Fru Pedersens have: Projekt istansættelse af vinduer.\nÆldste datter og jeg har for tiden et fælles projekt, med at sætte en stak gamle småsprossede vinduer i stand. Vi har slebet så vi var helt grå af støv :-) Nu er der slebet ned, vasket af, og de er ved at få malertape på.\nHvad skal alle disse smukke gamle vinduer så mon bruges til :-)\nVi har indtil flere projekter de skal indgå i, det kommer der mere om senere :-)\nSynes lige at i på denne triste og grå mandag skal se lidt af de smukke forårsblomster fra i går, så stiger humøret lige et par grader.\nDe skønne dekorationer og blomster kommer fra\nIndsendt af Anette Krogh Pedersen kl. mandag, januar 12, 2015\nMin Grønne Verden 12. januar 2015 kl. 18.22\nDet er da helt fantastisk så flot der var pyntet op - og du har ret, det kan da virkelig få sat humøret et par grader op, for i dag har det da virkelig være gråt i gråt.\nGlæder mig til at hører mere om projekt vinduer ;0)\nJette 12. januar 2015 kl. 18.53\nHej Anette.Jeg er da rigtig spændt på hvad alle vinduerne skal bruges til.\nMen sikke et arbejde at slibe dem.\nAltid skønt at besøge blomsterbutikker...........de liver dejligt op.\nLisbeth 12. januar 2015 kl. 19.40\nDet er noget af et arbejde I er igang med, det er fine vinduer og spændende at se hvad du skal bruge dem til :-)\nDekorationerne fra igår er dejlige forårsting - og så god fornøjelse med kaninerne, det er søde og underholdende dyr som vi også har haft - det er jeg dog færdig med:)\nFrede 12. januar 2015 kl. 21.51\nEt stort arbejde I er i gang med - jeg glæder mig til at se, hvad de skønne vinduer skal bruges til - jeg er da ret sikker på, at det bliver godt!\nAnette Nielsen 13. januar 2015 kl. 06.15\nSpændende med de vinduer, og i lyder til at hygge jer i støvet:-) og friske farver og blomster er slet ikke til at få nok af nu!\nRigtig god fornøjelse med jeres projekt, som jeg også glæder mig til at se mere af.\nBettinna - Blomsterbloggen.dk 13. januar 2015 kl. 10.10\nSikke et stort arbejde med så mange vinduer! God arbejdslyst. Sikke en flot "Header" du har fået!! Det midterste billede er fantastisk!\nAnette Krogh Pedersen 13. januar 2015 kl. 11.05\nTak :-) Ja det miderste billede er jeg også helt vild med, man kan se spejlingen af træerne i kuglen.\nTina - Haven i Velkær 13. januar 2015 kl. 11.11\nGlæder mig til at se hvad du har fundet på med vinduerne. Det er et kæmpe arbejde I har været igennem...\nSusanne Møller 13. januar 2015 kl. 11.39\nDet er altid spændende med projekter..... Glæder mig til at se hvor de skønne vinduer skal bruges .... God dag til dig...\nFru Friis 13. januar 2015 kl. 17.57\nOg meget spændende hvad de fine vinduer skal bruges til. :o)


GAfE | Børnehaverne Rebild Syd\naf Børnehaverne Rebild Syd\nGoogle Apps for Education er navnet på et værktøj vi har brugt i Børnehaverne Rebild Syd siden april 2015. Vi bruger det i dagligdagen til tekstbehandling, til intern kommunikation, evaluering og strategisk arbejde. Systemet indeholder en række af de værktøjer du måske kender fra Google som fx email, browser, Gogle Drev, Docs, Sheets osv. Men det er et lukket og privat system.\nSkolerne i Rebild Kommune anvender det samme system, og det giver os en række muligheder for at udvikle dialog og samarbejde i hverdagen. Fra sommeren 2017 er alle dagtilbud i Rebild Kommune også kommet med.\nVores kerneopgave er omkring børnene, så når vi gerne vil være bedre til at udnytte den tid vi har til rådighed, så er det for at få så meget tid sammen med børnene som muligt. Så vi har brug for et system der starter hurtigt op. Et system der understøtter kollaboration på tværs at teams på stuer og på tværs af vores to huse, så vi kan hjælpe hinanden med planlægning og evaluering. Et system der tillader os at tilpasse indstillinger og opsætninger i systemet og på enhederne. Det har vi fået med GAfE.\nEnheder koblet til skyen\nVi arbejder cloud-baseret og anvender primært Chromebooks. En Chromebook er en basis-computer som kun indeholder det absolut nødvendige for at kunne afvikle Google-platformen. Det gør enhederne væsentlig billigere, de har lang batterilevetid og starter op på få sekunder. Vores medarbejdere modtager løbende efteruddannelse og vejledning i anvendelse af både Chromebook og Google-platformen.