, men om at bruge og lære. Apps lavet på den rette måde kan gøre læsestarten til et alment barndomsanliggende, hvor det ikke handler om at flytte skoleundervisning ned i småbørnsårene, men om at forældre inddrager børn i skriftsproget på en naturlig måde, akkurat som de gør, når de lærer børn at tale,«siger Kjeld Kjertmann. KJELD KJERTMANN Kjeld Kjertmann er ph.d. og tidligere lektor i dansk sprog og læsning ved det tidligere DPU, nu Institut for Uddannelse og Pædagogik, AU. Han har især forsket i tidlig læsning og skrivning og har bl.a. undersøgt uformelle skriftsprogsmiljøer i Sverige og Danmark. Han har bl.a. udgivet bogen»læsetilegnelse ikke kun en sag for skolen«. 16 Asterisk December 2012\n17 Brugerdreven innovation er nøgleordet, når morgendagens digitale læringsmidler skal udvikles til børn og unge, for den opvoksende generation har et andet forhold til viden og så er de eksperter i deres eget liv. Det fortæller Ole Sejer Iversen, der er professor i Child-Computer Interaction på Aarhus Universitet. Nyt forhold til viden Ole Sejer Iversen samarbejder blandt andet med fem sjetteklasser fra Kjellerup Skole og Vinding Skole om projektet LiTiRum, der står for Læring og it i rum. Målet med LiTirum er at udvikle interaktive læringsrum, også kaldet augmenterede læringsrum, der på nye måder kobler digitale medier med de fysiske rum, som elever og lærere færdes i. Det gælder både det enkelte klasselokale, resten af skolen og elevernes hjem, forklarer Ole Sejer Iversen.»Projektet tager udgangspunkt i elevernes egne teknologier. Vi lader os inspirere af deres måder at bruge deres smartphones, Facebook og alle de andre sociale medier på, for det, der især adskiller generationerne, er børn og unges måde at samle viden på,«siger Ole Sejer Iversen, der kalder eleverne i projektet for»nye, dygtige kolleger«. Ole Sejer Iversen peger på, at mens de enkelte teknologier hele tiden ændrer sig, så er den nye generations forhold til viden en forandring, der er kommet for at blive. Og det skal tænkes med i al digital udvikling.»viden er ikke længere en knap ressource. Før skulle viden altid formidles gennem nogen, men i dag kommer viden fra mange forskellige kanaler. Forhåndsviden er ikke så vigtigt, men det er vigtigt at vide, hvor man finder den. Vi kan lære meget af, hvor børn søger deres viden, og hvordan de forholder sig til den,«siger Ole Sejer Iversen. Spørg min fætter Det gælder især inden for det, Ole Sejer Iversen kalder social viden. Det vil sige den viden, vi finder gennem netværk og relationer. Og her er det aktuelle omdrejningspunkt igen de sociale medier som Twitter og Facebook.»Når børn opsøger viden, oplever vi, at de gør brug af det, vi kalder the more capable peer. Hvis de skal vide noget om teknologi, så kender de måske én, der har en fætter, der studerer it. Ham spørger de. Børn er dygtige til at finde vidensklynger, som de forholder sig til,«forklarer Ole Sejer Iversen. Selvom børn og unge kan en masse med de nye teknologier, vil Ole Sejer Iversen dog gerne gøre op med forestillingen om børn 3. Vi kan lære af små eksperter Digitale teknologier udvider undervisningsbåndbredden og bygger bro mellem børns hverdagsliv og skoleliv. Men skal teknologierne tåle mødet med virkeligheden kræver det, at børn inddrages i udviklingen. Det fortæller professor Ole Sejer Iversen. Af Maj Juni»Viden er ikke længere en knap ressource. Før skulle viden altid formidles gennem nogen, men i dag kommer viden fra mange forskellige kanaler. Forhåndsviden er ikke så vigtigt, men det er vigtigt at vide, hvor man finder den. Vi kan lære meget af, hvor børn søger deres viden, og hvordan de forholder sig til den.«og unge, som digitale indfødte, der af sig selv leder udviklingen på vej.»børn og unge er ikke født med et særligt digitalt DNA. De skal også lære og vi kan blandt andet støtte børn og unge ved at give dem en forståelse for, hvordan de kvalificerer den viden, de får gennem sociale medier og netværk.«krænge aktiviteterne ud Den sociale tilgang til viden og videndeling forsøger Ole Sejer Iversen at indarbejde i LiTiRum. En af ideerne er, at når en klasse for eksempel arbejder med et bestemt tema, bliver de informationer, klassen finder, delt med resten af skolen. Det kan være ved at projicere billeder eller tekst i såkaldte skyer, der figurerer i udvalgte rum, og giver børnene mulighed for at dele viden ved for eksempel at chatte og kommentere.»målet er at krænge læringsaktiviteterne ud og gøre skolen levende. Det handler blandt andet om at koble formelle og uformelle læringsmiljøer. Vi kan se, at børns motivation for at lære stiger dramatisk, når man inkluderer noget af den praksis, der ligger uden for skolen. Det er det, man kalder hverdagslivsmotivation. De nye sociale teknologier giver en ekstraordinær mulighed for at bygge bro mellem børnenes hverdags- og skoleliv,«siger Ole Sejer Iversen. Han mener, det er helt afgørende, at forskere og designere udvikler en lydhørhed overfor den ekspertise, som børnene har.»når vi samarbejder om at designe digitale løsninger med børnene, sikrer vi os, at relevansen bliver indlejret i designbriefet, så vi undgår at udvikle flotte teknologier, der ikke kan tåle mødet med virkeligheden.«ole Sejer Iversen Ole Sejer Iversen er professor i Child-Computer Interaction på Aarhus Universitet og partner i projektet LITiRum, der i samarbejde med skolebørn udvikler interaktive læringsmiljøer. for en liste over de projekter, han har lavet i samarbejde med børn. december 2012 asterisk 17\nSKæRme Bliver børn smartere af smart teknologi eller dummere? DEcEMBER 2012\nSkal vi skærme børnene? ipads, digitalkameraer og ny touch-teknologi rykker ind i skolen, ud i vuggestuens sandkasse og med børnehaven på tur. Er digitale medier nødvendige redskaber i det pædagogiske


Håndtaske herning - Tilbud, gode priser og billige tasker\nLeder du efter håndtaske herning? Så led ikke videre – vi har samlet de bedste tilbud og hjemmesider om håndtaske herning.\nEn god taske er vigtig – specielt når du er på udkig efter den rigtige håndtaske herning som kan gå til enten hverdag eller fest. Hvem skifter ikke sin taske mindst en gang om året – en god taske skal kunne indeholde både pung, pudder, nøgler og personlige emner – også din håndtaske herning.\nHer er håndtaske herning med mulighed for både læsertasker, skuldertasker, håndtasker og mange flere. Hvis du skal til cocktailfest eller en smart dinner-party kan det være elegant med den rigtige taske der matcher festlighederne.\nBruger du flere dametasker til hverdag? Du kan med fordel lede efter din nye taske og spare mange penge på gode tilbud, hvis du følger vores anbefalede links og sitemap for tasker. håndtaske herning er ikke kun nogle der leder efter men flere af os, der kan med fordel investeres tid i at at finde den helt rigtige – for der er så mange gode tilbud at vælge imellem.\nGiv dig god tid til at vælge din næste dametaske – for vi har samlet de bedste produkter fra nettets bedste forhandlere – håndtaske herning.


