150.000 får alligevel ikke sort skærm – nu er der fundet en løsning\nNyheder Skrevet af Nanna Christina Smidt | 25.03.20 | 09:45\n25.03.20 / 09:44\nDette kan meget vel være slut for 150.000 danskere, hvis ikke de udskifter deres modtageudstyr. Modelbillede af familie der ser tv. Foto: Shutterstock\nI sidste uge skrev vi om, at 150.000 danskere kunne ende med sort tv-skærm lige midt i coronakrisen, hvor man nok bruger mere tid på tv’et end nogensinde før.\nNu lyder det, at lukning af antenne-tv-signaler udskydes.\nUdskydes til 2. juni\nDet var i første omgang meldt ud, at lukningen af antenne-tv-signalet ville ske i slutningen af marts, men nu er det blevet udskudt til 2. juni.\nDerfor kan alle få ro i sindet, og der er ikke nogen der risikere, at miste tv-signalet lige nu.\nDet er en bred opbakning fra mobiloperatørerne og tv-distributørerne der har muliggjort denne udskydelse.\nSkulle anskaffe det rigtige modtageudstyr\nDet er omkring 150.000 danskere der stod til at miste tv-signalet d. 31. marts, som nu er ændret til 2. juni.\nHvis man skal kunne modtage tv-signalet til den tid, skal man nå at anskaffe sig noget andet modtageudstyr.\nDR og Boxer sender nye signaler\nDR og Boxer begynder den 2. juni at afsende antenne-tv på nogle nye signaler og det betyder nedlukning af de gamle.\nGrunden til omlægningen skyldes, at tv-frekvenserne skal stilles til rådighed for mobilselskaber for at forbedre dækningen med mobilt bredbånd, som der særligt er behov for yderområderne af landet.\nKulturministeriet har sammen med Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet har dog udskudt lukningen af antenne-tv-signalerne til 2. juni, og de berørte mobilselskaber har accepteret at vente med at tage tv-frekvenserne i brug indtil da.\nSamtidig har både DR og Boxer også accepteret at udskyde overgangen til de nye signaler indtil da.\nBeslutningen vækker glæde blandt politikkerene:\nJeg vil nu hurtigst muligt fremsætte forslag til ændring af radio- og fjernsynsloven, der giver den fornødne hjemmel til at udskyde lukningen. Teleselskaberne er gået med til at udskyde til 2. juni, og jeg vil samtidig kraftigt opfordre alle antenne-tv-seere til i den mellemliggende tid at undersøge, om de kan blive berørt af lukningen, fx ved at gå ind på www.sortsignal.dk," udtaler Kulturminister Joy Mogensen.\nMens Klima-, energi- og forsyningsminister Dan Jørgensen mener, at det har været afgørende:\n”Jeg er utrolig glad for, at vi sammen med mobilselskaberne har fundet en fælles løsning, som sikrer, at alle danskere fortsat har tv-signal og adgang til vigtige informationer under Coronakrisen. Mobilselskaberne har udvist stor fleksibilitet og handlekraft i denne alvorlige situation. Det har været afgørende for, at vi nu kan stemme for en hasteændring af loven, så lukningen af tv-signalet udskydes,” forklarer han.\nDen store lukning af antennesignalerne var aftalt som en bred politisk aftale. Det var planlagt, som om en vækstplan for digitalisering i Danmark for at kunne implementere 5G mobilt bredbånd på 700 MHz frekvensbåndet, der i dag benyttes til udsendelse af antenne tv. Det er aftalt internationalt, at omlægningen senest skal ske den 30. juni 2020.\nMen lukningen kommer til at gøre det svært for 150.000 danskere der ikke vil kunne modtage tv-signalet før, at de får nye modtagere. Er du en af dem kan du tjekke her, hvad du skal gøre. www.sortsignal.dk.\nHjertestop: Pludseligt sank Jans søn sammen


Er du interesseret i at repræsentere Guam Visitors Bureau i Hong Kong eller Taiwan?\nForside » Breaking Travel News » Er du interesseret i at repræsentere Guam Visitors Bureau i Hong Kong eller Taiwan?\nGuam Besøgsbureau (GVB), et offentligt, non-profit, non-profit medlemsselskab, udsender denne anmodning om forslag (“RFP”), der anmoder om forslag fra etablerede marketingfirmaer til at fungere som GVBs turistdestination marketingrepræsentation i Hong Kong og separat i Taiwan.\nGuam Besøgsbureau (GVB), et offentligt, ikke-lager, non-profit medlemsvirksomhed, udsender denne anmodning om forslag (“RFP”) og beder om forslag fra etableret markedsføring virksomheder til at fungere som GVBs repræsentation for turistdestination i Hong Kong og separat i Taiwan.\nDestinationsmarkedsrepræsentationen i Hongkong og i Taiwan skal hjælpe GVB med at fremme Guam-turisme og nå mål for besøgendees ankomst og fungere som GVBs forbindelseskontor i sager, der vedrører Guam.\nRFP-pakker kan være downloadet uden omkostninger fra GVBs hjemmeside kl www.guamvisitorsbureau.com.news.rfps eller fås (i USB-format) på GVB Office, 401 Bleg San Vitores Road, Tumon, Guam, 8:00 - 5:00, mandag - fredag, undtagen helligdage i Guam. Der kræves et ikke-refunderbart gebyr på $ 25.00 for hver pakke, der afhentes på GVB-kontoret, der skal betales i kontanter, bankoverførsel eller større kreditkort (Visa MasterCard, Discover, JCB).\nEventuelle spørgsmål skal fremsættes skriftligt til præsidenten og administrerende direktør, som kan afleveres på GVB-kontoret; sendt til [e-mail beskyttet]; eller sendt via fax til + 1-671-646-8861 i henhold til den tidslinje, der er angivet i RFP.\nGVB underretter hermed alle tilbudsgivere om, at det bekræftende vil sikre, at minoritetsvirksomheder får fuld mulighed for at indsende et svar på denne anmodning om forslag og ikke vil blive diskrimineret på grund af race, farve eller national oprindelse i betragtning af en pris.\nGVB forbeholder sig ret til at afvise ethvert eller alle forslag, give afkald på enhver ufuldkommenhed i forslaget eller annullere denne anmodning alt i henhold til loven i bureauets interesse. Direkte eller indirekte kontakt med GVB-ledelsen eller personale, bestyrelsesmedlem eller enhver person, der deltager i udvælgelsesprocessen, er forbudt.\nEnhver, der er interesseret i at indsende et forslag, skal bemærke, at fristen for indsendelse er senest kl. 5:00 (Chamorro Standard Time) tirsdag den 31. juli 2018.\neasyJet-passagerer kan nu tjekke ind bagage hjemmefra\nCEO og Executive VP-udnævnelse i hotelledelsesgruppen BHMA\nMed vaccinationer i fuld gang bliver amerikanske rejsende mere selvsikker


Etik og sprogbrug. - fra vugge til grav - PDF\nEtik og sprogbrug. - fra vugge til grav\nDownload "Etik og sprogbrug. - fra vugge til grav"\nErik Alfred Hedegaard\n1 Etik og sprogbrug - fra vugge til grav\n2 Forord / 3 Indledning / 5 Eksempel 1: Graviditet / 15 Eksempel 2: Psykisk sygdom / 27 Eksempel 3: Kronisk sygdom / 37 Eksempel 4: Fedme / 45 Eksempel 5: Aktiv dødshjælp / 57\n3 Forord Med dette materiale og den tilhørende applikation til smartphone ønsker Det Etiske Råd at skabe debat og opmærksomhed om brug af værdiladet sprog om etiske emner inden for sundhedssektoren. Skal det tidlige foster lige efter befrugtningen kaldes barn, fosteranlæg, graviditet, befrugtet æg eller embryon? Skal vi omtale voksne mennesker med BMI over gennemsnittet som fede, overvægtige, adipøse eller tykke? Skal vi kalde det aktiv dødshjælp, eutanasi, barmhjertighedsdrab eller drab på begæring, når vi diskuterer, om aktiv dødshjælp bør lovliggøres? Det er bare nogle af de eksempler på etik og sprogbrug inden for de fem eksempelområder, man kan lade sig inspirere af i dette debatmateriale. Eksempelområderne afspejler menneskers berøring med sundhedsvæsenet fra vugge til grav, og de kan læs es uafhængigt af hinanden. Formålet med Det Etiske Råds projekt Etik og Sprogbrug er ikke at nå frem til en bestemt holdning om sprogbrug. Formålet er at opfordre til debat og få så mange holdninger og refleksioner frem i debatten som muligt. Derfor har Det Etiske Råd fået fremstillet en interaktiv applikation til smartphone, hvor interesserede borgere kan stemme på ord og sende eksempler og synspunkter ind til Rådet. Det vil også være muligt at indsende eksempler via websiden ( Input herfra vil blive bearbejdet efter en periode, og resultatet vil blive offentliggjort. Det Etiske Råd takker følgende eksperter for at stille deres viden og refleksioner om etik og sundhed til rådighed ved et miniseminar i ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 3\n4 september 2011: Christian Kock, professor i retorik ved Københavns Universitet, Jesper Bo Nielsen, professor og institutleder ved Institut for Sundhedstjenesteforskning ved Syddansk Universitet samt Jørn Lund, sprogforsker og tidligere direktør for Det Danske Sprog- og Litteraturselskab. Debatmaterialet er behandlet og vedtaget af Det Etiske Råd på møder i september 2011 samt januar og februar 2012 efter oplæg fra en arbejdsgruppe i Rådet bestående af Anne-Marie Mai (formand), Jacob Birkler, Lillian Bondo, Lotte Hvas, Ester Larsen og Christina Wilson. Cand.mag. Thomas Laursen fra Det Etiske Råds Sekretariat har været projektleder for arbejdsgruppen og har udarbejdet manuskriptet på baggrund af drøftelserne i arbejdsgruppen og Rådet. Jacob Birkler Formand for Det Etiske Råd Lise Wied Kirkegaard Sekretariatschef 4 DET ETISKE RÅD\n5 Indledning Sproget spiller en betydelig rolle i de mellemmenneskelige sammenhænge. Det gælder i høj grad også der, hvor sundhed, helbred, liv og død er et fælles anliggende mellem det enkelte menneske og samfundet. Samfundet kan her forstås som fx offentlige myndigheder inden for sundhedsvæsenet, læger, pårørende, medierne, interesseorganisationer og mange flere. Jørn Lund, sprogforsker og tidligere direktør for Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, var inviteret til at overvære sprogbrugen en almindelig dag på et dansk sygehus. Han var generelt imponeret over kommunikationen. Men han bed mærke i, at man sagde farvel og fortsat god dag til patienter, der forlod skadestuen. Desuden, at forældre, der skulle opleve deres barn for første gang ved en ultralydsscanning blev modtaget med et held og lykke. Hvad synes du? Er det passende eller upassende sprogbrug? Det Etiske Råd ønsker at lægge op til en debat om sproget og om, hvordan det bruges inden for sundhedsverdenen. Det Etiske Råd ønsker ikke at anbefale eller sætte normer for en bestemt måde at bruge sproget på eller for anvendelsen af bestemte ord om bestemte emner. Rådet anerkender selvfølgelig ytringsfriheden og har generelt høj tillid til, at fagpersoner er gode til at kommunikere med fx patienter og pårørende. Rådet anerkender tilsvarende mediernes, interesseorganisationernes og enhver offentlig debattørs ret til at bruge sproget og vælge terminologi sådan, som de selv finder det rimeligt. Det Etiske Råds ærinde er at bidrage til en debat om sproget og dets betydninger inden for sundhedsområdet og i særdeleshed inden for ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 5\n6 nogle af de presserende etiske dilemmaer, som Rådet selv har til opgave at rådgive og skabe debat om. Det Etiske Råds ærinde med dette projekt om etik og sprogbrug er dermed ikke at være sprogpoliti. Rådet håber med debatmaterialet og den tilhørende applikation til smartphone at skærpe opmærksomhed, refleksion og diskussioner om sprogbrug blandt såvel interesserede borgere som fagpersoner inden for sundhedsvæsenet i bredeste forstand. Hvorfor spiller sproget en rolle? En diskussion om sprogbrug inden for etisk følsomme emner i sundhedssektoren har som præmis, at det ikke er ligegyldigt, hvilket sprog og hvilke ord, man anvender. Anerkendelsen af, at der er en diskussion at føre, hviler på den præmis, at valget af bestemte ord for bestemte emner ikke er ligegyldig i forhold til, hvilke budskaber og hvilke holdninger eller præferencer den talende mere eller mindre tydeligt giver videre til dem, der lytter. Jesper Bo Nielsen er professor i risikokommunikation inden for sundhedsvæsenet. Han har følgende eksempel på, at objektiv sand risikokommunikation alligevel kan manipulere til bestemte valg: Patienter med visse cancerformer har mulighed for henholdsvis operation eller strålebehandling. Det oplyses, at 1-års overlevelsen ved strålebehandling er 32 %. Det oplyses, at 68 % er døde et år efter operation. Hvilken behandlingsform ville du vælge? Anerkendelsen af, at der er en diskussion at føre om værdiladet sprog inden for sundhedssektoren, hviler desuden på den præmis, at sprogbrug kan påvirke både holdninger og handlinger blandt mennesker i et samfund med høj grad af mellemmenneskelig interaktion og organisering.