\nBenspænd og innovation\nVi arbejder hele tiden med at gøre tingene nemmere for os selv. Det giver indimellem tekniske udfordringer, fordi medarbejderne gerne vil kunne løse særlige opgaver i platformen, som den ikke nødvendigvis er bygget til. Det giver små kreative benspænd, men er med til at bevare vores fokus på at vi skal gøre tingene smartere og mere effektivt. Fx var koblingen mellem vores infoskærme, vores hjemmeside og Google-platformen noget som ingen andre var lykkedes med i samme omfang før, og her har vi lavet en helt ny type løsning.\nVi tager medansvar for udviklingen\nVi udvikler ikke kun nye idéer, men vi deltager også aktivt i den fælleskommunale indsats omkring arbejdet med platformen. Dels på den pædagogiske del, men også på den tekniske. Vi er med i en række udviklingsfora udenfor kommunen, og hjælper andre med at løse deres ufordringer for selv at blive klogere. Er du interesseret i en præsentation af platformen og vores arbejde med den, er du derfor også mere end velkommen til at kontakte os.\nChromebooks i Rebild Kommune\nI 2015 producerede Lenovo to præsentationer af deres egen Chromebook. Men det var også en historie om hvordan man arbejder med Chromebooks og Google-platformen i Rebild Kommune.\nHer kan du bl.a. se elever og lærere fra vores lokale folkeskole, Sortebakkeskolen. I filmene medvirker desuden daværende Indskolingsleder Jesper Johansen, som i dag er Dagtilbudsleder her i Børnehaverne Rebild Syd.\nVi deler meget gerne ud af vores viden og erfaringer, så du er mere end velkommen til at kontakte os. Hvis du gerne vil vide mere om hvordan vi arbejder med IT og digitalisering i Rebild Kommune, så kan du læse mere i Strategi for digitale værktøjer i dagtilbud og i Vision- og strategiplan for it på skoleområdet. Du kan også læse mere om Google Apps for Education på Googles egen side om platformen.\nBørnehaverne Rebild Syd er fællesskabet mellem Børnehaven Regnbuen i Nørager og Natur- og Idrætsbørnehaven Græshoppen i Rørbæk.


Ph.d. kursus i Samtidshistorie - Syddansk Universitet\nSDU Forskning Ph.d. Ph.d.-skoler Ph.d.-uddannelse ved det Humanistiske Fakultet Forskeruddannelses-programmer FORAH Kurser Ph.d.-kursus i Samtidshistorie\nDato: 28.-29. januar 2016\nTid: Endeligt program vil foreligge primo december 2015\nTilmelding: Senest 10. december 2015 til Nils Arne Sørensen (nils@sdu.dk)\nsom også står til rådighed med henblik på yderligere oplysninger.\nFor Ph.D.-studerede tilmeldt forskerprogrammer med tilknytning til det nationale netværk for forskeruddannelse i historie og arkæologi er deltagelse i kurset (incl. overnatning og fortæring, herunder middag torsdag) gratis.\nPapers: Deadline for papers: 15. januar 2016\nECTS: Kurset er normsat til 3 ECTS\n(mens deltagelse uden paper normsættes til 1 ECTS).\nKøbenhavn 28-29. januar 2016\nI samarbejde med Selskab for Samtidshistorisk Forskning arrangerer vi et kursus, der kombinerer en faglig dag, der har som tema har Digital Historie, med en dagworkshop for Ph.D.-studerende med samtidshistoriske emner. Initiativet har rod i et fælles ønske om at styrke det samtidshistoriske miljø og ikke mindst kontaktnettet mellem unge forskere og de mere etablerede. Det er nu fjerde gang, vi kan tilbyde et sådant kursus.\nPå den faglige temadag, der foregår fredag d. 29.1. i Videnskabernes Selskabs lokaler, fokuseres der på de muligheder, men også vanskeligheder, som digitaliseringen stiller historikere overfor. På dagen har vi inviteret eksperter fra Canada og Storbritannien til at sikre et internationalt perspektiv, men der bliver også præsentationer af og mulighed for at diskutere centrale danske digitaliseringsprojekter. Et endeligt program for temadag forventes at foreligge primo december.\nPh.D.-workshoppen foregår torsdag den 28. januar på Københavns Universitet. Her vil et antal studerende med samtidshistoriske projekter få mulighed for at fremlægge delresultater og diskutere dette med både seniorforskere og medstuderende. Diskussionerne vil foregå med udgangspunkt i fremsendte papers. Arbejdssproget er dansk/skandinavisk, men vi modtager naturligvis gerne papers på engelsk. Der er i år afsat tid til diskussion af seks papers, men deltagere uden paper er også meget velkomne. Papers bør ikke overskride 8.000 ord.\nDeadline for papers: 15. januar 2016.\nKurset er normsat til 3 ECTS (mens deltagelse uden paper normsættes til 1 ECTS).\nFor Ph.-d.-studerende tilmeldt forskerprogrammer med tilknytning til det nationale netværk for forskeruddannelse i historie og arkæologi er deltagelse i kurset (incl. overnatning og fortæring, herunder middag torsdag) gratis.\nTilmelding: senest 10. december 2015 til Nils Arne Sørensen (nils@sdu.dk) – som også står til rådighed med henblik på yderligere oplysninger.