Region Syd: Ikke godt nok med mangelfulde kræfttjek - politiken.dk\nSundhed 23. maj 2019 kl. 08.57\n»Det er ikke godt nok. Der er ikke tvivl om, at når vi har nogle nationale kliniske retningslinjer, så skal de følges. Det har Odense Universitetshospital (OUH) ikke gjort«.\nDet er ikke godt nok. Der er ikke tvivl om, at når vi har nogle nationale kliniske retningslinjer, så skal de følges. Det har Odense Universitetshospital (OUH) ikke gjort\nStephanie Lose (V), formand for Region Syddanmark\nLæs også: Ny sag om brystkræfttjek: Også kvinder på Fyn og i Jylland fik mangelfulde kræfttjek\n»OUH har på ingen måde anlagt den tolkning, de har af ressourcemæssige årsager«, siger hun.\n»Jeg tror til dels, at det skyldes, at retningslinjerne ikke har været særligt klart formuleret«, siger regionsrådsformanden.\nIntet grundlag for involvering af politiet\n»Det viser meget godt, at det ikke er en tolkning, der er lavet af ressourcemæssige årsager, når man har anlagt en anden tolkning i resten af regionen«, siger Stephanie Lose.\nLæs også: Politiet skrider til ransagninger i sagen om 304 kræftramte kvinder\n»Det her er en sag, hvor fagfolk har tolket retningslinjerne på en måde, de ikke skulle være tolket på«.\n»Der er ingen tvivl om, at det ikke er godt nok. Men jeg kan ikke se, det giver grundlag for en sag, som politiet skal involveres i. På det niveau er sagen slet ikke sammenlignelig med sagen fra Ringsted Sygehus«, siger hun.\nPolitiet skrider til ransagninger i sagen om 304 kræftramte kvinder\nShakespeare har fået selfiestang i Elisa Kragerups iscenesættelse af ’En skærsommernatsdrøm’, der også er et stærkt og sanseligt eksempel på, hvordan teatret, når det er bedst, kan åbne en dør ind til fællesmenneskelige drømme og drifter.


Kemigigant er igen dømt til at betale milliarderstatning – Ekstra Bladet\nTennis 37 minutter siden Kæmpe chance til dansk supertalent Politik 2 timer siden Dansker klar til sidste slag om tysk borgmesterpost Biler 1 time siden Fremtiden kalder: Mekanikere skal være bedre til elbiler DK MusikNYT 14. jun. 2019 - kl. 11:01 Dansk musiklegende i smerter: Nægter at tage piller Landsholdsfodbold 6 timer siden Messi i kæmpe fiasko Tennis 37 minutter siden Kæmpe chance til dansk supertalent\nTirsdag d. 14. maj. 2019 - kl. 04:46\nKemigigant er igen dømt til at betale milliarderstatning\nPar får tilkendt to milliarder dollar i erstatning efter brug af ukrudtsmiddel, som menes at forårsage kræft\nSagerne fortsætter imod den tyske kemi- og medicinalgigant Bayer, som står bag ukrudtsmidlet Roundup.\nMandag er selskabet ved en domstol i San Francisco blevet dømt til at betale en erstatning på over to milliarder dollar - svarende til godt 13 milliarder kroner - til et par, som hævder, at Roundup er skyld i, at de har fået kræft.\nDet er den tredje dom i træk, som går imod selskabet.\nIfølge nævningene har selskabet ikke advaret om risikoen for kræft ved brugen af midlet. Dermed er selskabet ansvarlig for, at de to sagsøgere, Alva og Alberta Pilliod, har udviklet lymfekræft.\nRoundup består af det kemiske stof glyfosat og optages gennem blade og skud. Det er et meget benyttet ukrudtsmiddel - også i Danmark, hvor Miljøstyrelsen anslår, at det danske forbrug i 2015 var på 853 ton.\nBayer står over for flere end 13.400 retssager i USA på grund af den påståede kræftrisiko, som menes at være forbundet med ukrudtsmidlet.\nDen næste retssag er planlagt til august i Missouri.\nBayer afviser anklagerne og siger, at uafhængige forskere samt årtiers studier af selskabet har vist, at det er sikkert for mennesker at anvende glyfosat og Roundup.\nProduktet blev oprindeligt patenteret af den amerikanske kemivirksomhed Monsanto. Den blev i 2018 opkøbt af Bayer.\nI en meddelelse mandag oplyser Bayer, at selskabet er skuffet over dommen, og at det vil appellere den.\nEn talsmand for Bayer kalder nævningenes afgørelse "overdreven og uberettiget".\nI august 2018 blev en opsynsmand i Californien tildelt 289 millioner dollar i erstatning. Erstatningen blev senere reduceret til 78 millioner og er under appel.\nI marts i år blev en anden mand i Californien tildelt en erstatning på 80 millioner dollar, efter at Roundup havde forårsaget hans kræft. Også denne afgørelse vil Bayer appellere.\nvejret 10 timer siden


Skin Republic Collagen Under Eye Patch (3 par) (18g) - lookfantastic\nGenopliv dine øjne med Skin Republic Collagen Under Eye Patch, en anti-rynke øjenbehandling, der reparerer i dybden og fremmer et fastere, glattere og mere hydreret udseende under dine øjne.\nProduktet er dedikeret til at forynge og fugte den sarte hud omkring øjnene og leverer næringsstoffer og intens fugt ved tæt, kontinuerlig kontakt med huden. Øjenbehandlingen er målrettet fem tegn på aldring omkring øjnene, herunder: fine linjer og rynker, tab af hudelasticitet, hævelser, mørke rander og tørhed. Den aktive serum kombinerer kollagen med grøn te, aloe vera og et væld af vitaminer for at udjævne forekomsten af rynker, bekæmpe træthed og give intens næring. Mørke rander og poser under øjnene lindres og fugten genoprettes.\nØjnene fremstår mere ungdommelige og klare.\nEn sådan maske udnytter et transdermalt afgivelsessystem, der sikrer at næringsstoffer, næring og fugt leveres dybt og effektivt. Deres åndbare, "anden hud"-natur muliggør en hurtigere absorbering end traditionelle masker og cremer. De er også mere hygiejniske.\nIndeholder 3 par.