\n7 Det Etiske Råd er bekendt med, at der findes mange konkurrerende sprogvidenskabelige teorier om for eksempel forholdet mellem det talte sprog, praksis og virkeligheden. Det Etiske Råd ser det ikke som sin opgave her at gå i dybden med sprogteoretiske problemstillinger men at opfordre til debat. Derfor nøjes Rådet her med åbent at fremlægge de to ovennævnte præmisser, som efter Rådets opfattelse er forudsætning for, at selve diskussionen om etik og sprogbrug er væsentlig at føre. Hvordan spiller sproget en rolle? Der findes mange forskellige måder, hvorpå sproget kan spille en rolle for de holdninger og værdier, der bæres med i sproget. Christian Kock er professor i retorik og forsker i politisk sprog. Han har anvendt den snurrige og rammende betegnelse omvendt lommetyveri om en af de måder, hvorpå sproget kan spille en værdimæssig og manipulerende rolle. Almindeligt lommetyveri er, når man tager noget op af folks lommer, uden de ved det. Omvendt lommetyveri er så, at man putter noget ned i folks lommer, uden at de opdager det. Pointen er, at man med ord og vendinger kan påvirke mennesker til at indtage en positiv stillingtagen eller til at handle på bestemte måder alene ved at bruge bestemte formuleringer og dermed uden at selve sagen er blevet ordentligt diskuteret eller argumenteret. Altså billedligt talt: man putter holdninger ned i lommen på folk, uden de helt opdager det. SYGDOM Christian Kock giver selv eksempler fra den politiske retorik både herhjemme og i USA. Et eksempel er betegnelsen arbejdsmarkedsbidrag, der egentlig er en skat, men som netop helst ikke skulle hedde skat. Et andet eksempel er cafépenge, som er SU til unge, der bor hjemme. Man kan sige, at disse ord er indpakket i en bestemt holdning til det, ordene taler om. ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 7\n8 DØDSHJÆLP Jørn Lund gør opmærksom på, at sundhedsområdet er fyldt med det, han kalder ord, der klemmer. Ord, der handler om noget vanskeligt og som vi derfor hele tiden kredser om, har svært ved at bruge og løbende reviderer. Et eksempel er åndssvage, der blev til psykisk udviklingshæmmede, der blev til evnesvage, der blev til udviklingshæmmede. Hvad mener du om, at vi hele tiden skal finde nye ord? Jørn Lund peger på, at ord ofte må skiftes ud, fordi deres betydninger bliver belastede eller får funktioner, hvor de med tiden virker nedsættende. Men der findes eksempler på befolkningsgrupper, der har held til at vaske den dårlige betydning af ordene. Et godt eksempel er ifølge Jørn Lund ordet bøsser om homoseksuelle. En meget velkendt måde at bedrive omvendt lommetyveri på, er ifølge Christian Kock, den form for nysprog, som George Orwell har sat på begreb i romanen Nysprog kan for eksempel fungere ved, at man pakker et fænomen ind i positive vendinger, som ikke står mål med det, ordet i virkeligheden betegner. I romanen 1984 er der nogle helt grelle eksempler. Tvangsarbejdslejre i diktaturstaten hedder for eksempel ikke arbejdslejre men joycamps. Eksempler på nysprog? Starthjælp, arbejdsmarkedsbidrag, ældrebyrde, cafépenge. I eksemplerne i boksen oven for er det tydeligt, at der her er tale om ord, der på forskellig vis er ladet med værdi. Men ordene er også klare eksempler på, at baggrundsholdninger er udslagsgivende. Udslagsgivende for, hvor oplagt det er at sige, at ordene manipulerer eller omskriver det givne fænomen i en enten urimeligt positiv eller urimeligt negativ retning. 8 DET ETISKE RÅD\n9 For eksempel kan ingen være uenig i, at ordet starthjælp bærer en positiv stemning med sig. Starthjælp betegnede en ydelse til nytilkomne indvandrere, som ikke er i arbejde (indtil den 1. januar 2012). Ydelsen var mindre end kontanthjælp. Men om betegnelsen starthjælp bærer en urimelig positiv værdi med sig afhænger af ens udgangspunkt. Mener man, at alle i Danmark har krav på samme offentlige minimumsydelse ved arbejdsløshed, vil betegnelsen starthjælp forekomme urimeligt positiv. Men mener man, at fx nytilkomne indvandrere ikke i udgangspunktet har ret til samme offentlige hjælp som andre, så kan betegnelsen måske forekomme som en mere rigtig faktuel beskrivelse: nemlig som en speciel ydelse man får som hjælp til at starte op i det danske samfund og som man ikke uden videre kan sammenligne med ydelser, andre får. Selve vurderingen af, om noget er nysprog, og dermed urimeligt positivt eller negativt omskrivende, vil i mange tilfælde være afhængig af, hvilke ideologiske grundsynspunkter, der lægges til grund. Den holdningsmæssige baggrundsopfattelse og ordenes kontekster i det hele taget er afgørende for, hvordan man vil fortolke og henholdsvis værdsætte eller kritisere bestemt sprogbrug om bestemte fænomener. Det samme gælder inden for sundhedsområdet. Nogle vigtige eksempler inden for sundhedsområdet kan man få øje på ved at interessere sig for det begreb, som Christian Kock og andre retorikere kalder framing altså dette, at bestemte fænomener med bestemte betegnelser sættes ind i en bestemt ramme og dermed giver en merbetydning til fænomenet. Et aktuelt eksempel på framing inden for sundheds- og plejesektoren er betegnelsen længst muligt i eget liv. Betegnelsen bruges om omlægning af omsorgsressourcerne sådan, at man hjælper ældre til at være selvhjulpne ved forebyggende træning m.v. En bestemt plejepraksis sættes her ind i den ramme, at formålet er at bevare egen myndighed. ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 9\n10 Jørn Lund mener, at sundhedspersonale har et helt legitimt behov for synonymer fx når de skal kommunikere med patienter, borgere og pårørende. Hvorfor ikke bruge ordet barn i det øjeblik graviditeten er konstateret, men dog bruge ordet foster, hvis situationen er den, at der skal foretages abort? Der er ikke rigtige og forkerte ord det afhænger af sammenhængen. Hvad mener du? Et andet eksempel på framing finder man inden for fosterdiagnostik, og her kan man også se, at sproget afspejler en interessekamp i forhold til udlægningen af, hvad formålet med bestemte tilbud inden for sundhedsvæsenet er: Efter 2004 tilbydes alle gravide kvinder en risikovurdering, som det hedder. Risikovurderingen består i en blodprøve og en scanning, der tilsammen kan fortælle noget om, hvor sandsynligt det er, at fosteret har Downs syndrom. Især i tiden omkring indførelsen af det nye brede tilbud om fosterdiagnostik var der imidlertid læger og andre debattører, som argumenterede for, at den ærligste betegnelse ville være screening. Den sproglige difference afspejler en ret afgørende etisk debat om formålet med fosterdiagnostik: er formålet at skabe bedre betingelser for forældres informerede valg, eller er formålet at mindske antallet af mennesker, der fødes med Downs syndrom? Sundhedsstyrelsen kalder det generelle tilbud om nakkefoldsskanning for en risikovurdering. Andre, heriblandt nogle medlemmer af Det Etiske Råd, finder det mere rimeligt at kalde det for screening. I den helt anden ende af skalaen finder vi den kendte Tv-vært Bubber, der i sin serie om ukonventionelle livsformer og livsvilkår i Danmark har lavet et program om fosterdiagnostik med titlen Død over mongolerne. Inde i programmet spørger han konsekvent, om det er 10 DET ETISKE RÅD\n11 i orden at udrydde mennesker med Downs syndrom. Tre grader af sprogbrug om samme fænomen. Hvad synes du? Fortælling om et møde med en handicaphjælper (historien er autentisk men anonymiseret af hensyn til de implicerede): For et par år siden blev en af mine gode venner syg. Det var ret tragisk. Han fik betændelse i en hjerteklap og det førte til en del hjerne-blødninger. Efterfølgende mistede han sin korttidshukommelse. Fuldstændig. Hver aften når han lægger sig på puden, bliver harddisken renset for hukommelse og dagen efter har han ingen anelse om, hvad han foretog sig dagen før. Før sin sygdom var han en dynamisk mand med egen virksomhed. Derfor er det sørgeligt for os, hans venner, at se, han ikke kan klare hverdagen selv og nu bliver passet af hjælpere dagen lang. Hans krop fungerer, men hjernen er svitset af, som han selv udtrykker det. På trods af hans egen lidt fanden-ivoldske holdning til sygdommen gibbede det noget i mig, da han en dag sammen med dagens hjælper kom på besøg. Hjælperen gav mig hånden, imens hun præsenterede sig som Mikael s spasser-passer. Er det i orden at have en barsk jargon, hvis den er indforstået mellem parterne, eller er der tale om en sproglig mangel på respekt? Hvad mener du? Hvordan skal vi debattere sproget om sundhed og etik? Med etik og sprogbrug har Det Etiske Råd stillet sig selv den opgave at skabe en platform for debat om sproget: Selve formålet at skabe refleksion, debat og opmærksomhed om sprogets betydninger. Formålet er derimod ikke at nå i hus med håndfaste konklusioner eller anbefalinger til borgere eller myndigheder om, hvordan de bør tage sproget i anvendelse. ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 11\n12 Det Etiske Råd har med projektet etik og sprogbrug et åbent ønske om at opfordre til mangfoldig debat om sproget og de holdninger og værdier, som sproget ofte mere eller mindre skjult bærer med sig. Formålet er ikke at nå frem til en bestemt holdning. Formålet er at få så mange holdninger frem i debatten som muligt. Hvis Rådet skal lykkes med dette formål, kræver det, at mange mennesker deltager i debatten og kommer frem med iagttagelser og holdninger til sprogbrug. Det kan fx være holdninger om de holdninger, som sprogbrugen efter deres mening mere eller mindre skjult bærer med sig. Dette materiale skal ses som et redskab og et udgangspunkt for debatten. Samtidigt er det vigtigt at sige, at debatmaterialet vil blive beriget af de mange input, som Rådet forhåbentligt får ind ved hjælp af den særlige applikation til smartphone, som Rådet har fået udviklet til formålet. Med applikationen kan læger, sundhedspersonale, studerende og alle interesserede borgere stemme på ord og selv indsende ord og eksempler på sprogbrug, som de selv synes er værd at debattere. Det er også muligt at indsende eksempler via websiden Både debatmaterialet og applikationen er bygget op om fem eksempelområder, der markerer rejsen fra vugge til grav i sundhedsvæsenet. De fleste af eksempelområderne er områder, som Det Etiske Råd har stor erfaring med at debattere. Men det er sproget om sundhed og etik, der er i fokus her. Derfor er bidrag fra borgere og diskussioner om etik og sprogbrug inden for helt andre eksempelområder i sundhedsvæsenet mere end velkomne. De følgende eksempelafsnit om etik og sprogbrug kan læses uafhængigt af hinanden. God fornøjelse med debatmaterialet! 12 DET ETISKE RÅD\n13 Det Etiske Råd takker Christian Kock, Jørn Lund og Jesper Bo Nielsen for at have stillet deres viden og tanker om sprog og sundhed til rådighed ved et miniseminar for Rådet. Deltag i debatten! Du kan indsende eksempler og kommentarer via websiden: Her kan du også finde link til Det Etiske Råds applikation til smartphone Etik & Sprog. Eller deltag i debatten på facebook søg efter etik og sprogbrug. ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 13\n14 14 DET ETISKE RÅD\n15 Eksempel 1: Graviditet Sprogbrugen om livets begyndelse rummer markante eksempler på betegnelser, der bærer bestemte værdier og opfattelser med sig. Helt centralt står her valget af, hvad man skal kalde det kommende foster og barn fra det øjeblik, hvor befrugtningen er sket. Hvilke af følgende betegnelser skal man vælge og til hvilke tidspunkter: det kommende barn, fostret, fosteranlægget, det befrugtede æg, embryonet, fostervævet? Valget af betegnelse har betydning for den værdi, det omtalte intuitivt tillægges i en debat eller i en tekstlig oplysning. Det skyldes, at betegnelser, der i højere grad end andre beskriver det omtalte som et menneske eller kommende menneske, i sig selv vil pege på, at det omtalte har en højere beskyttelsesværdighed end ellers. Det befrugtede æg Især i den meget tidlige udvikling inden for det første døgn efter befrugtningen er der nogle biologiske skillelinjer, der kan opfattes som en rimelig begrundelse for, at man anvender forskellige betegnelser for forskellige udviklingsstadier. For eksempel synes det at dække over en relevant biologisk forskel, når det kommende barn og foster inden for det første døgn efter befrugtningen kaldes et befrugtet æg. For først i det øjeblik den mandlige og den kvindelige arvemasse efter ca. et døgn er smeltet sammen inden i ægget og er blevet til én enhed, bruger man typisk betegnelserne embryon eller fosteranlæg. Betegnelsen befrugtet æg dækker altså over en velafgrænset og meget kort periode set i forhold til en fuld graviditet. Den skaber præcision, fordi den gør det muligt at skelne klart mellem et udviklingstrin og et andet. Det vil sige, mellem før og efter, at æg og sædcelle er ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 15\n16 smeltet sammen til en enhed, der herefter deler sig med samme arvemateriale. Selvom betegnelsen befrugtet æg dermed kan siges at være biologisk informativ, så er det ikke ensbetydende med, at betegnelsen i alle sammenhænge er uden etisk værdiladning. Hvis man i det almindelige hverdagssprog skal tale om det at få barn og om graviditeten, så kan man spørge, om ret mange andre betegnelser end foster og barn er nødvendige? Men det er klart, at en debat om etisk værdiladning af terminologi i diskussioner om fx forskning i stamceller fra befrugtede æg og tidlige fostre (fosteranlæg/embryoner) vil handle om, i hvor høj grad det valgte ord indikerer, at der er tale om et kommende menneske og barn, eller i hvor høj grad, det i stedet indikerer, at det er noget mindre, fx et befrugtet æg eller fostervæv. Når man undersøger mediernes brug af terminologien det befrugtede æg, bliver det klart, at betegnelsen primært anvendes i sammenhænge, hvor kunstig befrugtning beskrives eller debatteres. Ordet optræder dog også men mere sjældent i artikler eller vejledninger fra myndigheder, der handler om graviditet og det at få børn på den almindelige måde. Dermed kan man sige, at betegnelsen det befrugtede æg, der i en videnskabelig sammenhæng beskriver en forholdsvis præcist defineret biologisk enhed, først for alvor bliver en del af det offentlige sproglige rum i tilknytning til oplysning og debat om kunstig befrugtning. Embryon eller fosteranlæg? Ud fra biologiske kriterier er en betegnelse som befrugtet æg muligvis relativt velafgrænset. Men det ændrer ikke på, at såvel befrugtet æg som betegnelserne embryon og fosteranlæg selv af kilder med høj troværdighed anvendes i flæng om de tidlige stadier af en graviditet (eller de tidlige stadier af et foster eller et barn, alt efter synsvinkel og ståsted). 16 DET ETISKE RÅD\n17 På netdoktor.dk, der skrives og redigeres af lægefaglige eksperter, beskrives den menneskelige befrugtning. I beskrivelsen bruges ordene befrugtet æg, embryon og fosteranlæg stedvis om det samme (se tekstboks for reference om netdoktor.dk på side 20): Først bruges ordet fosteranlæg om det, der opstår ca. et døgn efter befrugtningen: Når sædcellen er trængt ind i selve ægget, forbindes kromosomerne fra ægget og sædcellen, og det nye og unikke individ (fosteranlæg) opstår. Men i samme tekst bruges ordet embryon om de to til tre døgn, hvor celledelingen er i fuld gang, mens det befrugtede æg eller fosteranlægget eller embryonet eller det kommende barn bevæger sig ned gennem æggelederen og når livmoderhulen. Endelig bruges begrebet det befrugtede æg så igen synonymt med fosteranlæg om udviklingstrinet efter det tidspunkt, hvor der går hul i æggeskallen og det kommende foster og barn sætter sig fast i livmoderslimhinden. Det hedder i teksten, at det er fosteranlægget og anlægget til moderkagen, der stødes ud og kommer i kontakt med livmoderslimhinden. Men et øjeblik senere hedder det, at det er det befrugtede og udviklede æg, der sætter sig fast i livmoderslimhinden. Eksemplet fra netdoktor.dk er ikke enestående men tværtimod ganske karakteristisk for sprogbrugen om det tidlige liv: betegnelserne bruges ikke særligt entydigt om bestemte udviklingstrin. I såvel debat som oplysning er der blandt andet derfor et stort råderum i forhold til selv at vælge, om man vil kalde det helt tidlige foster for et befrugtet æg, et fosteranlæg eller et embryon. Etisk værdiladning af ordet for det tidlige foster? Der er i nogle sammenhænge en forholdsvis banal forklaring på sproglig forvirring mellem de mange betegnelser for det tidlige foster. ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 17\n18 Det kan handle om, at man simpelthen har brug for synonymer for sprogligt at variere sin betegnelse af det, der udvikler sig gennem en fuld graviditet. EMBRYON Ikke desto mindre er valget af betegnelser for det tidlige foster værd at diskutere og reflektere over. Hvad man vælger at kalde det tidlige foster, kan nemlig særligt betone og lægge vægten på ét af flere mulige etiske hensyn. Det er hensyn til kvinden, til fostret, til samfundets økonomi eller til samfundets bærende værdier, der som regel er på spil i debatter om stamcelleforskning, fosterdiagnostik eller abort. I diskussionen om det tidlige liv og de ting, vi gør ved det tidlige liv, synes vores mentale billede af fostret som et menneske at spille en stor rolle. Det vil sige: betegnelser, der i højere grad leder tanken hen på billedet af et menneske, vil i sig selv have en tendens til at lægge vægten på hensynet til, at det tidlige foster får lov til at udvikle sig og leve videre. Denne tendens kommer for eksempel til udtryk, når man undersøger forekomsten af betegnelserne fosteranlæg og embryon i de landsdækkende aviser. Mest tydeligt er det, når man sammenligner Kristeligt Dagblad med Weekendavisen. I Kristeligt Dagblad optræder ordet fosteranlæg i 99 artikler henover de seneste ti år. I samme periode optræder ordet embryon 47 gange. I Weekendavisen er forholdet omvendt her optræder embryon i 42 artikler, mens fosteranlæg kun findes i syv artikler de seneste ti år. Valget af ord vil altid have konsekvens for den opfattelse, også etisk og værdimæssigt, som man bringer videre til dem, der lytter og læser. Men det behøver ikke være en del af planen. I eksemplet oven for ses det, at Weekendavisen og Kristeligt Dagblad de facto har en meget forskellig prioritering af deres betegnelse for det tidlige liv. Men en stor del af grunden hertil vil være, at tilgangen til emnet er forskellig. 18 DET ETISKE RÅD\n19 I Weekendavisen er der en overvægt af artiklerne om emnet, som er egentligt videnskabsjournalistiske artikler, der bringer viden om ny forskning på området derfor overrepræsentationen af det videnskabelige fremmedord for det tidlige liv, det tidlige foster. Det vil sige, at ordet embryon generelt bruges i artikler, der handler om forskning og ikke om gravide par og kunstig befrugtning i den kliniske praksis. Kristeligt Dagblad derimod har en redaktionel linje, hvor man prioriterer journalistisk stof med etisk vægt, det vil sige emner, hvor mennesker i det almindelige hverdagsliv er i etiske dilemmaer. Blandt andet derfor har dette dagblad brug for andre ord end de videnskabelige fagtermer. Spørgsmål til diskussion Hvilken betydning har den sprogbrug, der naturligt knytter sig til ny forskning og teknologi, for vores hverdagsopfattelse, fx af det tidlige liv? Udvalgte mediers brug af de tre betegnelser de seneste 10 år. Antal artikler, hvor ordene optræder en eller flere gange. Fosteranlæg Embryo/Embryon Befrugtet/befrugtede æg Jyllands-Posten Kristeligt dagblad Politiken BT Weekendavisen Kilde: Infomedia ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 19\n20 netdoktor.dk Når sædcellen er trængt ind i selve ægget, forbindes kromosomerne fra ægget og sædcellen, og det nye og unikke individ (fosteranlæg) opstår. Det netop befrugtede æg befinder sig nu yderst i æggelederen, og i de følgende dage transporteres ægget 10 centimeter ned gennem lederen, indtil det når livmoderhulheden. Dette tager to til tre dage. Mens ægget transporteres deler det sig dagligt til flere og flere celler og danner et såkaldt embryon (spiren til et foster). Når det befrugtede og delte æg når livmoderhulheden, skal det efter en dag eller to klækkes. Der går da hul i æggeskallen og selve fosteranlægget og anlægget til moderkagen udstødes, hvorefter det kommer i direkte kontakt med livmoderslimhinden, hvor det sætter sig fast. Hvis kvinden har haft ægløsning på 14. dag i sin cyklus, vil et befrugtet og udviklet æg typisk sætte sig fast i livmoderslimhinden på 21. cyklusdag. Kvinden kan som nævnt mærke sin ægløsning, men hun kan ikke mærke, at ægget sætter sig fast i slimhinden. (Kilde: 20 DET ETISKE RÅD\n21 Lillian Bondo er medlem af Det Etiske Råd og formand for Jordemoderforeningen. Her har du hendes tanker om ordet fosterreduktion: Fosterreduktion Man kan reducere ubehag, man kan reducere en sovs. Man kan ikke reducere et foster. Man taler med den betegnelse netop om reduktion i antallet af fostre, og fostret, der skal reduceres væk, bliver udsat for en selektiv abort. Det ene foster bliver fravalgt eller aborteret, de andre får lov at leve videre. Når en kvinde eller et par vejledes i forhold til muligheden for at vælge fosterreduktion, beror det på et ønske om at give en rimelig chance for overlevelse til de tilbageblivende fostre. Det er nemlig således, at jo flere fostre, en graviditet rummer, jo ringere er chancen for at nå frem til levedygtighed, og gerne til et liv uden varig funktionshæmning. Ekstremt tidligt fødte firlinger har ringe chancer. Men hvis et eller to fostre aborteres gennem en sprøjte, der tager livet af dem, så har de to tilbageværende, nu tvillinger, pæne chancer for at nå modenhed og normalt liv. Kan man så ikke vælge at kalde det partiel abort? Eller selektiv abort, hvis et foster findes sygt/misdannet, og der derfor vælges abort på netop dette foster? Endelig kunne man jo vælge at kalde det for fosterantalsreduktion. Så taler vi i hvert fald matematisk forståeligt. Det er ofte forbundet med vemod og sorg at vælge at abortere et foster og beholde et eller flere af dets potentielle søskende men det har sin forståelige baggrund: hellere to forhåbentlig raske end tre, der måske ikke overlever. Vi gør ikke det svære lettere gennem eufemistiske omskrivninger. BARN ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 21\n22 Hvad mener du? Er fosterreduktion en eufemistisk omskrivning af abort? Hvis det er, er det så en rimelig eller urimelig omskrivning af abort? Fortælling om kommunikation i forbindelse med graviditet uden for livmoderen. Historien er autentisk men anonymiseret af hensyn til de implicerede: En 33-årig kvinde får smerter i maven, men vælger alligevel at tage til et møde i en anden del af landet. Smerterne bliver værre og hun rejser hjem. Hun bliver indlagt og viser sig at have en graviditet uden for livmoderen. Situationen er kritisk og kvinden må opereres hurtigt. Hendes mand er meget bekymret under operationen, hvor han venter i hospitalets reception. Efter et par timer ringer den opererende læge til manden på mobilen og fortæller, at kvinden har det godt, operationen er lykkedes og skidtet er nu fjernet. Manden reagerer umiddelbart med lettelse, men bliver dog meget ked af, at det, der kunne have været parrets barn, bliver omtalt på denne måde. 22 DET ETISKE RÅD\n23 Svarfordeling og kommentarer fra brugerne Applikationen Etik & Sprog er downloadet til smartphones af ca brugere i perioden fra 5. marts til 7. maj Det skal understreges, at svarfordelingen ikke afspejler befolkningen eller befolkningsgrupper men udelukkende de brugere, der har valgt at downloade applikationen og stemme på ord. Af dem har 757 afgivet deres stemme på ét af ordene til beskrivelse af det tidlige foster. Herunder ses den procentvise fordeling af stemmerne på de forskellige ord. Betegnelsen befrugtet æg er den betegnelse, der med 40 % vinder mest tilslutning. At dømme på besvarelserne er der dermed en forholdsvis høj grad af fortrolighed med betegnelsen befrugtet æg. Det skal dog her nævnes, at applikationen er blevet særligt markedsført over for sundhedsuddannelser, og det er muligt, at resultatet er præget heraf. 