Fakultet for Strategi og Militære Operationer VUT II/L-STK 2008/2009 Kaptajn H.H. Nielsen / GIS. 14. april Specialets titel - PDF\nFakultet for Strategi og Militære Operationer VUT II/L-STK 2008/2009 Kaptajn H.H. Nielsen / GIS. 14. april Specialets titel\nDownload "Fakultet for Strategi og Militære Operationer VUT II/L-STK 2008/2009 Kaptajn H.H. Nielsen / GIS. 14. april 2009. Specialets titel"\n1 Fakultet for Strategi og Militære Operationer VUT II/L-STK 2008/2009 Kaptajn H.H. Nielsen / GIS 14. april 2009 ts titel Kompetenceudvikling i en operativ enhed i flyvevåbnet. Vejleder Katrine Nørgaard Antal tegn: (uden mellemrum) Antal ord: (uden tekstbokse) UKLASSIFICERET\n2 ABSTRACT. In 2006, two officers from the 727 Fighter Squadron (at Fighter Wing Skrydstrup), applied for a civilian coaching course. Discussing this issue two years later, the question arose; what made the officers from the 727 Fighter Squadron in 2006 apply for extra education in communication and leadership, when the military had been teaching alike issues for several years? Using Fairclough s critical discourse analysis model, the officers discourse and social practises are analysed. The discourse analysis reveals that a discourse paradox existed in which the officers were forced to compromise their own discourse. The analysis of the social practise reveals that a recent, major organisational restructuring of the Fighter Wing, had left the officers with an unclear understanding of what their main task was and how they should accomplish it. Furthermore, both the structure and the culture of the Fighter Wing, and especially of the Fighter Squadron, was changed radically, leaving the officers with very few guidelines and routines in their daily planning. Without sufficient skills to handle this complex situation, the officers ended up frustrated and unable to comply with their own terms of good leadership, which made them apply for a coaching practitioner. UKLASSIFICERET 2\n3 RESUME. I 2006 ansøgte to officerer fra 727 fighter squadron om civil kompetenceuddannelse. Under en diskussion af Forsvarets kompetenceuddannelser, to år senere, rejser spørgsmålet sig; Hvad skabte behovet for ekstra uddannelse i ledelse og kommunikation blandt officererne i 727 Fighter Squadron i 2006, når Forsvaret har undervist i sådanne emner i adskillige år? Gennem interviews med de to officerer foretages en kvalitativ analyse af officerernes opgave- og ledelsesforståelse i forhold til deres sociale og diskursive praksis, efter Faircloughs kritiske diskursanalyse model. Forsvarets udvikling i perioden fra murens fald, i 1989, til officererne ansøgte om kompetenceuddannelse, i 2006, gennemgås med fokus på hvad dette betød for udviklingen af flyvevåbnets, og mere specifikt fighter wing Skrydstrup og 727 fighter squadron opgaver, og ledelsesgrundlag. Flyvevåbnets officersuddannelse og ledelsesgrundlag behandles med fokus på hvorledes dette havde formet officerernes handleberedskab. Forsvarets udvikling medførte blandt andet en større omstrukturering af fighter wing Skrydstrup i 2006, hvilket ændrede officerernes daglig på en række væsentlige punkter. Organisationsændringen medførte en opsplitning af medarbejderne fra 727 fighter squadron i flere forskellige, funktionelle dele af fighter wingens struktur, samtidig med at man tilføjede en ny personelfunktion i selve enheden. Dette betød reelt, at enhedens tidligere kultur forsvandt, hvilket gjorde, at der efterfølgende var behov for at opbygge en ny kultur, både i enheden og på fighter wingen. Organisationsændringen medførte desuden uigennemsigtighed i den daglige kommandostruktur, og meget energi endte derfor med at blive brugt på kortsigtede opgaveløsninger, til stor frustration for både officererne og medarbejderne. UKLASSIFICERET 3\n4 I den nye organisation var opgaveformulering fra fighter wingen uklar, og der opstod som konsekvens heraf to forskellige ledelsesdiskurser. Dette efterlod officererne i et diskursivt spændingsfelt, som de ikke havde tilstrækkelige ledelsesmæssige redskaber til at håndtere. Officerernes ledelsesuddannelse og ledelsesmæssige erfaring, i forhold til flyvevåbnets tidligere formulerede værdigrundlag, havde ikke forberedt officererne tilstrækkeligt på at skulle håndtere samtidige, store omvæltninger i både strukturen, opgaven og kulturen. Som konsekvens af sammenfaldet af alle disse store ændringer i officerernes dagligdag, og officerernes oplevelse af, at de ikke havde tilstrækkeligt med ledelses- og kommunikationsmæssige værktøjer