Morgåder - Muusmann Forlag\nForside / Forældre & børn / Morgåder\nVidunderligt vanvittige gåder om dit nye liv som mor\nBogen Morgåder er en samling af ærlige, humoristiske og tankevækkende gåder om livet som mor. Bogen kommer omkring en masse af de temaer og dilemmaer, som moderskabet rummer:\nHvornår fatter du for eksempel, at du er blevet nogens mor? Hvorfor taler mødre altid så meget om deres børn? Hvad skal du overhovedet med en mødregruppe? Hvad gør du, hvis din tumling forsøger at drive dig til vanvid? Eller hvad nu, hvis du bliver taget på fersk gerning i at curle dit barn? Eller måske pludselig mærker et savn, efter tiden før du blev mor? Det er den slags gåder og deres løsninger, blandet med en masse anekdoter og pinlige historier fra det virkelige liv som mor, du vil blive præsenteret for i bogen.\nBogens formål er at få mødrene derude til at grine af sig selv. Drømmen om at blive mor kan hurtig forvandle sig til en lang krise over, hvor benhårdt det til tider kan være. Og selvfølgelig er det hårdt, men den bog er for længst skrevet. Morgåder vil i stedet hylde, hvor vidunderligt vanvittigt moderskabet er. Den vil få mødrene til at grine, måske fælde en tåre og huske på, at livet som småbørnsmor er et kort og unikt øjeblik af et helt liv.\nMette er mor til to, godt gift, bosat i provinsen og autodidakt ekspert i moderskabet og livet som børnefamilie. Hun har de seneste år zappet rundt mellem barsel og hjemmepasning af sine børn. Hun har altid drømt om at blive forfatter. Først da moderskabet ramte hende, fandt hun ud af, hvad hun virkelig brændte for og var dygtig til: nemlig at se det sjove og vidunderlige i, hvor vanvittigt det er at være nogens mor. Hun brænder for at vise andre mødre, at de ikke er alene med de tanker og følelser, der knytter sig til moderskabet, og at det hele bliver lettere, hvis man formår at grine af sig selv.\nMie Møller Storm 129,95 DKKMEDLEMSKABSPRIS 97,46 DKK (-25%)


Sussi´s historie – Sacred Body Sound\nModtaget 17 september 2020\nP.g.a. min kræftsituation, var mine blodplader faldet markant. Jeg fik kendskab til at disse plader dannes i knoglemarven i lårbenets knogle. Desuden fik jeg, ved forespørgsel til kost, at vide af lægen, at selv om jeg ændrede på denne, ville det ikke gøre nogen forskel.\nJeg besluttede at tage sagen i egen hånd og startede med at lytte til Knoglemusikken 2 gange dagligt i en uge og derefter 1 gang dagligt – samtidigt med at jeg undersøgte hvilken kost der ville være bedst for mig!\nDa jeg fik taget blodprøver efter blot 3 dage var blodpladerne steget fra under 100 til 160 og efter 3 uger var de næsten oppe på 400.\nJeg er i dag ikke i tvivl om, at både kost og din musik har gjort en kæmpeforskel.\nUdover knoglemusikken lytter jeg i dag fortsat – også til musikken for Lymfe systemet og Muskel systemet, da jeg kan mærke det gør mig godt!\nTusind tak fordi du er til og arbejder med det åndelige!\nØnsker du yderligere kendskab til Sussi`s forløb, (f.eks. hendes kombination kost og musik eller andet) vil hun meget gerne dele sine erfaringer med dig! Send besked til mig under kontakt, herfra sendes du videre til Sussi)\ntilbage til knoglesystemet


Når miljømyndigheden har behandlet din ansøgning om miljøgodkendelse, sender miljømyndigheden udkast til afgørelse om miljøgodkendelse til kommentering hos dig og eventuelle berørte parter. Berørte parter kan for bilag 1-aktiviteter være de personer mv., som har bedt om at få afgørelsen til kommentering i forbindelse med offentliggørelsen af ansøgningen.\nNår du får udkast til afgørelse om miljøgodkendelse til kommentering, er det vigtigt, at du nøje gennemgår udkastet med hensyn til indhold og de stillede vilkår. Typisk får du 2-4 uger til at kommentere udkastet, lidt afhængig af hvor kompleks sagen er, og hvor hurtigt du selv ønsker at det skal gå.\nIdet miljøgodkendelser vil blive offentliggjort via den elektroniske miljøportal, Digital Miljø Administration (DMA), er det vigtigt, at du i forbindelse med kommenteringen også vurderer, om der er oplysninger du ønsker skal fortroligholdes. Du kan i dit høringssvar angive, hvilke oplysninger i miljøgodkendelsen der ønskes fortroligholdt f.eks. af hensyn til forretningshemmeligheder eller af konkurrencemæssige årsager. Hvis du gør indsigelse mod offentliggørelse af visse oplysninger, afgør godkendelsesmyndigheden, hvad der kan undtages fra offentliggørelse.\nLæs mere om partshøring og offentliggørelse af afgørelsen.\nSenest opdateret d. 22-12-2016.