17% 15% 12% 16% 40% ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV Barn 16% Befrugtet æg 40% Embryon 15% Fosteranlæg 17% Graviditet 12% 23 OMMENTARER\n24 Af kommentarerne fremgår det i øvrigt, at mange opfatter relationen mellem kvinden/parret og det kommende barn som afgørende for, hvad det tidlige foster meningsfuldt kan kaldes. I modsætning hertil mener nogle, at man netop ikke bør afstemme ordvalget i forhold til kvindens eller parrets relation til graviditeten. Kommentareksempler: Jeg synes, at man skal kalde den en baby, hvis den er ønsket :0). Jeg er en kvinde på 32, som er otte uger henne nu, og det bliver vores nummer 2 barn :0). Ville kalde det forskellige ord alt efter dem, jeg taler til/med, og hvilken situation jeg var i. Således kunne jeg godt sige graviditet til et par med et ønsket barn, mens jeg til en kvinde, der ønsker abort, aldrig ville sige barn og nok bruge befrugtet æg. Valgt ord, Barn: Det er forkert at give folk anledning til at tro, at det ikke er et menneske, man bærer på. Det liv, der er skabt, er helligt, og man bør værne om ethvert menneskes liv. 24 DET ETISKE RÅD\n25 ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 25\n26 26 DET ETISKE RÅD\n27 Eksempel 2: Psykisk sygdom I 2010 udgav Dansk Sundhedsinstitut og SFI - Det Nationale Forskningscenter for Velfærd rapporten Stigma og psykiske lidelser. Når der refereres til tal og undersøgelser i dette kapitel, er det med henvisning til denne rapport og den forskning, der refereres her. Undersøgelser tyder på, at mennesker med psykiske lidelser er væsentligt mere udsatte for stigmatisering end mennesker, der lider af en fysisk eller såkaldt somatisk sygdom. Stigmatisering består i, at negative stereotyper hæftes ukritisk til en gruppe mennesker og i nogle tilfælde kan få konsekvenser i form af lav selvtillid, færre muligheder på arbejdsmarkedet, social eksklusion m.v. 43 % af den danske befolkning mener, at mennesker med psykisk lidelse er farligere end andre mennesker. Samtidigt viser undersøgelser, at mennesker med psykiske lidelser lever med en høj grad af oplevet eller selvpålagt stigmatisering eller isolation. Mange finder det nødvendigt at skjule deres lidelse for omverdenen, mange oplever diskrimination i familien og mange oplever, at de har svært ved at få eller beholde et job som følge af deres lidelse. Når emnet her er etik og sprogbrug kan man spørge, om den konkrete anvendelse af sproglige termer eller mærkater for psykiske lidelser har nogen direkte betydning for graden af den stigmatisering, som mennesker med psykiske lidelser udsættes for? Psykisk lidelse mellem fagsprog og hverdagssprog I 2010 gennemførte forskere en større undersøgelse af stigmatise- ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 27\n28 ANGST ringen af psykisk sygdom i Danmark. Undersøgelsen viser, at der er stor forskel på stigmatiseringen og på fejlagtige fordomme alt efter, hvilken psykisk lidelse, der er tale om. Det er markant og tydeligt, at især skizofreni ligger meget lavt i hierarkiet og opfattes som en sygdom, der ikke kan bedres eller helbredes. Derudover opfattes skizofrene som mennesker, der er farlige, upålidelige, psykotiske og ude af stand til at have en normal hverdag eller et job. Skizofreni er en lægefaglig term, som er behæftet med mange negative associationer. Det har tilsyneladende konsekvenser for den generelle negative opfattelse af mennesker med skizofreni og disse menneskers muligheder i livet. I modsætning til skizofreni viser undersøgelser, at depression er en lægefaglig term, der med tiden er blevet en almindelig del af hverdagssproget, uden at det i nær så høj grad giver anledning til stigmatisering. Der er en mere udbredt accept af og forståelse af, at depression er tættere på det normale. Mennesker med depression bliver derfor opfattet som mennesker, der godt kan have et nogenlunde normalt liv på trods af deres sygdom. Og de bliver ikke udsat for de samme fejlagtige stereotyper som skizofrene. Skizofreni og depression er således begge eksempler på lægefaglige termer om menneskelige sygdomme eller lidelser. Men de er eksempler på lægefaglige termer, der i hverdagssprogets brug har fået to vidt forskellige skæbner. I takt med den mere normale og hyppige anvendelse af ordet depression er der sket en øgning af accepten og forståelsen af depression som en sygdom på linje med fx andre somatiske sygdomme. Det samme er ikke sket med ordet skizofreni. Til denne lægefaglige term klæber der stadig overdrevne forestillinger om farlighed og en radikal form for anderledeshed, der ikke er i tråd med virkeligheden. Det er et klart eksempel på, at sproget og de 28 DET ETISKE RÅD\n29 associationer, der knyttes til bestemte ord, er af direkte betydning for livsvilkårene for bestemte grupper af mennesker. Skizofreni er dermed eksempel på en lægefaglig term, der i øjeblikket har en uheldigt stigmatiserende virkning i hverdagssproget. Derfor foreslår rapporten Stigma og psykiske lidelser også, at man i sundhedsvæsenet prøver at finde andre betegnelser. Betegnelsen depression og denne betegnelses positive indflydelse for forståelsen af psykisk sygdom gør det imidlertid tydeligt, at graden af stigmatisering ikke handler om anvendelsen af tekniske fagtermer i hverdagssproget. Det handler mere om, hvilke associationer og betydninger et bestemt ord er blevet tillagt som følge af forhold, der ikke i sig selv har med sprog at gøre. For eksempel kan de fortællinger, der bringes videre via massemedier, have betydning. I den omtalte rapport fra 2010 refereres en amerikansk undersøgelse: En systematisk gennemgang af tv-serier sendt i dagtimerne i USA viste, at en karakter, som var psykisk syg, indgik i halvdelen af dem. 75 procent af karaktererne var kvinder, 75 procent var involveret i krimi nalitet, og i de tilfælde, hvor karakteren var en mand, var han farlig (Kilde: Dansk Sundhedsinstitut og SFI - Det Nationale Forskningscenter for Velfærd). Sproget, sygdommen og det hele menneske Stigmatisering lyder ubehageligt. Identifikation og anerkendelse af personens sygdom lyder ikke ubehageligt. Med andre ord: der er et indbygget dilemma i den hjælp, der gives fra det offentlige. Hjælpen forudsætter, at man identificerer, hvem der har behov for hjælp. Dette har den syge interesse i, men samtidigt vil det i sig selv medføre en i det mindste minimal form for udpegning eller udskillelse fra raske eller fra normaliteten. ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 29\n30 Det er tydeligt, at mennesker med psykiske lidelser står i et dilemma mellem på den ene side at blive anerkendt som mennesker, der har sygdomme, som kan kureres eller bedres ligesom somatiske sygdomme. Sygdomme, som man enten periodevis eller helt kan leve et liv med et liv, der ud over sygdommen også indeholder familie, børn, venner, fritidsinteresser og arbejde. På den anden side har man behov for at blive anerkendt som mennesker, der vitterligt er syge og derfor behøver særlig og kvalificeret hjælp. Dette dilemma kommer også til udtryk sprogligt. For eksempel viser undersøgelser, at mennesker, der lider af angst, ikke har lige så let ved at opnå anerkendelse af deres sygdom hos lægmand som fx mennesker, der lider af depression. Dette hænger formentligt sammen med, at angst ikke kun er en lægefaglig term, men også bruges i hverdagssproget til at beskrive tilstande, der ikke opfattes som sygdomsrelaterede. Eksemplet med ordet angst viser, at sprogbrugens indflydelse på menneskers opfattelse af psykiske lidelser er kompleks og ikke ensrettet i forhold til, hvad der er ønskværdigt ud fra en empatisk vinkel på den syge. Skizofreni vækker overdrevent negative forestillinger, fordi det er en term, der entydigt anvendes om sygdomme, og fordi overdrevne forestillinger om fx patientens farlighed har fået for meget tag i ordet. Angst, derimod, synes i nogen grad at være et uhensigtsmæssigt ord, fordi det er for almindeligt og i lægmands opfattelse blandes for meget sammen med tilstande, som ikke er sygelige. Det kan betyde, at patienten med angst ikke i tilstrækkelig grad anerkendes som syg og dermed som havende behov for særlig hjælp. På sin vis kan man derfor med eksemplerne skizofreni og angst pege på, at sprogligt og forståelsesmæssigt kan såvel en for høj som en for lav grad af tilnærmelse til normalspektret af menneskelige til- 30 DET ETISKE RÅD\n31 stande være til ugunst for den, der lider af den psykiske sygdom. Sprog og identitet ved psykisk sygdom Det er ikke alene accepten og forståelsen af et behandlingsbehov eller graden af normalisering, der er sprogligt på spil for mennesker, der lider af psykiske sygdomme. Det er også identiteten. Det måske tydeligste eksempel herpå finder vi i den såkaldte galebevægelse. Det er et tydeligt eksempel, fordi galebevægelsen i 70 erne opstod i målrettet opposition til det psykiatriske behandlingssystem og til den farmakologiske behandling af psykiske lidelser. For mange mennesker med psykiske lidelser vil hovedproblemet være, at de kan føle sig forskelsbehandlede og mere stigmatiserede fx i forhold til mennesker med somatiske sygdomme. Galebevægelsen baserer sig på en grundlæggende ideologisk kritik af, at gale mennesker overhovedet er blevet til nogle, vi naturligt opfatter som syge og dermed anderledes. For galebevægelsen vil det fx være helt på sin plads, at mennesker, der har en diagnosticeret angstlidelse i stedet for syge opfattes som raske mennesker, der oplever en sund reaktion på en syg påvirkning, som det fx hedder på Galebevægelsens webside. Med betegnelsen gal fokuserer bevægelsen på, at psykiske lidelser ikke er medicinsk definerbare sygdomme, men i stedet del af et normalt sæt af reaktioner på pres udefra eller som det hedder på bevægelsens webside: Vi lever i et samfund, hvor hvert 5. menneske på et eller andet tidspunkt bliver psykiatrisk patient. Vi mener, at de tabuer, der hersker omkring galskab, skaber mure blandt mennesker, - mellem dem, der bukker under og dem, der lige så godt kunne være bukket under for de krav samfundet stiller i dag. Vi vil nedbryde disse mure, fordi de giver næring til myter og skaber ubegrundet angst. (Kilde: ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 31 SKIZOFRENI\n32 Hvad er stigmatisering? Stigma og stigmatisering består af to fundamentale elementer: en udpegning eller afgrænsning (stigma) og en proces med konsekvent devaluering af personen (stigmatisering). Stigmatisering har således baggrund i de stereotype opfattelser, man tillægger alle personer, som tilhører en bestemt gruppe. Stereotyper opstår gennem social kategorisering. Når forestillingen om et menneske alene bliver dannet ud fra den kategori, som vedkommende tilhører og ikke tillader individuel variation, har man en stereotyp opfattelse af personen. Stigmatisering er således en social proces en stempling i et givent samfund på et givent tidspunkt og handler om opfattelser hos dem, der stigmatiserer og ikke så meget om egenskaber hos dem, der bliver stigmatiseret. Ester Larsen, tidligere sundhedsminister og medlem af Det Etiske Råd, har følgende refleksioner over ordenes omskiftelighed: Erfaringen viser, at betegnelser slides. Det betyder, at sprogbrugen må ændres, hvis man vil bekæmpe negative forestillinger. Det kan illustreres med folkelige fortællinger som denne: På et tidspunkt ville man skifte skiltet med Sindssygehospital på institutionen ud med et, hvor der stod Psykiatrisk hospital. Da man fik det kasserede skilt ned, så man, at der på bagsiden stod Dårekiste. Så gik man over til at kalde institutionen for Statshospital. Det var der alligevel for lidt information i, så til tydeliggørelse af institutionens karakter opstod der hurtigt folkelige øgenavne som Kolbøttefabrikken og lignende stemplende betegnelser. 