Køb Biotherm Aqua Super Concentrate Pure 50 ml - Matas\nForside Hudpleje Ansigtspleje Serum Biotherm Aqua Super Concenrates Pure 50 ml\nFor dig der ønsker at starte ud med 3 nemme skønheds produkter. Brug 2-3 gange om ugen Biosource Exfoliator Micellaire rensegele. Den fjerne let døde hudceller. Hver morgen og aften bruger du Biosource 3-in-1 Cleansing Water, den fjerne let make up og snavs. For daglig pleje af ansigtet anbefaler jeg at du bruger Aqua Super Pure. Den gennemfugter din hud.\nBiotherm Biosource Exfoliator Micellaire\nRense-gelé, der eksfolierer huden, så hudens tekstur opleves finere. Gelen passer til alle hudtyper.\nBiotherm Aqua Super Pure\nAqua Super Pure er en let ansigtscreme, der fugter huden og hjælper med at holde den ren, så den føles friskere hver dag. Specielt udviklet til de 18-25-åriges hud og livsstil.\nAqua Super Concenrates Pure\nPris i alt 579,85 kr.\nKøb alle 3 for 579,85 kr. Skjul produktinfo\nCamilla 28 år , Borup\nLækker fugtgivende let creme. Super om sommeren når cremen gerne må være lidt lettere i varmen. Har en kølende fornemmelse på huden💙\nNanna Bjerknaes 27 år , Vallensbæk Strand\nDejlig let fugtighedscreme.\nAmanda Linea 18 år , Hillerød\nHjælper imod mine bumser\nDen dufter super godt og føles god samt har minimeret min mængde af bumser og hudorme.\nBirgitte 26 år , Kastrup\nBedst til uren hud\nJeg var heldig vinder af Biotherm Pure. Det er en favorit hos mig, da den er virkelig god mod uren hud. Når jeg havde min periode og oplever urenheder, så brugte jeg pure som virkelig hjalp mig. Den gjorde generelt min hud rigtig blød og flot glød.


Er du kommet i økonomisk knibe? - SMSLån-Guiden.dk\nIndsendt af Martin M. Jørgensen | sep 26, 2019 | Ikke-kategoriseret | 0 |\nDet kan ske for enhver, at man på et eller andet tidspunkt kommer i en situation, hvor man mangler penge. Nogle er så heldige, at de kan låne penge af venner eller familie, men det er ikke alle, der står i denne situation.\nHvis man har et fast arbejde, kan man hurtigt føle, at man ikke kommer i en situation, hvor man mangler penge. Dog kan man, ligesom med alle andre aspekter af livet, være uheldig. Det kan for eksempel være, at du inden for få dage taber din telefon, knækker en tand og at bilen bryder sammen.\nChancen for at alle disse begivenheder sker på én gang, er ikke så stor, men man kan være uheldig. Det er de færreste, der har mulighed for at betale alle disse uforudsete udgifter på samme tid, og så står man i kniben.\nSådan får du betalt dine regninger\nHvis du har brugt så mange penge, at du har svært ved at betale dine regninger, er der løsninger på dette. Du kan blandt andet få betalt dine regninger ved at låne penge. Dette kan du blive klogere på her.\nNår du låner penge, er det vigtigt, at du sørger for at tage et lån, som du ved, at du kan betale tilbage igen. Ellers kan du hurtigt have brug for at tage et lån for at tilbagebetale dit første lån, og så sidder du i saksen.\nDerfor er det vigtigt, at du husker at sammenligne de forskellige lån, sådan at du kan få det mest fornuftige lån, som dækker de behov, du har for økonomisk støtte.\nUndgå at komme i økonomisk knibe\nDet smarteste, hvis du skal undgå at komme i problemer angående din økonomi, er naturligvis at have en stor opsparing, som du kan bruge, hvis der pludselig kommer uforudsete udgifter.