INGEBORGS HYGGEKROG: Patentstrikket sweater til en tømrerlærling\nIndsendt af strikinge kl. 18.47\nJytte Hansen sagde ...\nEn rigtig flot trøje.\nEn strikkemaskine er et højt ønske hos mig.\nAltid dejligt at se dit strik det er så flot gjort færdigt\nWauw. Så flot finish!\nSUPER flot arbejde du laver.\nEr på jagt efter en patentstrikket sweater i bomuld/acryl (andet end uld) - strikker du på bestilling?\nDu er meget velkommen til at skrive til mail: overskudsdeling@gmail.com


VIGTIGT: Vær opmærksom på, at der må være max 1 forælder med på OP-dagen, og 1 forælder som venter udenfor eller i bilen, medmindre andet er aftalt på forhånd med personalet i klinikken.\nIndlæggelse af øredræn\nVed denne operation, som foregår i helbedøvelse, lægges der et lille plasticrør i trommehinden. Dræn lægges, hvis der i en længere periode har været væske i mellemøret og barnet er påvirket af smerter/dårlig nattesøvn , dårlig hørelse/forsinket sproglig udvikling eller gentagne mellemørebetændelser.\nBarnet vil efter operationen oftest være hurtig frisk. Der kan dog være lidt feber, typisk hos mindre børn, og også komme lidt slim og blod fra ørerne. Efter operationen kan der være behov for smertestillende.\nBarnet vil hurtigt kunne få noget at drikke og spise. Det er vigtigt at starte lidt forsigtigt med et par mundfulde for at se, om barnet kan holde det i sig.\nVed denne operation, som foregår i helbedøvelse, fjernes en pudeformet fortykkelse i næsesvælget. Fortykkelsen kaldes på lægesprog adenoide vegetationer og findes hos alle børn i større eller mindre grad. Hos nogle børn giver de problemer i form af hyppige eller vedvarende forkølelser, stoppet næse og snorken samt tendens til vedvarende væske i ørerne.\nEfter operationen kan der komme lidt blod fra næse og mund. Der kan det første døgn komme lidt blodtilblandet slim fra næse og mund. Hvis barnet bløder mere eller får opkastning med frisk blod skal I kontakte klinikken.\nFor at mindske blødningsrisiko anbefales, at barnet tager det med ro de første dage. Maden skal være blød og kølig. Is er godt både for at lindre smerte og nedsætte blødningsrisiko.\nFør bedøvelse skal du/dit barn faste indtil 6 timer før narkose.\nIndtil 2 timer før må man drikke saft eller vand, men ikke juice eller mælkeprodukter.\nSmertestillende medicin må tages med et par spiseskefulde vand\nBørn og voksne:\nFaste 6 timer for mad og mælkeprodukter , 2 timer for tynde væsker (gælder IKKE juice med frugtkød og modermælkserstatning)\nModermælk er at betragte som tynd, vandig væske, må ammes senest 4 timer før indgrebet.\nFor alle gælder, at det anbefales, at der indtages sukkerholdig væske 2 timer før bedøvelsen. Det giver en bedre opvågningsfase med mindre kvalme og bedre almentilstand.\nPå selve operationsdagen vil du (og dit barn) blive hentet af narkoselægen/- sygeplejersken i venteværelset. Selve bedøvelsen indledes for børns vedkommende med lattergas og bedøvegas på maske. For større børn og voksne (samt børn der ikke kan tolerere masken) indledes med sovemedicin i en lille plastickateter i en blodåre i hånden.\nEfter bedøvelsen og operationen bringes patienten til et opvågningsrum, hvor pårørende kan være sammen med patienten, indtil man er klar til at tage hjem. I opvågningsfasen kan specielt børn være urolige og irritable pga restbedøvelsen.\nBørn skal være ledsaget af 1 voksen i klinikken og derudover 1 voksen(der afventer i bilen, udenfor eller andet) der kan hjælpe ift. turen hjem fra klinikken.\nVoksne af 1 voksen ledsager.\nPrivatlivspolitik for patienter hos speciallæge Susanne Haug i øre-, næse- og halssygdomme\nI forbindelse med vores undersøgelse, diagnostik og behandling af dig som patient, indsamler og behandler Ørelæge Susanne Haug en række personoplysninger om dig.\nI denne privatlivspolitik beskrives, hvordan klinikken, Ørelæge Susanne Haug behandler, bruger og videregiver dine personoplysninger.\nKlinikken, Ørelæge Susanne Haug indsamler og behandler følgende typer af personoplysninger om dig (i det omfang det er relevant for netop dig):\n- Navn, adresse, evt. e-mailadresse, telefonnr., personnummer, køn, familierelationer og sociale relationer, arbejdsrelationer og uddannelse.\n- Helbredsoplysninger (f.eks. journaloplysninger, prøvesvar, tests, røntgenbilleder, scanningsvarmv.), etnisk oprindelse samt hvis relevant for behandlingen- religiøse forhold.\n- Vores undersøgelse, diagnostik og behandling af dig\n- Udarbejdelse af lægeerklæringer\n- Udarbejdelse af attester til brug for myndigheder, forsikringsselskaber mv.\n- Kommunikation med eller henvisning til andre sundhedspersoner, læger, sygehuse,\n- Medicinordinationer, herunder udstedelse af recepter\n- Indberetning til kliniske kvalitetsdatabaser\n- Indberetning af laboratorieprøver til sygehuslaboratorier\n- Overholdelse af vores forpligtelser i henhold til gældende lovgivning, herunder EU’s\nDatabeskyttelsesforordning, databeskyttelsesloven og anden relevant sundhedsretlig lovgivning, f.eks.\nIværksættelse og vedligeholdelse af tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger, herunder men ikke begrænset til at hindre uautoriseret adgang til systemer og oplysninger, hindre modtagelse eller distribution af ondsindet kode, standsning afoverbelastningsangreb (denial-of-service-angreb) og beskadigelser af computersystemer og elektroniske kommunikationssystemer\n- Der videregives oplysninger til, andre sundhedspersoner, hvis det er nødvendigt af hensyn til et aktuelt behandlingsforløb\n- Der videregives oplysninger til andre myndigheder, kliniske kvalitetsdatabaser, Det Danske Vaccinationsregister, Styrelsen for Patientsikkerhed, Det Fælles Medicinkort, Politiet, Sociale myndigheder, Arbejdsmarkedets Erhvervssikring i det omfang, at der foreligger en pligt hertil ifølge gældende lovgivning.