til at leve op til deres egen opfattelse af det at være gode ledere, førte situationen til, at officererne søgte om ekstra uddannelse i ledelse og kommunikation i UKLASSIFICERET 4\n5 Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING Motivation og relevans Emneformulering Teori Empiri Metode Afgrænsninger LEDELSES- OG ORGANISATIONSTEORI Faircloughs kritiske diskursanalyse Kulturteori Kultur og diskurs i Forsvaret FORSVARETS VERDENSBILLEDE Forsvarets opgaver Fra garnisonsforsvar Flyvevåbnet i krig fighter squadron opgaver Til reaktionsstyrkeforsvar Forsvarets ledelsesgrundlag Flyvevåbnets ledelsesgrundlag Flyvevåbnets værdigrundlag Flyvevåbnets MVV proces Flyvevåbnets ledelsesuddannelse OFFICERERNES VERDENSBILLEDE Konteksten Flyvestation Skrydstrup historik før strukturforandringen Fighter Wing Skrydstrup historik efter strukturforandringen INTERVIEWS Officerernes opgaveforståelse Officerernes ledelsesforståelse ANALYSE Officerernes diskursive praksis officerernes opgaveforståelse i forhold til Forsvarets formulerede opgaver Officerernes sociale praksis officerernes ledelsesforståelse i forhold til Forsvarets formulerede ledelsesgrundlag Officerernes ledelsesuddannelse og - erfaring KONKLUSION Perspektivering UKLASSIFICERET\n6 BILAGSOVERSIGT: Bilag 1: Bilag 2: Bilag 3: Bilag 4: Bilag 5: MVV folder Chef FTK, GM S. Ø. Nielsen, 01 aug. 2005, skrivelse til flyvevåbnets medarbejdere. Flyvestation Skrydstrup organisation før strukturforandringen. Fighter Wing Skrydstrup organisation efter strukturforandringen. Interviewguide. KILDER: - KN T. M. Kristensen / MET og PL M. Thomsen, som interviewpersoner. - Militær etik og ledelse i praksis, ved Katrine Nørgaard, Stefan Ring Thorbjørnsen og Vilhelm Holsting, Forsvarsakademiet Kommunikation, kultur og etik, Ole Thyssen, Handelshøjskolens forlag, Samfundsvidenskab i praksis, Introduktion til anvendt metode, Ole Riis, Hans Reitzels forlag, Det danske forsvar, Søren Nørby, Diskursanalyse som teori og metode, Marianne Winther Jørgensen. - Diverse Power point briefinger, FTK hjemmeside. - Wikipedia (baggrundsinformation om forfatteren Norman Fairclough). FORSIDEBILLEDE: Forsidebilledet er taget af specialets forfatter, under en hjemflyvning fra Spanien til Danmark, en søndag formiddag. Fly og piloter kommer fra 727 fighter squadron. Billedets relevans i forhold til specialet ligger i, at billedet er et snapshot af virkeligheden, hvor piloterne på billedet ikke får noget kvalitativt ud af weekendens missioner (transit til og fra Spanien), men til gengæld producerer kvantitet, i form af flyvetimer. UKLASSIFICERET\n7 1. INDLEDNING 1.1. Motivation og relevans. Forsvaret (FSV) har i adskillige år undervist i ledelsesteori af forskellig slags, og har gennem grundlæggende, såvel som videregående uddannelser samt kurser af forskellig karakter, søgt at bibringe officerer på alle niveauer passende kompetencer til at kunne fungere som ledere i FSV. På Fighter Wing Skrydstrup (FWSKP), hvor jeg har gjort tjeneste siden januar 2001, begyndte vi i 2006 at søge kompetenceuddannelse blandt civile tilbud. Medio 2006 formulerede den fungerende chef for 727 Fighter Squadron en bemærk- TEKSTBOKS 1 ning til en ansøgning fra en af hans officerer, til Forsvarets kompetencefond. Bemærkningen er vist i tekstboks 1. Søgningen efter disse uddannelser opstod i erkendelse af, at der eksisterede et behov for bedre at kunne håndtere enhedens daglige Planen er at KN efter forløbet: ledelsesopgaver, som f.eks. formidling af enhedens opgaver og ansvar, planer og ideer, forankring af ønskede arbejdsmetodikker og forventninger, samt videreformulering af virksomhedens -, og formulering af enhedens overordnede mission og vision. Alt sammen ledelsesmæssige aspekter, der således dækkede over en række forhold fra praktisk ledelse og kommunikation, til formulering af retningslinjer for enhedens daglige operationer. Resultatet blev, at tre officerer 1 fra 727 Fighter Squadron påbegyndte en 2-årig civil coachinguddannelse i foråret Allerede efter kort tid oplevede vi i enheden en positiv feedback på effekten af denne uddannelse, hvilket blandt andet gav sig til udtryk i form af medarbejdernes større tilfredshed med ledelsens opgaveformidling, samt deres generelle personelforvaltning. Kurset har til formål at give KN værktøjer til at blive en bedre leder. I vores MVV proces er der bl.a. lagt vægt på, at vi skal være bedre til at kommunikere, kunne sige til og fra på en god måde, kunne arbejde med - og håndtere stress, og vi skal kunne udvikle og