\nDenne opsparing kan tage lang tid at bygge op, hvis du kun har en indkomst fra dit arbejde. En mulighed for at have en passiv indkomst er investering. Hvis du er begynder inden for området, bør du opsøge mere viden.\nInvestering betyder ikke penge i morgen\nInden du investerer dine penge, skal du overveje grundigt, hvad du gør. Det gælder nemlig for de fleste investeringer, at for at investeringen skal give et ordentligt afkast, skal pengene være investeret i flere år.\nHvis du ikke har denne tålmodighed til at lade din opsparing vokse, eller der er en chance for, at du skal bruge pengene i næste uge, er investering ikke noget for dig. Investering er nemlig i højere grad et langsigtet projekt.\nNår du investerer dine penge, gør du det naturligvis, fordi du tror på, at du i sidste ende kan stå med flere penge mellem hænderne. Hvis investeringen er succesfuld, bliver dette virkelighed.\nDog er der også mulighed for, at de investerede penge går tabt. Kurserne svinger nemlig, og det er ikke til at forudsige om kurserne pludselig vil falde. Dog gør en længere tidshorisont dig mindre sårbar over for de udsving, man kan opleve fra dag til dag.\nForrige Har du styr på din økonomisk bundlinje?\nNæste Sådan kan du låne penge i hverdagen


Her afdelingerne sorterer vi vores affald i disse kategorier:\n1. Restaffald skal afleveres i skraldespandene i affaldsskurene. Eller i skaktene i gården i afd. 28.Til restaffald hører bl.a.:\nSnasket papir eller pap\n2. Madaffald/Bioaffald afleveres kun i de grønne bioposer som kan bestilles her eller hentes på biblioteket på Rentemestervej. Se mere om madaffald her.\n3. & 4. Papir, pap og karton. Der er opstillet containere hvor dette skal sorteres i alle gårde. Se mere om papir her og pap her.\nDET ER VIGTIGT AT PAP OG PAPIR AFFALD ER RENT OG IKKE INDEHOLDER MADRESTER!\nDisse 3 emner skal afleveres i de skraldespande, som er mærket med henholdsvis pap og karton samt papir, og her er det meget vigtigt, at der ikke kommer andet end dette i. Dvs. hvis det f.eks. er emballage bestående af en papkasse med flamingo og plastik, skal det adskilles, så kun det rene pap kommer i pap-skraldespanden, og alt det andet i de andre skraldespande (restaffald og plast). Det samme gælder plastsække med pap i som skal adskilles. (Vi kan risikere bøder, hvis ikke det er sorteret ordentligt)\n5. Storskrald og stort elektronik henstilles ordentligt i de 2 storskralderum. De findes i gården i afd. 29 & 30. Du skal bruge en nøglebrik for adgang.\nStorskrald er f.eks. møbler, gulvtæpper, tøj, cykler, hårde hvidevarer og komfurer. Derudover ting som er for store til de almindelige skraldespande (INTET LET FORDÆRVELIGT).\n6. Farligt affald og batterier skal afleveres i storskralderummene og stilles ved siden af de opsatte miljøskabe. Det vil herefter blive låst ind af gårdmændene. Der er desuden opstillet batteribeholdere i gårdene. Se mere om farligt affald her.\n7. Plast Man kan nu sortere både blød og hård plast i containeren, samt mælkekartoner og andet Tetrapak. Det er derfor godt at holde sig opdateret på hvad præcis der hører til i plast og i hvilken tilstand det skal afleveres her.\n8.og 9. Metal og elektronik skal afleveres i containere til netop dette. De er anbragt i alle 3 gårde.\n10. Glas skal i containerne beregnet til dette. De står i gårdene, foran ejendomskontoret i Parkstykket, og ved Netto på Utterslevvej. Glas kan afleveres både med og uden låg i containeren.\nMetal, hård og elektronik tømmes hver 4. uge.