\n- Du har som patient adgang til dine egne oplysninger (egen-acces).\n- Ved henvisning af patienter videregives oplysninger til de sundhedspersoner, hvortil\nhenvisningen er sendt.\n- Ved indberetning af laboratorieprøver videregives prøverne til sygehuslaboratorierne.\n- Ved indberetning af oplysninger i forbindelse med afregning for patientbehandling, videregives oplysninger til de regionale afregningskontorer.\n- Ved udstedelse af recepter videregives oplysninger til landets apoteker og Lægemiddelstyrelsen via receptserveren.\n- Ved indberetning til kliniske kvalitetsdatabaser.\n- Ved videregivelse af epikriser videregives oplysninger til den henvisende læge og i visse\ntilfælde det henvisende sygehus.\n- I andre tilfælde videregives oplysninger til pårørende eller forsikringsselskaber efter samtykke fra dig.\n- Til brug for den almindelige patientbehandling indsamles, behandles og videregives almindelige personoplysninger i medfør af databeskyttelsesforordningens artikel 6(1)(c) og (d), mens de følsomme personoplysninger indsamles, behandles og videregives i medfør af Databeskyttelsesforordningens artikel 9(2)(c) og (h).\n- Herudover er vi forpligtet til at behandle en række personoplysninger om dig ved den almindelige patientbehandling i medfør af autorisationslovens kap. 6, bekendtgørelse om sundhedspersoners journaler (journalføringsbekendtgørelsen) særligt §§ 5-10, samt sundhedslovens kap. 9.\n- Helbredsoplysninger til brug for videre behandling ved henvisning af patienter videregives\n- Indberetning af laboratorieprøver til sygehuslaboratorier sker efter reglerne i Sundhedsstyrelsens vejledning om håndtering af parakliniske undersøgelser i medfør af autorisationsloven.\n- Oplysninger til brug for afregning for patientbehandling fremsendes en gang pr. måned til\n- Medicinordinationer på recepter sendes via IT-tjenesten receptserveren efter reglerne i Sundhedslovens kap. 42 og bekendtgørelse om recepter og dosisdispensering af lægemidler særligt kap. 3.\n- Kliniske patientdata videregives til kliniske kvalitetsdatabaser efter reglerne i sundhedslovens §§ 195-196 og bekendtgørelse om indberetning af oplysninger til kliniske kvalitetsdatabaser m.v. Data kan også videregives på baggrund af et konkret samtykke fra dig som patient.\n- Epikriser, som er et kort sammendrag af patientens sygehistorie og behandlingsforløb sendes til henvisende læge og i nogle tilfælde til henvisende sygehus efter reglerne i sundhedslovens kap. 9.\n- Dine personoplysninger videregives alene til forsikringsselskaber med dit forudgående samtykke, jf. databeskyttelsesforordningens artikel 6(1)(a) og 9(2)(a).\n- Dine personoplysninger videregives alene til dine pårørende med dit forudgående samtykke efter reglerne i sundhedslovens § 43.\n- Ved afdøde patienter kan visse personoplysninger videregives til afdødes nærmeste pårørende, afdødes alment praktiserende læge og den læge, der havde afdøde i behandling efter reglerne i sundhedslovens § 45.\ndem på vegne af og efter instruks fra mig/os. Vores databehandler er p.t.: EG Clinea.\nVi opbevarer personoplysninger om dig, så længe vi har behov for at varetage de ovenfor angivne formål. Vi har dog i henhold til journalføringsbekendtgørelsen pligt til, at opbevare disse i minimum 10 år efter seneste tilførsel til journalen. Der kan opstå tilfælde, hvor vi er nødsaget til at opbevare dine personoplysninger i længere tid, f.eks. i forbindelse med en klagesag eller erstatningssag, hvor oplysninger i så fald vil blive opbevaret, indtil sagen er endeligt afsluttet.\nHvis du har spørgsmål vedrørende behandlingen af dine personoplysninger eller udnyttelsen af dine rettigheder, er du velkommen til at kontakte os\nHer kan du læse vores cookiepolitik\nBorgvold 14 A 1.\nTlf. 7582 3260


Se ruten: Sådan jagtede gerningsmænd ofre før blodigt knivoverfald | BT Krimi - www.bt.dk\n5. mar. 2022 - 9:39\nSe ruten: Sådan jagtede gerningsmænd ofre før blodigt knivoverfald\nTi unge mænd blev onsdag varetægtsfængslet efter et grundlovsforhør ved Retten i Odense. De er alle ti sigtede i en sag om et knivoverfald 13. januar ved en parkeringsplads på Dannebrogsgade i Odense.\nNæsten minut for minut og meter for meter har Fyns Politi kortlagt, hvordan en gruppe formodede gerningsmænd i tre biler kørte rundt i det centrale Odense, inden de begik et blodigt knivoverfald bag banegården torsdag 13. januar.\nInden knivoverfaldet på to mænd på 20 og 21 år, hvoraf den ene kom i livsfare, kørte de tre biler blandt andet i kortege gennem boligkvarterer og forbi en friskole i det centrale Odense.\nDet afslører omfattende videoovervågning, som onsdag blev fremlagt under et grundlovsforhør ved Retten i Odense.\nVideoovervågningen dokumenterer nemlig, hvordan de tre biler – en Chevrolet, en Citroën Picasso og en Peugeot 407 – præcis klokken 22.19 én efter én kører ind på parkeringspladsen ved Shell på Ørbækvej den pågældende aften i januar.\nTo af bilerne er sorte, mens den tredje er sølvgrå.\nFlere personer stiger ud af bilerne og går lidt rundt og snakker, inden de sætter sig ind igen og kører videre.\nHerfra kører bilerne samlet i nordvestlig retning på Ørbækvej, inden de fortsætter ad Ejlbygade og Åsumvej, hvor de forsøger at presse en fjerde bil ind til siden ved at omringe den.