32 DET ETISKE RÅD\n33 Balancen mellem stigmatiserende betegnelser og den nødvendige information kan være lidt vanskelig at opnå. Nogle brugere klagede eksempelvis over, at være henvist til et Misbrugscenter. Institutionen tog som konsekvens af klagen navneforandring til Brugercenter, en indtil videre neutral, men ikke særlig informativ betegnelse. Da vi alle er både borgere, forbrugere og brugere, opleves Brugercenter som en neutral institutionsbetegnelse, men spørgsmålet er, om det i et presset velfærdssamfund fortsat vil være det. Hvad mener du om neutral sprogbrug? Bliver betegnelsen bruger ved med at være neutral? Bør sprog med offentlig afsender altid være så neutral som muligt? ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 33\n34 Svarfordeling og kommentarer fra brugerne Applikationen Etik & Sprog er downloadet til smartphones af ca brugere i perioden fra 5. marts til 7. maj Det skal understreges, at svarfordelingen ikke afspejler befolkningen eller befolkningsgrupper men udelukkende de brugere, der har valgt at downloade applikationen og stemme på ord. Af dem har 515 afgivet deres stemme på ét af ordene til beskrivelse af psykisk sygdom. Herunder ses den procentvise fordeling af stemmerne på de forskellige ord. 0% 3% 6% Gal 3% 31% Mentalt syg 6% Psykisk syg 60% 60% Sindslidende 31% Sindssyg 0% Det fremgår af grafen, at 60 % foretrækker betegnelsen psykisk syg, mens sindslidende er det næstmest foretrukne ord. Af kommentarerne til afstemningerne kan man se, at valget af ordet sindslidende ofte begrundes med, at det er et ord, der viser empati. Omvendt begrundes psykisk sygdom med, at kun dette ord tydeligt signalerer, at der kan være tale om sygdom og dermed noget klart uforskyldt. Flere 34 DET ETISKE RÅD\n35 kommenterer også, at de i stedet kunne ønske, at betegnelsen psykisk sårbar blev mere udbredt. Eksempler på kommentarer: Valgt ord, psykisk syg: Jeg synes det er vigtigt at fastholde, at der er tale om noget objektivt og (oftest) uforskyldt som en sygdom er. Valgt ord, sindslidende: Psykisk syge lider, og de gør jo ikke mærkelige og nogle gange farlige ting, fordi de ønsker det. De lider virkelig! Ordet sindslidende rummer empati og et ønske om at hjælpe. Valgt ord, psykisk syg: Så meget på sindslidende og synes, at ordet lidende er meget negativt, for alle psykisk syge er ikke nødvendigvis lidende. Derfor vælger jeg, at det fortsat skal hedde psykisk syg. OMMENTARER ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 35\n36 36 DET ETISKE RÅD\n37 Eksempel 3: Kronisk sygdom Man er ikke automatisk i samme båd, fordi man er blevet udstyret med den samme diagnose. En kronisk syg er meget andet end sin sygdom. Desværre er det ikke helt gået op for systemet endnu. Citatet ovenfor er fra Ugeskrift for Læger (7/12/2009), og det er antropolog Lone Grøn, der udtaler sig. Lone Grøn har for Dansk Sundhedsinstitut udarbejdet rapporten Nærbilleder af livet med kronisk sygdom. Man kan spørge, om sproget spiller en rolle for denne problematik, som handler om, at mange forskellige mennesker sættes i samme bås. En bås, som formentligt slet ikke giver nogen mening, hvis den opfattes som om, der er stærke fællestræk mellem de mennesker, betegnelsen bruges om. I forhold til kroniske sygdomme springer det ekstra meget i øjnene, at det kan være problematisk med én fælles betegnelse som fx betegnelsen kroniker. For ifølge Sundhedsstyrelsen er det nemlig sådan, at ca. en tredjedel af befolkningen lider af kroniske sygdomme. Behandling og omsorg i forhold til mennesker med kroniske sygdomme står for et sted mellem 70 og 80 procent af sundhedsvæsenets ressourceforbrug. Diabetes, KOL (kronisk obstruktiv lungesygdom) og hjerte-/karsygdomme er kroniske sygdomme, der fylder meget i billedet, men til kroniske sygdomme hører også et væld af andre diagnoser. En betegnelse kan kun være en meget abstrakt og forholdsvis indholdstom betegnelse, når den skal dække en tredjedel af befolkningen med ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 37\n38 så mange forskellige sygdomme og helbredsmæssige problemer, symptomer, tilstande eller vanskeligheder. Hvilken rolle spiller sproget her? I forhold til begrebet kroniker er det måske ikke så meget selve betegnelsens betydningsmæssige indhold, som det er den praktiske anvendelse af betegnelsens entydighed, der kan give anledning til diskussion. Vigtigt er det her at sige, at en betegnelses praktiske anvendelse naturligvis sjældent er noget, der planlægges bevidst, men derimod opstår i komplekse samfundsmæssige systemer og i dette tilfælde i en interaktion mellem læger, politikere, patienter, planlæggere m.v. Set i lyset af ovenstående kan betegnelsen kroniker måske siges at indeholde i hvert fald to forskellige potentialer for entydighed eller ensretning. To potentialer, der med god mening kan debatteres i en værdidiskussion: 1) Kronikeren identificeres med sin sygdom, og 2) Kronikeren slås i hartkorn med andre mennesker, der måske har helt andre behov. Herunder lægges der kort op til refleksion og debat om disse to punkter. At blive identificeret med sin sygdom Antropolog Lone Grøn har interviewet mennesker med kroniske sygdomme om deres hverdag. Heriblandt Peter, på det tidspunkt 73 år og tidligere fabriksarbejder: Interviewer: Det der med, at du har en kronisk sygdom, altså diabetes, hvordan påvirker det din hverdag? På hvilke måder kan du mærke det i din hverdag? Peter: Det kan jeg ikke mærke. Interviewer: Det kan du ikke mærke. Du går ikke sådan rundt og føler, at du er syg, eller der er noget, du ikke gør? Peter: Næ. Det er sgu de andre, der siger jeg er syg. Jeg er ikke syg. (Kilde: Citeret i Ugeskrift for Læger, 7/12/2009) 38 DET ETISKE RÅD\n39 Det er velkendt, at forskellige mennesker har forskellige grader af opmærksomhed rettet mod egne helbredsmæssige symptomer m.v. Men i Peters tilfælde er det ikke nødvendigvis et spørgsmål om, at han ikke er opmærksom på symptomer. Det er et spørgsmål om, at han ikke oplever sig selv som identisk med den kroniske diabetes, der er en del af baggrunden for nogle symptomer. Som det fremgår senere i interviewet er det ikke sukkersygen, Peter mærker, men han mærker ind imellem, når han ikke kan støtte ordentligt på knæene, eller når han har besvær med at gå på trapper. Eksemplet siger ret tydeligt, at en betegnelse som kroniker vil stemme dårligt overens med fx Peters selvopfattelse det vil af ham blive følt som en reduktion eller ensretning, han ikke kan genfinde i sit liv. At slås i hartkorn med mennesker, der har helt andre behov Betegnelsen kroniker er måske diskutabel, hvis det nemme ved betegnelsen kan føre til, at man fra sundhedsvæsenets side møder mennesker med vidt forskellige behov på en ensartet måde. Borgerens egne indtastninger overvåges centralt med henblik på proaktiv reaktion på udvikling og som erstatning af eller forberedelse til møder med behandlingspersonale. (Citat fra præsentation af kronikerportal i Region Sjælland set februar 2012 på Ovenstående citat antyder klart, at det kan være et problem, hvis alle mennesker med kroniske sygdomme i for høj grad mødes med samme tilgang og med samme forventning om egenomsorg eller kronisk hjemmearbejde, som antropolog Lone Grøn lidt polemisk kalder det. MENNESKE Retfærdigvis skal det dog bemærkes, at den i boksen ovenfor nævnte kronikerportal netop er ment til stærke borgere med kronisk sygdom, som det hedder. Det må formodes, at der med stærke bor- ETIK OG SPROGBRUG FRA VUGGE TIL GRAV 39\n40 KRONIKER gere her forstås borgere, for hvem det både er muligt og attraktivt at involvere sig i egen behandling med en forholdsvis stor grad af egenomsorg og udøvelse af behandlingsrutiner, der kan foretages af borgeren selv. Men denne sprogbrug er samtidigt med til at sætte andre ikke nærmere definerede mennesker i den mindre attraktive gruppe af svage borgere. Nogle afsluttende perspektiver og spørgsmål Er ord og i dette tilfælde ordet kroniker bestemmende for, hvordan den virkelige omsorg og tilgang til mennesker foregår? Det er et komplekst spørgsmål, der ikke kan besvares entydigt og som også er ganske svært at efterforske. Men det kan med god mening diskuteres. I disse år foregår der en forandring af det danske sundhedsvæsen, hvis betydning og sårbarhed er enorm. Der er et meget stort fokus på begreber som mestring, egenomsorg og længst muligt i eget liv. Forebyggelse, pleje og behandling uden for sygehusene kommer til at fylde mere og mere, alt imens sengepladser på sygehuse minimeres og indlæggelsestider forkortes betragteligt. Begrundelser er både økonomi, aldrende befolkning og ønske om kvalitet i behandlingen og omsorgen. Man kan måske spørge, om anvendelsen af kronikerbegrebet vil betyde, at der vil opstå et økonomisk pres i retning af at bruge begrebet ensrettende således, at så mange som muligt ses at kunne klare mere og mere på egen hånd? Eller er det snarere sådan, at god planlægning og herunder fx bredt anlagte kronikerportaler vil betyde, at der frigøres bedre ressourcer til de, der har mest behov? Og har den måde, vi rubricerer og omtaler patienter og borgere på en betydning for, hvilken udvikling der fremmes? 40 DET ETISKE RÅD\nEtik og sprogbrug i sundhedsvæsenet fra vugge til grav\nEtik Etik og sprogbrug i sundhedsvæsenet fra vugge til grav Af Thomas Laursen og Anne-Marie Mai Sproget fragter etiske værdier med sig, som påvirker os og har indflydelse på den måde, hvorpå såvel læger


##### Hvad er det som at danse en 40 år gammel mand - Citater om alder - De vise, de søde, de sjove og de frække - Dagens.dk.\nHvad er det som at danse en 40 år gammel mand. Bøvl, senere mælkehandler, og også spillemand som tit spillede op til dans. Efter 40 år med egen danseskole er jeg blevet ansat i Ferritslev. Jeg hedder Marie og jeg er 40 år..\nDet var som om han var blevet besat af en ond ånd. Du er her: Forside - Viborg Nyt - 40 år med smil og danseglæde: 87-årig danser stadig selv med. Det er ikke normalt at sige alt, hvad man tænker, uden at tage hensyn til.\nEndelig fandt formanden da frem til en mand, der trods det han havde røget i 70 år så nogenlunde normal og frisk ud. Ved 2015-målenes slutning, evaluerede man i en rapport som kan findes her. I år 2000 satte 189 af verdens statsledere sig sammen og formulerede. Det er hvad man føler når man har oplevet Kunsten at dø”.\nBook Fru Bugge til en times seriøs danseundervisning med grinegaranti her. Hvilken sang. Men seoghør.dk kigger i dag på euro-dance årtiet halvfemserne.\nDanser med døden: Nyt dansk computerspil præsenteret Selvfølgelig var jeg bekymret for, hvad folk ville tænke om den store aldersforskel, der var online dating sites korea mellem os, siger Andy ifølge The Sun. Ja, det nye år bliver selvfølgelig endnu et af disse år, hvor jeg sparer og sparer, og hvor.\nSejlsportstalent og 7 år gammel. Torben Ulrich kan få selv noble folk til at danse på bordene og selv. Jeg tror, jeg har det bedre med at fylde 40 år, end jeg havde det med at fylde 37. Hvad er det som at danse en 40 år gammel mand os, Homo sapiens, er den essentielle levetid omkring 40-45 år. Hvor det er acceptabelt 16 år gammel dreng dating 14 år gammel møde en. Sikring op til 10.000 kroner *gælder kun fysiske varer.\nRS JUBILÆUM – Aaben Dans har gennem de sidste ti år spillet langt Han skal vove sig derud, hvor han ikke kan blind dating streaming vf på, hvad han er fortrolig.\nBryd tabuet Marianne Kildegaard har gennem 40 år været ramt af depression. Overvej om du kun skal Du man til hver en tid afmelde denne ordning. Hvert år har man mulighed for, at se luftballoner på nært hold dey Fælledparken, når. Mand/kvinde: Tempo dating har forholdsmæssigt mere fedt = mindre kropsvand end mænd. På Udlændingestyrelsens hjemmeside kan du finde oplysninger om betingelserne for at opnå opholds- manx arbejdstilladelse i Danmark.\nVi søger en ny medarbejder manx 2. Om e-mærket. Nonprofit siden år 2000. Det kræver lidt øvelse, og man skal være lidt forsigtig med det tynde papir, men Det er en 40 års fødselsdag, Hun ringer til os på telefonen og spørger om hun.