Socialdemokratiet: Dyre boliger skal betale mere i skat - MX.dk\nAf Ritzau - 06/12-16 22:21; Opdateret: 07/12-16 04:30\nSocialdemokratiet lægger vægt på, at det progressive skattesystem fortsat skal afspejle sig i boligskatten.\nStår det til Mette Frederiksen og Socialdemokratiet, skal det såkaldte millionærknæk ligge på tre millioner kroner, når der skal forhandles om boligskat efter nytår. (Billede: Scanpix/Mathias Løvgreen Bojesen)\nNår Socialdemokratiet efter nytår skal forhandle om boligskat med trekløverregeringen, bliver det med et forslag om et såkaldt millionærknæk på tre millioner kroner.\nDet betyder, at skatten skal være 0,6 procent af boligens værdi op til tre millioner, mens værdien derover skal beskattes med omkring 1,8 procent.\n- De (boligejere i dyrere boliger, red.) skal tilsvarende reglerne i dag betale mere, fordi vi har et progressivt skattesystem. Det har vi på personbeskatning, og det har vi på boligbeskatning. Det, synes vi, er fornuftigt, siger Mette Frederiksen (S) til Børsen.\nRegeringen fremlagde sit boligskatteudspil i oktober. Her var udgangspunktet, at millionærknækket skulle ligge på seks millioner kroner.\nMed regeringens forslag vil beskatningen dermed ligge på 0,6 procent op til en boligværdi på seks millioner, mens værdien derover beskattes med en procent.\nSkatteminister Karsten Lauritzen (V) er overrasket over Socialdemokraternes udgangspunkt for forhandlingerne.\n- Jeg havde egentlig forstået, at Socialdemokratiet ønskede ro om boligejernes økonomi, siger skatteministeren.\n- Jeg troede, det handlede om alle boligejere, og ikke kun nogen. Nu er der en stor gruppe, som skal opleve at få en hårdere beskatning end i dag, siger han.\nDen borgerligt-liberale tænketank Cepos mener, at boliger bør beskattes som aktier og obligationer.\nSocialdemokratiet bør derfor lægge sig mere op ad regeringens udspil ifølge cheføkonom Mads Lundby Hansen.\n- Jeg undrer mig helt grundlæggende over forslaget. Vi har egentlig holdbarhed på de offentlige finanser, og der er egentlig råderum på de offentlige finanser til, at man kan lette skattetrykket i Danmark.\n- Når man lægger op til at øge skatten til 1,8 procent, er der tale om en klar overbeskatning. En så hård beskatning kan føre til lavere boligpriser i nogle områder, og det vil ikke gavne dansk økonomi, siger Mads Lundby Hansen.


Kenneth fik ar i hjernen – Rigshospitalet\nFavoritspillet er fremme på telefonen, da 47-årige Kenneth Kejlberg smutter en tur på toilettet en onsdag i februar. Det plejer ikke at være et problem at arbejde sig lidt fremad i Forge of Empires, heller ikke på et wc, men pludselig er det som om, at der ikke længere er forbindelse mellem fingrene og skærmen. Kenneth kan mærke, hvordan han falder længere og længere forover. Han vælter vaskespanden på vej mod gulvet og besvimer.\n– Kenneth for helvede, hvad laver du?\nKenneths kone Lisbeth arbejder hjemmefra og løber hen mod toilettet. Udenfor sidder slædehunden Bailey og hyler.\nKenneth vågner op i en sø af blod. Hans venstre side vil ikke bevæge sig, og det er svært at tale. Det bløder fra en flænge i panden.\nLisbeth ringer 112 og får besked om, at Kenneth skal ligge helt stille. Kenneth er ligeglad, han vil ikke ligge der uden bukser på, og kæmper for at komme op og klæde sig på.\nEmilie, Kenneth, Lisbeth og Mattias på ferie før Kenneth blev ramt af en blodprop i hjernen.\nLisbeth kan ikke holde sin 194 cm høje, stærke mand i ro, indtil ambulancen når frem til det gule parcelhus i Ishøj. Hun ringer til sine forældre fra Kenneths telefon, de må komme og være der, inden Mattias på 10 og Emilie på 14 når hjem fra skole.\nDet regner, da redderne bærer Kenneth ud, og han mærker, at han fryser på tæerne.\nI Kenneths hjerne sidder en prop af tyknet blod fast og blokerer blodtilførslen videre ud i hjernen. Blodet har frisk ilt med, og uden den ilt dør hjernecellerne. Omkring to millioner neuroner forsvinder hvert minut.\nAmbulancen kører med udrykning og tager Kenneth og Lisbeth til Bispebjerg Hospital, som skiftes med Rigshospitalet til at tage imod patienter fra Region Hovedstaden med akut blodprop eller blødning i hjernen. Et helt hold med hvide og grønne kitler står klar til at modtage Kenneth.\nHan bliver skannet og får drop med trombolyse-medicin, der i mange tilfælde kan opløse blodproppen. Men Kenneths blodprop er stor og bliver ikke opløst. Skal Kenneth bevare sin førlighed, skal proppen trækkes ud. Ambulancen kører igen, denne gang med kurs mod Rigshospitalet.