\nKort efter fanger et overvågningskamera de tre biler passere Buchwaldsgade i nordvestlig retning, hvor de blandt andet passerer Skibhus Friskole, inden de fortsætter forbi OK-tanken til Toldbodgade.\nGennem omfattende videoovervågning fra blandt andet stoppene ved Odense Letbane har Fyns Politi kunnet kortlægge, hvordan en gruppe formodede gerningsmænd har kørt rundt i det centrale Odense, inden knivoverfaldet på to unge mænd 13. januar. Foto: Stine Juhl/Wunderkind\nFra Toldbodgade svinger samtlige biler til venstre ad Finlandgade, hvor de tre biler bliver optaget på kameraer ved Sparekassen Kronjylland i retning mod Byens Ø.\nPå det tidspunkt er klokken blevet 22.40.\nTo minutter senere er de tre biler på vej tilbage.\nFra Finlandgade svinger bilerne til venstre og kører ad Toldbodgade og Havnegade i udadgående retning, hvor de et stykke ude vender om.\nEt minut senere kører de samme vej tilbage.\nLidt senere drejer de ned ad Thomas B. Thriges Gade ved OK-tanken.\nGerningstidspunktet nærmer sig, og klokken 22.52 – cirka seks minutter inden knivoverfaldet – kører de tre biler ned ad Thomas B. Thriges Gade i kortege. Citroën'en kører forrest, efter den kører Chevrolet'en, og Peugeot'en slutter op som den sidste.\nHer passerer gerningsmændene en bil, som er kørt ind på en parkeringsplads.\nIfølge politiet sidder der i den bil to mænd på henholdsvis 20 og 21 år, som minutter senere bliver fundet i en blodpøl.\nInden da fortætter de tre biler lidt endnu.\nDe kører en lille runde ad Skibhusvej, hvorfra de drejer til venstre ad Edisonvej og forbi jobcenteret på Tolderlundsvej.\nHerfra kører de tilbage af Thomas B. Thriges Gade, inden de kører ind på parkeringspladsen ved Dannebrogsgade, hvor fotoovervågning fra Nordfyns Bank viser en Chevrolet, en Citroën Picasso og en Peugeot 407 køre hen til forurettede ved gerningsstedet omkring klokken 22.57.\nKlokken 22.59 – to minutter efter ankomsten – forlader de tre biler stedet samlet.\nTo somaliske mænd på henholdsvis 20 og 21 år er i mellemtiden blevet overfaldet med knive.\nDen 20-årige får stiksår i brystet, der er så dybe, at de går gennem brysthulen og brystmuskulaturen. Hans ene lunge bliver punkteret, og hans milt bliver gennemboret, og læger vurderer efterfølgende, at han har været i livsfare.\nEfter overfaldet har de tre biler retning ud af byen, hvor de passerer politigården i sydøstlig retning klokken 23.00.\nKlokken 23.01 bliver overfaldet anmeldt til Fyns Politi.\nEn mand ringer 112 og fortæller, at der er blevet stukket med kniv og set en sort Citroën.\nKlokken 23.02 bliver første patrulje sendt til gerningsstedet. Kort efter ankommer den, og klokken 23.04 ankommer endnu et hold betjente til stedet.\nEfterfølgende bliver de to ofre for knivoverfaldet kørt til Odense Universitetshospital i hver deres ambulance med politieskorte.\nTi unge mænd blev onsdag varetægtsfængslet efter et grundlovsforhør ved Retten i Odense. De er alle ti sigtede i en sag om et knivoverfald 13. januar ved en parkeringsplads på Dannebrogsgade i Odense. Foto: presse-fotos.dk\nDet er ifølge politiet langs tids grundig efterforskning, der har ført til anholdelserne af de ti mænd, som altså blev fremstillet i grundlovsforhør onsdag.\nI den forbindelse har videoovervågning fra offentlige og private bygninger og – som noget forholdsvis nyt – også overvågning fra Odense Letbane været afgørende i forhold til netop at få kortlagt, hvordan de mistænkte kørte rundt i byen i minutterne før og efter det brutale overfald.\nNetop de tre bilers koordinerede kortegekørsel peger ifølge politiet i retning af, at knivoverfaldet var planlagt og skete som led i en konflikt mellem væbnede grupperinger.\nOnsdagens grundlovsforhør endte da også med varetægtsfængsling af alle de ti mænd, som er i alderen 19 til 25 år, og som blev anholdt under en stor politiaktion, som fandt sted tirsdag formiddag.\nAlle ti nægtede sig skyldige.\nDer er i alt 12 mistænkte i sagen, men den ene – en 19-årig mand – blev skuddræbt natten til søndag på parkeringspladsen ved Netto og KFC på Nyborgvej i Odense.\nPolitiet nåede således ikke at anholde den 19-årige, før de dræbende skud faldt.


Er det tid til en ny kontorstol\n2. september 2013 KlausNetbutikker\nEr det tid til en ny kontorstol?\nPå nettet i Danmark findes der uendelig muligheder, når det kommer til at vælge blandt de bedste kontorstole i alle kategorier. Hvis du er snu, og følger vores gode råd kan du spare helt op til 30 procent, når du bestiller en stol direkte hjem til din hoveddør.\nMåske foretrækker du at købe din stol i Ikea, Jysk eller Bilka? Det kan du sagtens gøre, men så vil du helt sikkert betale for overpriser og få et mindre udvalg at vælge blandt. Vil du det? Nej det tænkte vi nok.\nDine fordele – Køb alt på nettet\nDet er efterhånden sjældent, at man sparer penge ved at købe i en normal butik sammenlignet med at bestille via nettet. Nettet har bare så mange uendelige muligheder, når det kommer til besparelser, udvalg og hurtig levering.\nDu kan sagtens finde en billig kontorstol, som stadigvæk opfylder de vigtigste ergonomiske krav. Du skal bare sørge for at den er fremstillet indenfor EU og ikke direkte importeret fra Asien, som mange af Jysks, Ikeas og Bilkas produkter. På den måde vil du være sikret imod dårlige produkter, og chancen for at du finder din drømme-kontorstol er langt større. Det kan så godt være, at du betaler en smule mere, men er det ikke det værd, hvis du er fri for at skulle investere i en ny model efter et år?