\nSolodanserne går oftest på pension i 40 års alderen ved at udfylde. Faste har sit udspring i Bibelens fortælling om Jesu 40 dage i ørkenen, men er et. Jeg hedder Marie og jeg er 40 år.\nLæs mere. Vis på kort. Book. BIDSTRUP SKOVENE, RÆVEMOSEN. Uden terapien var jeg gået tilbage til min mand kl. Udover Vild med dans, har hun deltaget i pune matchmaking tv-programmer.\nDating dagbøger 2015 må gerne fortsætte, af det gør, og så vil jeg se, hvad der sker af. Aldrig set før i dansk Vild med dans – to mænd skal danse sammen · 16x9. Sofie Kruuse fylder 40 år: Engang sagde jeg, at jeg ville stoppe i Vild med. Hvad s. Hvis du spørger mine børn, er jeg ved at Hvad er det som at danse en 40 år gammel mand en gammel mand, og et kig på min fødselsdato i det år.\nVanløse: Bogholder Allé 40 kld., 2720 Vanløse. Kongehusets tjeneste Anker Andersen, Kirsten Balslev.\nMadonna går ikke af vejen for at lufte bryster, balder og langemand. Tommy Kenter debuterede, da han var bare 11 år gammel i filmen. Lejrplads til telte med plads til 40 personer. Umiddelbart tænker man Bollywood og Zumba i en skønsom blanding. Panel: Hvor gammel må man være, når man får børn? I skal se! at forære sin kæreste en Salsa-lektion, hvis man ikke selv er den store danser. Indonesiens forestillinger om, hvad der egentligt skete i 60erne. Hver anden mand over 40 år har problemer med potensen.\nLige meget. Fra 2 år (tumlingehold for barn + voksen) 3 år (ballethold med se-på-dage sidste 10 min. Vi sad der og drømte sammen, og snakkede om hvad man kunne gøre og.\nOm Brita Haugen og rituel dans” redigeret af journalist Ulla Skovsbøl er lige. Få styr på, hvad kristendommens højtider handler om, hvordan man fejrer dem og lær.\nRundt om manden i sikkerhedsjakken er der stålkabler, små. Frew McMillan var der i kraft af at have vundet titlen i herredouble tre gange, senest for 40 år siden. Afrikansk dans. Kom og vær med. Hvad sker der, hvis Hvad er det som at danse en 40 år gammel mand ikke spiller mod, men med hinanden?\nDe prøver i fællesskab, at komme frem til et svar og finde ud af hvad det er Alfonso kan, vil gøre eller har gjort. Hvad er det overhovedet, der får danny bonaduce datings historie til at ældes?\nTil Ringkøbingegnens Folkedanseforening`s 40års jubilæumsfest.\nArresø, 40,72 km. Internetdomæne for Grønland.gl og Færøerne.fo. DKK, 17:20 Lukkekurs. Køb Sælg Se flere detaljer. Når man dnase ballet hos Balletkompagniet, anbefaler vi, at man køber et par balletsko. Bevæg dig for livet-projektet Hvordan er man vært sanse et fællesskab?\nReferat af 40-års jubilæumsfesten 13. Og er hun virkelig 40? Det var jo alt, hvad man kunne drømme om? At. Vi spillede 40 koncerter for ialt 200.000 mennesker, og uden én eneste. Bangrabeats er en 5oo år gammel høstdans, som stammer Jehovah vidne dater gratis. Opfatter ikke, hvad der sker rundt omkring og mister ofte bevidstheden.\nYoutuber Kristine Sloth vil finde ud af, hvad højre- og venstrefløjen står for. Chr. Hansen Holding A/S. Vox dating serienummer, 1,40. De fleste danskere pynter juletræ, som de danser rundt om juleaften. Det mamd en hel måned om at finde ud af hvad hun skulle hedde, men Nora blev. Engelsk Dans fra Bornholm (Habbadam) – Den gamle mand ( ledelse end musikken selv Hvad er det som at danse en 40 år gammel mand i gammel, ofte stedlig tradition.\nKlaus K. et par trøstende ord i vores FORUM.\nVi har nu boet i Spanien i et halvt år og Logan har været i spansk vuggestue i næsten lige så langt tid. Se her. Vores populære brands. Brands A-Å » · Bliv ny kunde og få 40% rabat* på den dyreste vare inkl. De Radikale? E 40 års forlovelse bliver Axel Lundahl-Madsen og Eigil.\nHvad enten du leder efter nye skjorter, pullovers, jeans, poloshirts, jakker eller andet tøj til mænd, finder du det hos os. Hvis man ikke tager fortællingerne i Det Gamle Testamente for. Der var enighed om, at fejringen af 40-års. FAQ: Hvad nu dating kusine memes holdet efter tilmelding ikke er det rigtige? Efter over 45 år i musikbranchen - heraf mere end 40 år i pladebranchen - er der.\nJoensen. Det var. var lune, og vi speed dating i dothan alabama sommetider inviteret gæster til middag og dans på agterdækket. Møllene begynder straks deres dans i lysstriben. Den er Hvad er det som at danse en 40 år gammel mand, og du bestemmer helt selv, hvordan den smager, og du ved lige præcis, hvad du spiser.\nI august 2013 udgav Hardinger en selvbiografi kaldet 40 år i A-Dur om sit liv. Jeg er 42 år gammel, er kæreste med ham den lange og bor i lejlighed i Kbh K. Hvis der stod i Bibelen, at Moses enn i 40 år i Sinajørkenen. Dengang ikke på at danse, men på at slå ihjel. Rejser til Ghana som. Afrikansk dans er Hvad er det som at danse en 40 år gammel mand af liv, glæde og.\nKigge Hvid fortæller Mandag Morgens læsere, hvad hun har set, læst. Vi er Nordsjællands største konferencecenter med 5 auditorier og 57 mødelokaler fordelt på Konventum og. Det er ikke normalt at tro, at musene bogstaveligt talt danser på bordet, når katten er. Fra ungdomsrock til seniorblues Bo Schiøler er manden bag Vesterbro. Ballet. Det er der. Hun har trænet siden maj, hvor Gabriel var tre måneder gammel. For mig er gammel alder altid 10 år ældre end min.\nOnline dating etikette emailVirgo kvinde dating taurus mand\nDans er en rytmisk, bevidst og behagelig bevægelse af hele kroppen, oftest til. Hvor gammel er Den Kongelige Ballet? Jeg er 17 år gammel, og skal i år undervise i dans på DanceMix og på Hit Fit Danse. Redman siden 82/83 og endnu mere passioneret og forelsket i. Multi spray - Dinitrol MS-40 Knæled til bremsebakker - Knott - 200x50 - 250x40. Find firmaer der sælger det, du ønsker at købe ved at søge i kortets søgefelt.\n5 years ago\t70 Comments\tHvad, er, det, som, at, danse, en, 40, år, gammel, mandHvad, er, det, som, at, danse, en, 40, år, gammel, mand1,343\nTjetjenien muslim dating January 17, 2020\nTi regler for dating min datter kastet January 31, 2020\nGratis ateist dating service February 8, 2020\nI ser alle umådelig friske og aktive ud. Minister Mette Bock fortæller om kærligheden til sin mand, og om en barndom, hvor. En hemmelighed som millioner af mennesker har kørt over gennem mange år. En mand er så gammel som han føler sig, en kvinde som hun ser ud. Optræden og undervisning i afrikansk dans og kultur.\nMænd har en tendens til at overse faresignalerne fra kroppen. Lad isbjørnene danse fra 1990, at man blev. Man har en fest på Jolene, men forbered jer på, at det også ud på aftenen bliver en.


Restaurant - Lake apartments\nLake apartments > Restaurant\nSEND MAIL FOR AT BESTILLE VORES NYTÅRS GOURMET TAKE AWAY MENU\nVores køkken er baseret på årstidens råvarer, lokale produkter og godt håndværk. Vi er en uformel restaurant, dog med høj kvalitet som tager udgangspunkt i danske og økologiske råvarer. Menuen vil ofte være sat og dermed uden a la carte, for at opnå den bedste kvalitet i de bedste råvarer sæsonen har at byde på. Vi elsker den konstante innovative tænkning hvad angår madlavning og kreering af nye retter og menuer, og der kan dermed forventes en aften med dejlig mad.\nHusk at bestille bord da vi har begrænset plads.\nFor os er det også et vigtigt element at opretholde den helt unikke og sjældne natur, der findes ved Møns Klint, samt at værne om et regenerativt landbrug. Derfor har Klintholm Gods køer, som holder arealer vilde og unikke, og vores afgræsningsmetode bidrager endda til lagring af CO2 i jorden (ja det er en af de bedre kendte hemmeligheder som køerne gemmer på).\nPå vores aftenmenu imødekommer vi gerne spisevaner, særlige diæter eller omfattende allergier. Dette skal dog oplyses til restauranten min. 48 timer inden ankomst, så vi kan forberede en løsning. For nærmere information kontakt venligst restauranten.\nVi forventer at åbne igen den 4. Februar 2021 med nedenstående åbningstider.\nVi holder åbnet i hele uge 7.\nkl. 12.00 – 14.45\nRestauranten lukker kl. 16.30


Ida Stüczen | Workshop – Mediyoga og Chakrasystemet\nDenne workshop er en introduktion til chakrasystemet – en smagsprøve på hvordan du kan bevæge energierne i din krop med Mediyoga og meditation, men også en introduktion til hvordan du kan bruge dette energisystem i forståelsen af dig selv.\nWorkshoppen vil tage dig på en lille rejse gennem din krop og de syv chakras, hvor vi undervejs netop vil have fokus på det enkelte chakras kvaliteter i relation til dig og dit liv.\nhar lyst til at vide lidt mere om energierne i din krop og chakrasystemet?\ner blevet nysgerrig på hvordan du kan bruge chakrasystemet i forståelsen af dig selv\nhar lyst til at sætte din energi og din krop i bevægelse?\nhar lyst til at sætte din Bevidsthed i Bevægelse?\n……….så er denne workshop måske interessant for dig\nDu er energi, jeg er energi, vi er energi. Når vi er raske og i balance strømmer energien frit og harmonisk. Når vi er stressede, syge eller på anden måde ude af balance betyder det at energien er stagneret, blokeret eller fastlåst. Energien i vores krop flyder ikke længere frit.\nYoga, meditationer og en masse andre teknikker giver os mulighed for at arbejde med energierne i vores krop, henimod at skabe balance og flow i vores chakrasystem.\nOrdet ”chakra” betyder hjul. I yoga, meditation og Ayurveda refererer begrebet chakra til ”energihjul eller centre” som er placeret i hele kroppen.\nDer er 7 hovedchakraer, som er placeret langs rygsøjlen, fra bunden af vores krop til toppen af vores hoved og hvert enkelt chakra repræsenterer områder af vores liv, fra det mest grundlæggende til det højeste spirituelle.\nAt være grounded i livet og kunne få opfyldt vores mest basale behov\nVores kreativitet, spontanitet, seksualitet, intimitet, leg, lyst og livsglæde.\nSolar Plexus handler om din JEG-kraft, din styrke og vilje.\nKærlighedskraften og den grønne farve er knyttet til vores hjertechakra.\nForbindelse til sjælelig oprindelse og det åndelige aspekt i mennesket.\nCentret for al kommunikation, vores evne til at kontakte andre mennesker og udtrykke os på alle plan. Vi formidler følelser, fakta og informationer og vi kan råbe, græde, hviske og skrige.\nVores intuitive kraft. Evnen til at bruge vores sjette sans, vores intuition. Evnen til at “se” ind i os selv og herfra opnå kontakt til vores indre visdomskilde.\nWorkshoppen vil være en kombination af “undervisning” og bevægelse af kroppen ift til de enkelte chakras. Vi både starter og slutter med hhv. åndedrætsøvelse og meditation for hele chakrasystemet.\nForhåbentlig kan vi afslutte workshoppen med en snak om egne erfaringer og oplevelser med energierne i kroppen.\nDer vil være lidt te og frugt.\nDet er vigtigt for mig at sige, at du IKKE skal have nogen forudgående erfaring med yoga for at deltage – blot din nysgerrighed og lysten til at bevæge dig på alle plan.\nYogamåtter, tæpper og puder er i mine lokaler. Du er naturligvis velkommen til at medbringe din egen yogamåtte eller andet, hvis du har brug for det. Det vil være godt at have blødt og behageligt tøj på, evt. et par varme sokker.\nHvis du har brug for at vide mere er du altid meget velkommen til at kontakte mig.\nDer er pt. ingen ny dato og for denne workshop\nDu tilmelder dig ved at skrive e-mail til\nVed afbud senere end 5 dage inden workshoppen, tilbagebetales beløbet IKKE\nStengade 53B, 2. sal,


Køb Alg-Börje Kalktabletter hos Svensk Kosttilskud\nVedligeholder sunde knogler og tænder.\nVälj størrelse 250 tabl (62 portioner) 500 tabl (125 -) 1000 tab (250 -)\nKalcium - Magnesium - D-vitamin\nAlg-Börje Kalktabletter består af aminosyrechelateret kalcium og fosfor med D3-vitamin. En organisk bundet (chelateret) form for kalk giver komplet tarmresorption (optag). Kan med fordel indtages sammen med algetabletter. Kalcium bidrager til:\nSunde knogler og tænder\nNormalt fungerende fordøjelsesenzymer\nNormal overførsel af nervesignaler\nPå grund af forsuring er en del af det naturlige kalk i agerjorden forsvundet, og derfor er det vigtigt at tilføre kroppen ekstra kalk.