\nKenneth Kejlberg ankommer til Rigshospitalet med ambulance.\n”Kan du lige åbne døren?”\nRedderne har travlt, da Kenneth kommer frem til Rigshospitalet, og beder Lisbeth hjælpe til, så de hurtigst muligt kommer hen til operationsstuen. Kenneth har fået det dårligere, han kan ikke længere se.\nEt nyt hold i hospitalstøj står klar til at hjælpe. Kenneth får lagt et lille snit i højre lyske, og et kateter bliver lagt ind i en vene og forsigtigt skubbet hele vejen op til præcis det sted i hjernen, hvor blodproppen sidder fast. Det lille kateter finder det rigtige sted, og blodproppen bliver langsomt suget ud. Blodet begynder igen at løbe igennem hjernen og levere frisk ilt til de celler, som ikke er døde.\nKenneth fik trukket sin blodprop ud på en interventionsstue på Rigshospitalet.\nImens venter Lisbeth, og hendes tanker myldrer: Tænk, hvis Kenneth ender sit liv i kørestol, når han har været så aktiv? Han plejer at cykle de ti kilometer til jobbet på idrætsanlægget i Glostrup i al slags vejr, han spiller håndbold, løber med nogle af de andre fra vejen og går ture med hundene. Skal de bygge en rampe hjemme i huset? Skal dørene laves om?\nSå ringer telefonen, og meldingen er, at det er gået godt. Men hvad er godt? Kan han bevæge sig igen? En af anæstesilægerne følger hende ned til Kenneth. Han kan række hende den venstre arm, og spørger som det første, om Emilie er blevet kørt på arbejde.\nKenneth fik et blåt øje og et sår i panden da han faldt om.\nDa blodproppen forsvandt, gik hjernen i gang med at rydde op og skabe nye forbindelser, så den stadig kan løse sine opgaver som kroppens kontrolcenter. Hjernens evne til at finde nye løsninger er allermest effektiv i de første dage efter en skade, men fortsætter – om end i et langsommere tempo – i mange måneder.\nOppe på sengestuen har Kenneth ingen problemer med at udtrykke sig, da sygeplejerskerne rækker ham kniv og gaffel med håndtag i kæmpestørrelse, som er lette at holde. Det der vil da han bestemt ikke spise med. Men hænderne vil ikke lystre, når han forsøger at bruge det normale bestik.\nSuppen sjasker ned og pletter det hvide hospitalstøj, og til sidst må Kenneth give sig og skifte til det store bestik, så han kan få noget at spise. Han vil også gerne selv gå på toilettet, og med støtte fra sygeplejerskerne og Lisbeth lykkes det. Hans venstre side er svækket, men bevægelserne af kroppen er med til at stimulere hjernen, så den kan genoprette forbindelserne igen.\nLisbeth låner en stol, og tilbringer natten ved siden af Kenneth – han har ikke lyst til at sove alene.\nNæste dag myldrer det med besøgende, der vil teste og undersøge. En ergoterapeut beder Kenneth om at skrive sit navn: Det ligner noget som et børnehaveklassebarn kunne have skrevet, synes han. Som venstrehåndet er det ekstra svært, når venstre side driller.\nMange gafler ryger en tur på gulvet, inden Kenneth accepterer, at han stadig skal bruge bestikket med de store håndtag. Om aftenen viser en kontrolscanning, at der ikke er tegn på nye blodpropper eller blødninger. Kenneth bliver flyttet til et afsnit på Rigshospitalet i Glostrup, der udelukkende hjælper patienter, der har haft en blodprop eller blødning i hjernen.\nDe store håndtag hjælper – men Kenneth brød sig ikke om dem.\nUrolige nætter og dage\nOm natten bliver Kenneth flere gange vækket for at sikre, at han ikke har fået det værre. Om dagen skal han presse og klemme med fødder og arme. Præcis hvor meget genoptræningen styrker hjernen og præcis hvor meget den selv reparer, ved læger og neuropsykologer ikke. Kun at genoptræning har en betydning og at der skal trænes hver dag, hvis det skal virke.\nOm morgenen gør Kenneth et nyt forsøg på at spise med almindeligt bestik. Brødet er ikke nemt at skære i, og kaffen giver pletter på tøjet, men det lykkes. Og med hjælp fra en tyk whiteboardpen er bogstaverne til at læse, når Kenneth skriver sit navn. Efter fem dage på apopleksiafsnittet er han i stand til at klare sig så godt, at han får en plan for sin genoptræning og bliver udskrevet.\n”Det er først når du kommer hjem, du kan begynde at teste dig selv for alvor”, fortæller Kenneth. Selv om han både kan gå og tale, er han anderledes end før. Kræfterne er slet ikke som de plejer, i starten kan ikke engang gå en tur med hundene på egen hånd, og hukommelsen driller.