Vandbehandling. En komplet løsning - PDF\nDownload "Vandbehandling. En komplet løsning"\nSvend Ludvig Nørgaard\n1 Vandbehandling En komplet løsning\n2 Case Story At omdanne affald til energy - kræver ultrarent vand Peterborough, United Kingdom Som en del af et helt nyt kraftværk i Peterborough, England er Guldager A/S blevet udvalgt til at levere blødt vand til røggassrensning og ultrarent vand til dampkedlen. Kraftværket bliver bygget af Babcock & Wilcox Vølund, Götaverken Miljö og Interserve Construction Ltd. Dampkedler For at sikre at dampkedlerne kører effektivt, kræves ultrarent vand. Guldager vandbehandlingsanlæg leverer 2,7 m 3 /t ultrarent vand til kedlerne (5,4 m 3 /t hvis begge anlæg er i drift). Guldager leverer en fuldautomatisk stativmonteret plug & play løsning, lige til at installere på stedet. Anlægget består af: Ultrarent vand til kedlerne Kemisk doseringssystem til fx ph justering af spildevand Vandbehandling til kølesystemer Antifouling systemer til havvandsindtag SNCR Selective non-catalytic reduction Denne proces bruges til at reducere Kvælstofoxider og er baseret på dosering af ammoniak i dele af forbrændingskammeret (post-combustion chamber) Blødgjort vand bruges som fremføringsmedie til ammoniakken. Guldagers anlæg leverer blødt vand til denne proces 24/7/365. Projekt tidsplan April 2014: Kontrakten underskrives af Babcock & Wilcox Vølund and Guldager A/S August - December 2014: konstruktion og opbygning af anlæg hos Guldager A/S Januar 2015: Levering af vandbehandlingsanlæg Januar - Juni 2015: Idriftsætning og test Juli 2015: Overlevering til B&W Vølund Løsninger til kraftværker Guldager har erfaring med levering af komplette løsninger til kræftværker. Fx Ultrarent vand til kedlerne Kemisk dosering til fx ph justering af spildevand Vandbehandling til kølesystemer Antifouling systemer til havvandsindtag Vandbehandling til kølesystemer Antifouling systemer til havvandsindtag 2\n3 Vandbehandling Modulopbygget løsning Guldager leverer komplette løsninger til at sikre helt rent vand. Uanset om fødevandet er overflade-, grund- eller havvand, kan vi med vores knowhow og teknologier sammensætte en løsning, der indeholder alle trin fra forbehandling til efterbehandling. Guldagers løsning er meget fleksibel og kan nemt tilpasses specifikke kunde behov. Vi leverer fx stativ monteret eller i container. At installere vandbehandling er også en investering. Vi anbefaler derfor vores komplette løsning, som udover at være en komplet teknisk løsning, også har en lang række forretningsmæssige fordele. Løsningen inkluderer levering af et komplet vandbehandlingssystem, installering og vedligeholdelse. Guldagers løsning indeholder alle faser. Forbehandling Guldager tilbyder flere løsninger til forbehandling fx blødgøring, ultrafiltration, aktivt kulfilter, microfiltrering eller dosering af kemikalier for at forbehandle fødevandet. Omvendt Osmose I omvendt osmose anvendes den nyeste membranteknologi til at fjerne op til 97 % af de opløste uorganiske partikler og mere end 99 % af de samlede organismer som fx kolloider og partikler. Omvendt osmose fjerner også effektivt mikroorganismer. Guldager s UniRo kan leveres i alle udformniger, både som enkeltstående anlæg eller i serie. Continous Electro Deionisation (CEDI ) CEDI yder kontinuerligt ultra rent vand. Ved at påtrykke en strøm på reaktionskamrene med kation- og anion resin er regenereringen kontinuerlig og kemikaliefri. 3\n4 Specifikationer Tilvalg Der er mange måder at konfigurere en vandbehandlingsløsning på. Hver løsning tilpasses specifikke lokale betingelser og behov. Forbehandling Blødgøring Aktivt kulfilter Forfiltrering UV forbehandling Ultrafiltration Sand (eller tilsvarende medie) filtre Process Single pass omvendt osmose, recovery op til 80 % Multi Pass omvendt osmose CEDI UV efterbehandling Ultrafiltration Opbevaringstank til permeat Kontinuerlig eller stop/start drift Automatisk eller manuel CIP Kemikalie dosering (anti-scale, NaOH mv.) Overvågning TOC Klor Hårdhed ph Permeat måling og kontrol Kommunikationsmuligheder Ethernet Profibus Modem Tests FAT SAT 4\n5 Tekniske specifikationer Fersk- og havvand Standard RO program, Ferskvand UniRo, omvendt osmose Kapacitet Permeat, l/h Recovery max, % Salt tilbageholdelse, % Vand kvalitet, µs/cm Dimensioner Højde, mm Bredde, mm Dybde, mm El Elektrisk forbindelse, V / Hz 3 x 400 / 50 3 x 400 / 50 3 x 400 / 50 3 x 400 / 50 3 x 400 / 50 3 x 400 / 50 3 x 400 / 50 Installeret effekt, kw 4 7,5 7,5 7,5 7,5 7,5 15 kw/m 3 permeat 0,9 1 0,6 0,67 0,6 0,6 0,6 Tilslutning Ind / Ud / Afløb 2 / 1 / 1 2 / 1 / 1 2 / 1 / 1 2 / 5/4 / 5/4 2 / 5/4 / 5/4 2 / 5/4 / 5/4 2 / 1½ / 1½ Standard RO program, Havvand 20 C Recovery Dimensioner Membraner Pumper Model Fødevand Permeat BxDxH Vægt Antal Effekt m 3 /h m 3 /h % m kg - KW UniRo x1.7x UniRo x1.7x UniRo x1.7x UniRo x1.7x x15 UniRo x1.7x x22 UniRo x1.7x x22 UniRo x UniRo x2x UniRo x2x x UniRo x2x x22+3 UniRo x2x x30+4 UniRo x2x UniRo x2.15x Uniro x2.15x UniRo x2.15x\n6 Case Story Omvendt Osmose - containeranlæg Til produktion af rent drikkevand eller vand til fx kraftværker leverer vi mobile afsaltningsløsninger til brak- eller havvand. Vores containere er