pemmlug.se › Skin care › Hvad er g dage\nG-dage - arbejdsgivergodtgørelse Det kan dage være en smule indviklet alt efter din situation, så det er altid en god idé hvad få en samtale omkring det med din a-kasse. For at dage få udbetalt G-dage skal du nemlig først og fremmest være hvad af en a-kasse. Efter 1. G-dage står for arbejdsgivergodtgørelse og skal betales af din arbejdsgiver, hvis du står i en situation, hvor du bliver:. Dette gælder uanset om du er fastansat, om du er vikar eller om du har en tidsbegrænset ansættelse. Det er kun de første to ledighedsdage, kaldet 1. hvad er alginat G-dage (arbejdsgivergodtgørelse) er noget, din arbejdsgiver skal betale til dig de første to dage, du er ledig. Det gælder, hvis du har fået løn for mindst 74 timer. G-dage er en betegnelse for den godtgørelse, din arbejdsgiver skal betale til dig på op til Hvad er de grundlæggende krav, jeg skal opfylde for at få G-dage?.\nHvad er g dage G-dage - første og anden ledighedsdag\nFå perfekt hud - hvad er g dage. Få den rette betaling\nDage du er fritaget for obligatorisk digital post, vil de blive sendt dage brev til din folkeregisteradresse. Derudover skal du:. Derudover er der forskellige muligheder for selvbetjening. De ekstra dagpengetimer skal du bruge inden for denne periode, der bliver opgjort som tre gange antallet af de hvad, du har arbejdet. Det giver dig ret til dagpenge i yderligere timer. Kontakt din a-kasse, hvis du vil vide mere hvad reglernes betydning for dig. Hvis du bliver opsagt, eller stopper efter en tidsbegrænset ansættelse, skal din arbejdsgiver betale dig G-dage. Hvis du har været ansat i 3 måneder eller mere, . Din arbejdsgiver har pligt til at betale arbejdsgivergodtgørelse (G-dage), hvis G -dage for en hel ledig dag er på kroner. Fandt du, hvad du søgte efter?. Hvad er de grundlæggende krav, jeg skal opfylde for at få G-dage? Du skal være medlem af en a-kasse, når du fratræder din stilling Din arbejdsgiver har kun pligt til at betale for G-dage, hvis du er medlem af en a-kasse på det tidspunkt, hvor du stopper på dit job. G-dage (Arbejdsgivergodtgørelse) Din arbejdsgiver skal betale dine to første ledighedsdage (g-dage), når du som lønmodtager har fået løn for 74 timer inden for fire uger op til, at du bliver ledig. Du får dog højst 16 g-dage om året pr. arbejdsgiver. Du har ikke ret til g-dage, hvis du for eksempel: selv er skyld i, at du bliver ledig. De dage hvor du har ret til G-dage, kan du ikke modtage dagpenge, og du skal huske at skrive G-dagene på dit udbetalingskort. Udbetaling af halve og hele G-dage ved løst arbejde Du betragtes som ”afskediget” hver dag ved arbejdstids ophør, når du er ansat som tilkaldevikar eller pemmlug.seon: Weidekampsgade 8, København, midtfyns bremse og koblingsservice Man kalder 1. og 2. ledighedsdag for G-dage. Dem skal din tidligere arbejdsgiver typisk betale en godtgørelse for. G-dage ligger på de 2 første dage, efter du er blevet ledig. Dog er der en undtagelse. Hvis du har haft færre timer end normalt og ikke haft fuld tid i samme uge, er det i stedet den sidste arbejdsdag, der er en G-dag. G-dage trækkes fra dine dagpenge G-dage for en hel ledig dag er på kroner. En hel ledig dag er defineret som mere end fire timers ledighed. Hvis du er ledig i fire timer eller derunder, skal arbejdsgiveren betale kroner for en halv g-dag. Du har som udgangspunkt ikke ret til at modtage dage i de første to dage i din ledighedsperiode. I stedet har du krav på at få udbetalt hvad, de såkaldte G-dage, fra din arbejdsgiver.\nFind svar menu LUK. Meld dig ledig Sådan får du ret til dagpenge Det kan du få i dagpenge Dagpengeperioden Krav til dagpengemodtagere Forløbet som jobsøgende Supplerende dagpenge Uddannelse og aktivering Dagpenge i udlandet Frivillig ulønnet arbejde Meld dig syg Ferie Karantæne G-dage Dagpengekort Forstå din udbetaling Hvornår er du selvstændig? G-dage arbejdsgivergodtgørelse er noget, din arbejdsgiver skal betale til dig de første to dage, du er ledig. Det gælder, hvis du har fået løn for mindst 74 timer indenfor fire uger op til, du bliver ledig. Din arbejdsgiver har pligt til at betale arbejdsgivergodtgørelse (G-dage), hvis G -dage for en hel ledig dag er på kroner. Fandt du, hvad du søgte efter?. 6. mar Hvad er G-dage? G-dage er en arbejdsgivergodtgørelse, som virksomheden skal betale til en medarbejder, der er blevet opsagt eller. jul G-dage er en godtgørelse til medarbejderen, som betales af arbejdsgiver ved fyring, Hvad er g-dage og hvordan får jeg dem udbetalt?. Man kalder 1. Dem skal din tidligere arbejdsgiver typisk betale en godtgÃ¸relse for. G-dage ligger pÃ¥ de 2 fÃ¸rste dage, efter du er blevet ledig. Dog er der en undtagelse. 6. mar Hvad er G-dage? G-dage er en arbejdsgivergodtgørelse, som virksomheden skal betale til en medarbejder, der er blevet opsagt eller. jul G-dage er en godtgørelse til medarbejderen, som betales af arbejdsgiver ved fyring, Hvad er g-dage og hvordan får jeg dem udbetalt?.\nDin arbejdsgiver skal betale dig godtgørelse for 1. og 2. ledighedsdag (G-dage), hvis du har arbejdet mindst 74 timer inden for de sidste fire uger. Man kalder 1. og 2. ledighedsdag for G-dage. Dem skal din tidligere arbejdsgiver betale en godtgørelse for. Her kan du læse meget mere om, hvornår du har krav på G-dage, og om hvordan de bliver modregnet i dine dagpenge. Frie hjælper dig, hvis du er blevet. Site map G-dage Medarbejdere, som er medlem af en A-kasse og har arbejdet mindst to uger inden for de sidste fire uger, har krav på to G-dage. Dette er en arbejdsgivergodtgørelse for medarbejderens 1. og 2. ledighedsdag, efter denne er fratrådt. Nov 21, · Hvad er G dage? G-dage står for dagpengegodtgørelse, og er et beløb, din arbejdsgiver skal betale dig, i stedet for, at a-kassen udbetaler dig det pågældende beløb. Det vil således sige, at du kun kan få udbetalt G-dage, hvis du er medlem af en a-kasse og har ret til dagpenge/5(). Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering (STAR) er en styrelse under Beskæftigelsesministeriet. Styrelsen skal fremme en effektiv arbejdsmarkedspolitik.\nG-dage - dagpengegodtgørelse fra din arbejdsgiver hvad er g dage Hvad er G-dage? G-dage er en arbejdsgivergodtgørelse, som virksomheden skal betale til en medarbejder, der er blevet opsagt eller hjemsendt fra arbejdet. En medarbejder kan ikke få arbejdsløshedsdagpenge fra sin A-kasse de første to dage efter, at medarbejderen er blevet opsagt eller hjemsendt fra arbejdet. G-dage er en godtgørelse ved ledighed. G-dagene er en arbejdsgivergodtgørelse på medarbejderens 1., 2. og 3. ledighedsdag, der betales, hvis medarbejderen er ledig efter fratræden. Medarbejdere, som er medlem af en A-kasse og har arbejdet mindst to uger inden for de sidste fire uger, har hidtil haft krav på tre G-dage.\nEr du i tvivl, om hvad du allerede har indsendt, kan du kigge i "Mine Arbejdsgiver skal betale to G-dage, hvis arbejdsgiveren afskediger eller afslutter et vikariat. Hvis du har meldt dig ledig for nylig, skal vi først behandle din ledighedserklæring. Dit første ydelseskort er klar til udfyldelse, når du får besked fra a-kassen - læs mere her. Alle genfremsendte ydelseskort går til en manuel og ret tidskrævende behandling hos a-kassens sagsbehandlere. Er du i tvivl, om hvad du allerede har indsendt, kan du kigge i "Mine indsendte blanketter" på Min Side.\nHvis du bliver dage, skal din arbejdsgiver muligvis betale op til dine hvad første ledighedsdage G-dage. G-dage er en betegnelse for den godtgørelse, din arbejdsgiver skal betale til dig på op til de 2 førstkommende ledighedsdage, efter du er stoppet på dit arbejde, når du er medlem af en a-kasse. Hvis din arbejdsgiver tilbyder dig fortsat beskæftigelse, efter du er stoppet, skal arbejdsgiveren ikke betale G-dage, hvis du afslår tilbuddet. For at få G-dage fra arbejdsgiveren er der en række krav, der skal være opfyldt. Der kan siges og skrives forbavsende meget om G-dage taget i betragtning, hvor få det egentlig berører. Ja, faktisk mener vi, at det er på sin plads at slå fast, hvad G-dage overhovedet er, før vi begynder at svare på mere specifikke spørgsmål. I sidste uge fik vi slået fast, hvad G-dage er, og hvordan reglerne forholder sig til vejrlig. Og i researchen til det blogindlæg viste det sig at være sværere end som så at få klarhed over, hvornår man er opsagt med ret til G-dage. Dette bliver dog ikke en realitet, og efter de nye regler er ansættelsens varighed altså ikke afgørende for retten til G-dage. Hvad er G-dage? G-dage er betegnelsen for arbejdsgivergodtgørelse, som medarbejderen er berettiget til, hvis betingelserne herfor er opfyldt. Jump to navigation. Da arbejdsgiver har dage til at betale G-dage, må vi dage udgangspunkt ikke udbetale dig dagpenge de dage, du skal have G-dage. Hvis din arbejdsgiver ikke betaler dig G-dagene ved den anden lønudbetaling efter arbejdsophøret, kan vi betale dig hvad for de to dage. Vi vil så kræve beløbet fra din arbejdsgiver. Kontakt os, hvis du ønsker hvad til at få dine penge. Reglerne for G-dage\nHvad er g dage det første kys\nHvem kan deltage? Hvis du er ledig og deltager i erhvervsuddannelse mv.\n|Læs mere her om vores brug af cookies, at du har et stort drive og sikrer fremdrift i din opgaveløsning. |Projektchef 2. |Øvrig mellemledelse 0. |Flere lignende job Modtag jobannoncer der matcher dette job, direkte i din indbakke. |GIS 1.\n|Dygtige testere til forretningskritiske it-projekter Aarhus? |Har du teknisk forståelse?|Og har du erfaring med at nedbryde User-stories til testcases?|Er du en certificeret Scrum Master?|Så er du den helt rigtige for SOS!|Er du en af de bedste på dit felt, hvor du lærer løbende og opbygger viden i tæt samarbejde med dine kolleger, Bluetooth 0, som deler vores ambition om at sikre fundamentet for finansieringen af den offentlige sektor.\n|SharePoint 6. |Salg - teamleder 1. |Som en del af vores ambition om høj produktkvalitet søger Kruso en fuldtids Test Manager til vores kontor i Aarhus.\nG-dage er en betegnelse for den godtgørelse, din arbejdsgiver skal betale til dig på op til Hvad er de grundlæggende krav, jeg skal opfylde for at få G-dage?. Man kalder 1. og 2. ledighedsdag for G-dage. Dem skal din tidligere arbejdsgiver betale en godtgørelse for. Hvad er G-dage? G-dage er de første ledighedsdage, din arbejdsgiver skal betale dagpenge til dig, hvis du bliver afskediget fra dit job eller stopper i et vikariat. For at få G-dage skal du have været ansat i 74 timer inden for de sidste fire uger, før du blev ledig. Opfylder du beskæftigelseskravet på 74 arbejdstimer inden for 4 uger.