\nStiller han en tallerken på bordet og vender sig væk, er den glemt. Også temperamentet har ændret sig. Før var Kenneth meget rolig, nu kan børnenes rod i køkkenet udløse vrede udbrud. ”Så springer der en sikring”, siger Kenneth. Hans hjerne er ligesom hos en teenager, med lav impulskontrol, forklarer hans neurolog på Rigshospitalet, Helle Iversen.\nOverblik og planlægning er svært, og mange ting skal læres igen. Massiv træthed og manglende overskud rammer mange patienter efter blodprop i hjernen, uanset hvor stor eller lille hjerneskaden er.\nFamiliens roller ændres\nKenneth træner hjemme i sin stue.\nKenneth forsøger at gå til genoptræning på det kommunale plejecenter, men føler ikke, at han passer ind, han meget yngre end de andre som kommer der og kan for meget.\nMen samtidig er der brug for hjælp, især den venstre fod driller og reagerer langsomt. Efter nogle måneder afslutter han for at fortsætte genoptræningen hjemme og han finder selv en fysioterapeut, som kan målrette træningen til ham.\nRollerne i familien forandres efter blodproppen. Mattias på ti år har diabetes, og Lisbeth og Kenneth har været vant til at dele opgaverne med at passe på medicinpumpe og blodsukkermålinger og alarmer, der kan gå i gang hele døgnet. Kenneth kan ikke længere holde til at stå op om natten, og hans hænder kan ikke længere udskifte udstyret til insulinpumpen. Lisbeth må tage over.\nSenere må de indføre en ny familieregel: Børnene skal spørge deres mor, hvis de skal have lov til noget andet end de plejer, det er stadig for svært for Kenneth at overskue konsekvenser og planlægge. Kenneths læge på hospitalet tager en samtale med børnene uden Kenneth og Lisbeth, så de kan få forklaret hvad der sker for deres far, og få svar på deres egne spørgsmål. Det giver ro og tryghed, oplever forældrene.\nBåde Lisbeth og Kenneth har fået nye roller i familien efter Kenneths sygdom.\nKenneth er sygemeldt i flere måneder. Han har svært ved at bruge så meget tid hjemme, og kæmper for at få det bedre med gåture og træning.\nDet er svært at vide præcis, hvad der udløser en blodprop hos den enkelte patient, men Kenneth er både yngre og i bedre fysisk form end de fleste, der får en blodprop i hjernen. Han får taget flere tests for at undersøge, om der er en bagvedliggende årsag til, at han blev syg.\nEn skanning viser, at der er et hul i Kenneths hjerte. Ingen ved, om det er årsagen til blodproppen, men man ved, at sådan et hul øger risikoen for at få en blodprop. Ny forskning viser også, at risikoen for nye blodpropper bliver halveret, hvis hullet i hjertet bliver lappet. Kenneth får tid til endnu et besøg på hospitalet.\nI juni kommer Kenneth igen ind til Rigshospitalet, nu på hjerteafdelingen, og får lagt endnu et lille snit i højre lyske. Knap to centimeter er nok til, at en hjertelæge kan komme ind og få adgang til en blodåre, der kan føre en lille ”lap” op i Kenneths hjerte og lukke hullet mellem de to hjertekamre.\nEt gitter som dette er ført ind i Kenneths hjerte for at lukke et lille hul.\nNu kan Kenneth træne mere intensivt. Han bliver i bedre humør, når han er i gang. Forsigtigt begynder han at gå på arbejde igen, i starten nogle få timer enkelte dage, og langsomt flere. Når han arbejder med maskinen, som kridter fodboldbanerne op, føles det som om han kan blive ved og ved. Men opgaver med at finde udstyr frem, så flere forskellige opgaver kan løses, er svære.\nVagter om aftenen og i weekenden, som før var rutine, er nu helt uoverskuelige: Kenneth har brug for mere ro, ikke en ujævn strøm af henvendelser fra andre mennesker, uden andre kolleger til at aflaste. Lydene føles også anderledes, stemmerne føles overvældende høje i hans hoved: Var der virkelig også så meget larm førhen?\nUsynlige ar indeni\nI september – syv måneder efter ulykken – er Kenneth på arbejde hver formiddag. Han bliver og spiser frokost med kollegerne, der er glade for, at der er mere liv i frokoststuen igen. Han begynder også at gå til håndbold igen, i sin gamle rolle som målmand.\n”Jeg er der, og der er ikke nogen som skælder ud, men jeg når nærmest først at reagere, når bolden ligger i nettet. Men det går lidt hurtigere fra gang til gang, så jeg tænker, at det kommer på et tidspunkt”, siger Kenneth. Det er stadig for tidligt at sige, hvor meget han kan komme til at arbejde. ”Det er nok urealistisk at sigte efter fuld tid. Jeg kommer ikke til at kunne det samme som før. Det du´r heller ikke, jeg er der fuld tid, hvis jeg så slet ikke kan noget, når jeg kommer hjem”, fortæller Kenneth.\nKenneth kan være på arbejde igen på nedsat tid.