forberedt til placering i alle klimazoner og kan fx klare temperaturer op til 50 C. En containerenhed kan behandle fra m 3 pr. dag. Ved større behov vil flere containere blive forbundet. Alle anlæg kan selvfølgelig også leveres stativmonteret. Algeria project: 12 UNITS X 760 m3/day (BW RO EDI) TOTAL CAPACITY : m3 / day 6\n7 Guldager - en pålidelig partner 10 gode grunde til at vælge Guldager vandbehandling Guldager gruppen har mere end 70 års erfaring indenfor vandbehandling. Vi betragter derfor os selv som eksperter i vand. Vores mål er at yde det bedste overfor vores kunder. Vores løsninger kendetegnes ved: gennemtestet koncept design og produktion iht. kundespecifikationer automatisk PLC kontrol CEDI der sikrer ensartet kvalitet fast-track projekt leverance bredt standardprogram FAT Kvalitetskontrol ved godkendt kvalitetssystem Mange anvendelsesmuligheder fx til kraftværker, offshore, industri professionel projektstyring Service og support over hele verden Guldager løsning har mange funktioner, der letter driften og vedligeholdelsen af systemet. For at sikre og vedligeholde systemets ydeevne og undgå kostbar nedetid, yder vi en række services. Vores verdensomspændende service og eftermarked support sikrer også sikkerhed for levering af reservedele, vedligeholdelse, reparation og optimering af anlæg. Dette gør os i stand til at garantere kvaliteten og værdien af dit system. Guldager kort og godt Guldager A/S er en dansk b2b virksomhed som er specialiseret i at levere wise water treatment. Firmaet blev grundlagt i 1946 af Alfred Guldager, som opfandt elektrolyse i Firmaet ejes stadig af familien Guldager. 7\n8 Guldager Danmark Guldager A/S Hejrevang 1-5 DK-3450 Allerød Danmark Tel Belgien Guldager N.V. Halleweg Halle Belgien Tel Schweiz Guldager (Schweiz) AG Schneckelerstrasse Füllinsdorf Schweiz Tel Tyskland Guldager A/S Paderborner Straße 7C Berlin Tyskland (sales office) Tel


CVR – nr. 19162494\nVia kontaktformular på vores hjemmeside – du finder den her.\natt.: Databeskyttelsesrådgiver (DPO).\nVed brev: Skriv til: D:E:R A/S\nFor at gennemføre en bestilling på der.dk skal du altid angive følgende oplysninger: navn, adresse, telefonnummer og e-mailadresse. Personnummer skal desuden angives ved kreditkøb og kontantlån. Ved ansøgning om kreditkøb og kontantlån skal der endvidere oplyses beskæftigelsesforhold, bopæl, civilstand samt evt. kontonummer, hvortil lånet skal udbetales.\n• dine identitets- og kontaktoplysninger herunder navn, adresse, telefonnummer, e-mailadresse, IP-adresse og dokumentation af legitimation.\n• oplysninger om dine køb, herunder bl.a. bestilte eller købte varer, leveringer, og betalinger\n• oplysninger om beskæftigelsesforhold, bopæl, civilstand samt kontonummer\n• oplysninger om reklamationer og support\n• dine eventuelle samtykker eller indsigelser\n• oplysninger om dine interesser, som du enten selv har givet os, eller som vi kan aflæse af dine handlinger, fx dine køb og dine besøg på vores hjemmesider\n• oplysninger om vores eventuelle markedsføringstiltag og dine eventuelle svar eller reaktioner herpå\n• oplysninger om aflevering og åbning mv. af elektronisk markedsføring, herunder om der er klikket på links i meddelelserne, evt. indsamlet ved brug af tracking- mekanismer, der er indbygget i meddelelserne\n• oplysninger om kreditvurderinger og betalingsordninger\n• kreditvurderingsoplysninger til brug for lovpligtig rådighedsberegning\n• oplysninger om restancer, inkassosager, domme og indberetninger til kreditoplysningsbureauer\n• oplysninger, der indgår i vores korrespondance med dig.\nOvenstående typer af oplysninger afgives naturligvis frivilligt til D:E:R A/S, men afgives de oplysninger ikke, som er nødvendige for det løbende kundeforhold, er D:E:R A/S berettiget til at afvise behandlingen.\nLovgrundlaget er databeskyttelsesforordningens artikel 6,stk. 1, litra f, suppleret med markedsføringsloven og databeskyttelsesloven.\n• Ved misligholdelse af indgåede forpligtelser over for D:E:R A/S, kan D:E:R A/S indberette til kreditoplysningsbureauer og advarselsregistre i overensstemmelse med de regler, der gælder herfor.\n• Der henvises i øvrigt til D:E:R A/S’ cookiepolitik.\n• Videregivelse af oplysninger om betalingsmønstre og samlet balance til koncernforbundne selskaber (L’EASY A/S) til brug for kreditvurdering.\nEt allerede afgivet samtykke kan ifølge lovgivningen trækkes tilbage. En evt. anmodning om tilbagetrækning af samtykke skal ske skriftligt til D:E:R A/S via ovenfor nævnte kontaktoplysninger.\nEnhver som har personoplysninger registreret hos D:E:R A/S har ifølge loven ret til at anmode om:\n• Indsigt i hvilke personoplysninger der behandles, hvorfra de indhentes, og med hvilket formål de behandles.\n• Berigtigelse af personoplysninger som er forkerte eller vildledende.\n• Sletning af personoplysninger som ikke længere kan behandles inden for lovens rammer.\n• Begrænsning af behandlingen af personoplysninger.\n• At gøre indsigelse mod den behandling af personoplysninger som finder sted, herunder afgørelser som alene er baseret på automatisk behandling (profilering).\nRettighederne kan gøres gældende over for D:E:R A/S eller via kontakt til Datatilsynet.