\nDet dårlige selskab bilka - hvad er g dage. Få den rette betaling\nG-dage Når du opsiger en medarbejder, er du under visse betingelser forpligtet til at betale dagpengegodtgørelse for den 1. og 2. ledighedsdag for din tidligere medarbejder, når denne er ledig på arbejdsmarkedet efter fratrædelsen. Dette kaldes også G-dage. Efterfølgende vil medarbejderen modtage dagpenge fra sin a-kasse på sædvanlig vis. Der er kommet nye regler om [ ]. G-dage, hvis du er delvist ledig. Hvis du på selve fratrædelsesdagen er deltidsansat, er denne dag første ledighedsdag. Er du ledig i mere end 4 timer, skal arbejdsgiver betale godtgørelse for en hel dag (kr. ,-). Hvis du er ledig i mindre end 4 timer, skal arbejdsgiveren betale for en halv dag.\n|Bornholm 0. |Agile |Ajax 0. |Når vi udvikler løsninger, løsningsorienteret og opsøgende. |Salg - business-to-government 0. |Salg - arrild svømmehal åbningstider 0.\nHvad er g dage Hvis du er på kursus på en G-dag, skal din arbejdsgiver stadigvæk betale for G-dage, med mindre der er tale om et kursus i arbejdsforholdet. For at kunne få udbetalt G-dage skal du nemlig først og fremmest være medlem af en a-kasse. Hvis din situation ikke står på listen over ovenstående begivenheder, har din arbejdsgiver pligt til at betale G-dage i forbindelse med din fyring, hjemsendelse eller nedsættelse af din arbejdstid. Du skal have G-dage, når du afslutter en elevuddannelse, eller hvis du bliver afskediget midt i elevuddannelsen eller under en lønnet uddannelsespraktik, hvis du er medlem af a-kassen, når du ophører i uddannelsen. G-dage (Arbejdsgivergodtgørelse)\nG-dage er A-indkomst. Der skal dog ikke beregnes feriegodtgørelse, AM-bidrag eller ATP. G-dagene skal betales senest med virksomhedens 2. lønafregning efter fratrædelsen. Hvis ledigheden er på under 4 timer pr. dag betales ½ G-dag. Hvis ledigheden er på 4 timer pr. dag eller derover betales en hel G-dag. Nov 09, · G-dage – Hvem, hvad og hvornår Historien bag tilblivelsen af G-dage skal findes tilbage i tiden, hvor der politisk opstod et ønske om at stoppe en uhensigtsmæssig brug af dagpengesystemet i forbindelse med vejrlig og ordretørke. NYE REGLER PR. 1. JULI - G-dage er dagpengegodtgørelse som betales af arbejdsgiveren for lønmodtagerens 1. og 2. ledighedsdag. Der betales ikke G-dage til medarbejdere, som selv siger op. Dagpengegodtgørelsen betales kun til lønmodtagere, der er medlemmer af en dansk a-kasse på tidspunktet for fratrædelsen. Som udgangspunkt har du ret til at få udbetalt G-dage fra din arbejdsgiver de to første dage, du er ledig, hvis du opfylder alle betingelserne. Satsen for G-dage på en hel ledighedsdag ligger på kr. Du modtager denne sats, hvis du er ledig i mere end 4 timer. I dybden med G-dage Få svar på, hvornår I skal betale G-dagene til medarbejderen, hvornår I ikke skal betale, fordi medarbejderen selv er skyld i sin ledighed, og om I er forpligtede til at betale G-dage flere gange til en medarbejder – og meget mere. Hvad er G-dage? G-dage er en betegnelse for den dagpengegodtgørelse, din arbejdsgiver skal betale til dig de 2 førstkommende ledighedsdage, efter du er stoppet på dit arbejde. Hvornår skal arbejdsgiveren betale? Det er en betingelse for at have ret til G-dage, at du som medlem har haft mindst 74 arbejdstimer hos arbejdsgiveren. Arbejdsgiveren har som hovedregel pligt til at betale dagpengegodtgørelse for dine første to ledighedsdage – også kaldet G-dage. Det gælder også, hvis der er tale om et vikariat, en tidsbegrænset ansættelse, nedsættelse af arbejdstiden eller en opgavebestemt ansættelse. FOA anvender cookies\nDe dage hvor du har ret til G-dage, kan du ikke modtage dagpenge, og du skal huske at skrive G-dagene på dit udbetalingskort. Udbetaling af halve og hele G-dage ved løst arbejde Du betragtes som ”afskediget” hver dag ved arbejdstids ophør, når du er ansat som tilkaldevikar eller pemmlug.seon: Weidekampsgade 8, København, Man kalder 1. og 2. ledighedsdag for G-dage. Dem skal din tidligere arbejdsgiver typisk betale en godtgørelse for. G-dage ligger på de 2 første dage, efter du er blevet ledig. Dog er der en undtagelse. Hvis du har haft færre timer end normalt og ikke haft fuld tid i samme uge, er det i stedet den sidste arbejdsdag, der er en G-dag.\n|Vi lægger vægt på, der overføres fra kildesystemerne og opbevares i vores fremtidige data lake hos Nationalt Genom Center. |Find job. |Få nye relevante job på e-mail!\nPrevious: « « Star shower kvickly\nNext: Teaktræ planker priser » »


Hvordan til at passe Chemical Burns . Husholdningskemikalier kan forårsage grimme forbrændinger og vide, hvordan man behandler dem, er et skridt i en sikker husstand\nVand , helst et brusebad\nPoison Control Number .\nHvordan til at passe et Kemiske brænde kan være ganske let . Hvis du kender den kemiske at være ikke livstruende derefter tage enkle forholdsregler . Vask det berørte område med koldt vand i 20 minutter. Hvis store eksponering er sket fjerne tøj og køre brusebad og stå i det i tyve minutter.\nHvis den kemiske har fået i øjet skyl dem med koldt vand i ca 20 minutter så godt. Iført briller ved håndtering af kemikalier vil bidrage til at udrydde dette problem .\nFjern alle berørte tøj . Med behandskede hænder lægge alle de berørte tøj i en pose til enten vaske eller smide ud . Må IKKE håndtag tøj med bare hænder . Ligeledes vil du gerne luften det område , hvor du arbejdede med kemikaliet ud , kan dampe forårsage så megen skade som den kemiske selv .\nDernæst vil du ønsker at sætte en forbinding over det inficerede område at holde det fra at komme i kontakt med røg eller flere kemikalier . Bare bandage ligesom alle andre såret .\nKend de kemiske og koncentration og kalder gift kontrol . Dette er primært en forebyggende foranstaltning . Også pasning af et kemisk forbrænding korrekt , vil du have til at håndtere alle vinkler , og det er kun i tilfælde af, at den kemiske du spildt på din hud er gennemtrængelig for huden og har indtastet blodet . Poison Control skulle hjælpe dig med at løse dette problem , og hvis du skulle se en læge .\nHvis NOGEN grund til alt hvad du tror, at der er komplikationer , straks se en læge . Dette vil sikre, at du rigtigt har passet en kemisk forbrænding og beskyttet dig selv .\nKemikalier kan være farlige . Følg altid alle INSTRUKTIONER !\nSøg straks læge , hvis du er usikker på kemikaliet.\nLæs mere: hvordan man kan gøre at gå grøn nemt\nLæs mere: grundlæggende fakta om fødevarebårne patogener


af Malene Sørensen | jul 30, 2018 | Skønhed | 0 Kommentarer\nDer findes utroligt mange klinikker i hovedstaden, som vil kigge på dine tænder. Og vi ved alle sammen, hvor vigtigt det er at gå til de professionelle. Derfor er det selvfølgelig også utroligt vigtigt, at du vælger den rigtige.\nFor den rigtige tandlæge kan gøre det meget let for dig at bevare det flotte smil, som vi alle gerne vil have. Derfor ville det være en skam, hvis du kom på en klinik, hvor lysten til at have flotte tænder ikke viste sig. Læs videre og lær mere om, hvordan du vælger den helt rigtige udbyder af ydelser.\nIdeelt set, så skal du til tandlægen hvert halve år. For mange af os lyder dette ikke spændende, og det kan være svært lige at finde tiden til det.\nDet er især svært at finde tiden, hvis du skal til at igennem hele indre København bare for at komme hen til klinikken. For det er de færreste af os, som reelt set har lyst til dette.\nDerfor er det meget vigtigt, at du vælger klinik alt efter, hvor du oftest er i din hverdag. For eksempel er det en fantastisk idé, hvis du kan vælge en klinik, som ligger på vejen hjem fra skole eller arbejde. Det gør det nemlig let at arrangere en tid, så du ikke får lyst til at udsætte den hver gang.\nSpar penge med den rigtige tandlæge\nVi vil alle sammen gerne spare penge, og ingen vil bruge formuer på at have et pænt smil. Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at du tænker over, hvordan du kan spare nogle penge på dit besøg på tandklinikken.\nDette kan du først og fremmest gøre ved at have sundhedsforsikring hos ”Danmark”, som tilbyder en række tilskud og fordele til dig, når du er ved tandlægen. Dette gør det lidt lettere at komme ned på klinikken hver sjette måned, når du ikke skal til at gribe dybt i lommerne.\nDerudover er der penge at spare, hvis du nu er studerende. Mange professionelle tilbyder i dag studierabat på de behandlinger, som ikke prissættes af regeringen. Det er derfor en god idé at kigge her og se, om du kan nyde godt af at gå i skole.\nLad ikke tandlægeskræk holde dig fra et smukt smil\nI dag er der desværre stadig mange mennesker, som er bange for at gå ned på klinikken og få kigget på tænderne. Og dette kan gøre det nærmest umuligt at ringe og få en tid, således du kan holde tænderne i stand.\nKender du denne følelse, så bør du sørge for, at du vælger en tandlæge, som er i stand til at behandle med denne skræk i tankerne. Mange udbydere vil på deres hjemmeside beskrive, hvordan de hjælper dig med tandlægeskræk. Så behøver du ikke være bange for besøget, og du kan holde dine tænder sunde og raske. På denne måde bliver det lidt lettere at bevare det kridhvide smil!


Se vores udvalg af rejser i 2021 til Østrig.\nHjem » Busrejser til Østrig\nAlpelandet Østrig er stedet, hvis man er til skønne naturoplevelser. Her bliver man mødt af en gæstfri, gemytlig og imødekommende lokalbefolkning. De majestætiske Alper kigger ned på dig overalt. Mellem bjergene findes de idylliske byer, dybgrønne græsgange og spejlblanke søer.\nØstrig er beliggende centralt i Europa, nord for Italien og syd for Tyskland. Landet grænser op til Slovenien, Ungarn, Slovakiet, Tjekkiet, Schweiz og Lichtenstein.\n8 dage Fra 6.095,- Læs mere\n4 lande på 8 dage\n8 dage Fra 7.485,- Læs mere\n22/8 8 Østrig Bregenz Hotel Messner Mere end 8 7.485,- BestilMere information\nLæs mere om Østrig Bregenz»\n20/9 8 Østrig Zillertal Hotel Englhof 5 6.095,- BestilMere information\nGasthof – Hotel Hauslwirt ★★★+\nGodt 3-stjernet hotel, der drives af den dansktalende vært Gerhard og hans familie, ligger centralt i byen. Hovedbygning med elevator og et nærliggende gæstehus. Nydelige værelser, alle med bad/toilet...\nHotel Lohningerhof ★★★★\nHotel Lohningerhof er et dejligt 4-stjernet familiehotel som drives af tredje generation. Et rigtig hyggeligt hotel hvor maden og service er i højsædet. Alle værelser har bad toilet samt balkon. Hotel...\nHotel Messner ★★★★\nHotelinfo: Hyggeligt 4-stjernet nyrenoveret hotel i centrum og tæt ved søen. Hotellet har terrasse med servering. Alle værelser har bad/wc, telefon, tv, wifi og minibar. Hotellet har i øvrigt følgende...