\nDe to små ar i lysken er næsten usynlige, og arrene i Kenneth hjerne er helt usynlige for dem, der kigger udefra. Forleden mødte han en bekendt fra et andet idrætsanlæg. Han kom tilfældigt forbi i forhallen og spurgte Kenneth hvordan det fik. “Når jeg så siger, at både går godt og skidt efter jeg fik en blodprop i hjernen, kigger han jo på mig, som om jeg er faldet ned fra månen”, fortæller Kenneth.\nHan hørte den samme respons, som han efterhånden har vænnet sig til:\n”Det kan man da ikke se på dig, det ser jo ud til at gå godt”.\nMen da samtalen bliver forstyrret af en uventet opgave med at ledsage en leverandør fra et eksternt firma, samtidig med at Kenneth egentlig var på vej ud for at ordne fodboldbaner, taber Kenneth igen overblikket. Han drejer lidt rundt om sig selv for at få styr på tankerne. Det virker for ham lige for øjeblikket.\nDen gamle bekendt lister væk.\n– Det er noget af det værste, at det er så svært for andre at se, at jeg ikke kan det samme som før, siger Kenneth.\nPrioriteterne har ændret sig for alle i familien. Det er ikke kun dårligt, mener Lisbeth: Kalenderen er ikke længere helt plastret til, der bliver sagt nej til flere aktiviteter, og bliver brugt mere tid i hjemmet. Alene-tid for de voksne er også på programmet nu, så de to kærester efter 21 år sammen kan lære den nye version af Kenneth at kende.\nEn aften i starten af september skal Lisbeth i byen med en gruppe veninder, og Kenneth skal for første gang være alene hjemme med børnene en hel aften. Mattias’ diabetesmedicin er fyldt op og tjekket før Lisbeth kører. Menuen består af købepizzaer, og mens Mattias får lov til at game på sit værelse, indtager Kenneth og Emilie den store grå sofa i stuen: Teenage-serier som Riverdale og 13 Reasons Why kommer op på skærmen, dem har Kenneth altid haft tålmodighed til at se sammen med sin datter.\nHan sniger sig til at finde Forge of Empires frem på telefonen og spiller indimellem. Når han går glip af et højdepunkt på den store skærm, må Emilie må spole tilbage. Hun skælder lidt ud på sin far. Lisbeth får ro til at komme sent hjem. Denne gang bliver der ikke brug for at ringe efter hjælp.\nKenneth tilbage på jobbet på fodboldbanerne i Glostrup – nu på deltid.


2. sep. 2014 kl. 20:22\nSe hvilke lande i verden, der søger mest efter s/m\nDe er vilde med de lidt hårdere lege i Østrig, og her hentyder vi ikke til landets Fritzler og Priklopiler, der mildest talt tog kælderhobbyerne til yderligheder - næ, det viser sig nemlig, at BDSM-søgninger hitter alpelandet.\nPornokonglomoratet pornhub.com har trukket statistik på, hvilke s/m-relaterede ord der hitter mest i 24 udvalgte lande. Og den liste topper Østrig altså, lige foran Tyskland, der jo også har en lang tradition for smæk og bindelege, og så lille Danmark på en flot trejdeplads.\nSå Europa har altså en sammenhængende BDSM-akse fra Østrig i syd til Danmark i nord. Der er vist noget med de germanske stammer og trangen til the rough stuff.\nPortugiserne er de mindst s/m-interesserede ud af de 24 befolkninger - hvis man kan drage nogle overordnede konklusioner på baggrund af pornostatistik.\nVi er nummer på tre denne liste, hvor man kan se, hvor mange procent af et lands samlede søgninger, der er BDSM-relaterede. (Fig: pornbub.com)\nFolkene på pornhub.com udvalgte 11 ord, der alle er centrale for de fleste s/m-entusiaster: Fra punish (straffe), der samlet hitter verden over, til bondage, som er mest populært i Danmark, hvor også slave er meget søgt. Således også i Østrig, hvor det er nummer et...\nVi spurgte den danske pornoportal eromaxxx.dk, der streamer snask mod betaling, hvordan deres bdsm-søgninger tager sig ud. Og her tegner sig et lidt andet billede end pornohubs - ikke mindst fordi de også inkluderer andre søgeord.\nUrinsex hitter helt vildt i den kategori, ligesom fisting også gør sig godt. To ismer, som typisk er at finde under kategorien bizar i udenlandsk porno. Sorterer man dem væk, er latex og bondage de mest pirrende elementer for eromaxxx.brugerne:\nStatistikken fra eromaxxx.dk afslører også, at relativt flere søgninger på bdsm-ordene kommer fra sønderjyderne. De er jo også tættere på tyskerne. Eller noget:\nDisse tre kinky film er de mest populære i s/m-kategorien: Dominans i Domination Zone, dansk bdsm i Venindebondage i haven og hardcore dominans med domina, hvor det går ud over både mænd og kvinder i 'Christina Aguchi is a Dominatrix'\nNu kommer den anden sorte sextsunami