udnytte vores primære ressource nemlig personellet bedre. Dette kursus er som skræddersyet til dette formål hvilket vedhæftede kursusbeskrivelse (udprint fra SDU hjemmeside) også vil vise. - Får coaching og ledelse som udviklingsværktøj - Kan skabe motivation hos medarbejderne i forhold til virksomhedens mål - Kan være en inspirerende samarbejdspartner for medarbejdere og lederkolleger på FWSKP såvel som resten af FSV, i forhold til at udvikle nye løsninger på komplekse problemer og opgaver - Via samtaler kan skabe udvikling af medarbejderes/kollegers faglige og personlige kompetencer - Kan udvikle teams, og skabe stærke og brugbare resultater med disse - Kan skabe engagement og kraft i forhold til organisationens og teamets målsætninger Det er et ønske fra enheden, at vi ved at sende folk på sådanne kurser kan medvirke til at fremme MVV-effekten, og skabe gode, moderne ledere der kan håndtere en god, moderne struktur. 1 To kaptajner (KN) og en premierløjtnant (PL) UKLASSIFICERET 7\n8 Det efterfølgende år ansøgte yderligere to officerer 2 om samme kompetenceuddannelsesforløb. Kendskabet til både uddannelsen og effekten heraf spredte sig gennem de involverede officerer til andre steder i FSV, og i 2008 er således mindst én officer fra flyvevåbnets taktiske kommando ( Flyver Taktisk Kommando - FTK) påbegyndt en tilsvarende kompetenceuddannelse, netop på baggrund af kendskabet til erfaringerne fra 727 Fighter Squadron Emneformulering. Godt to år senere, ultimo 2008, hvor jeg i en samtale med MJ Claus Holland ved FAK, diskuterer Forsvarets nyeste tiltag inden for kompetenceudvikling, kaldet; KURS 3, ser jeg parallellen til den to år gamle ansøgning. I løbet af diskussionen viser det sig, at tanken omkring kompetenceudvikling således er opstået flere steder i Forsvaret, tilsyneladende uafhængigt af hinanden. Det er dermed ikke kun Institut for Ledelse og Organisation, der har set behovet for at gøre en ekstra indsats for at kompetenceudvikle Forsvarets officerer, men man har også oplevet behovet ude i enhederne. Behovet har endog været så markant, at officererne af sig selv har følt sig motiverede til at søge kompetenceuddannelse blandt tilbuddene i den civile verden, som illustreret i tekstboks 1. Det faktum, at officererne tilsyneladende uafhængigt af Forsvarets uddannelsessystem er kommet dertil, hvor de direkte opsøger ekstra kompetenceuddannelse, medførte spørgsmålene omkring hvorfor det behov er opstået, hvorfor det er opstået på det aktuelle niveau (militært organisatorisk), og hvorfor det er opstået netop på det tidspunkt, altså i Formålet med denne opgave, er at formulere disse spørgsmål i en konkret problemstilling, og efterfølgende analysere den ved hjælp af relevant teori og empiri. Analysen skal frembringe en konklusion, som svarer på det / de spørgsmål jeg rejser i problemformuleringen, og hvis muligt skal opgaven ende med en perspektivering, der operationaliserer konklusionen i form af en beskrivelse af hvad Forsvaret evt. kan bruge konklusionen til. Det leder frem til opgavens problemformulering; Hvad skabte behovet for ekstra uddannelse i ledelse og kommunikation blandt officererne i 727 Fighter Squadron i 2006, når Forsvaret har undervist i sådanne emner i adskillige år? 2 En kaptajn (KN) og en premierløjtnant (PL). 3 KompetenceUdvikling ved Refleksion og Samtale. UKLASSIFICERET 8\n9 1.3. Teori. Problemformuleringen antyder således, at officererne oplevede en ledelses- og kommunikationsmæssig manko i forhold til de opgaver og det ledelsesgrundlag Forsvaret stillede officererne overfor. Ved hjælp af forskellig teori vil jeg forsøge at forklare hvorfor, samt om muligt i hvilket omfang, disse mankoer kan være opstået. Tanken er, at mankoerne er opstået som følge af forskellige opfattelser mellem officerernes forståelse og Forsvarets formuleringer. For at belyse denne problematik, vil jeg tage udgangspunkt i et socialkonstruktionistisk perspektiv. Socialkonstruktionisme tager udgangspunkt i den betragtning, at vores opfattelse af virkeligheden er en social konstruktion, som formes gennem den måde vi taler om tingene på. Det vil sige, at både det sprog vi bruger, og den måde vi bruger det på, medvirker til at konstruere vores virkelighed. Den socialkonstruktionistiske teori behandler derved hvorledes forskellige virkeligheder, eller verdensbilleder, kan opstå i en given kontekst. I forhold til opgavens problemformulering vil jeg derfor anvende det socialkonstruktionistiske perspektiv til at forklare, hvorledes der kan opstå forskelle i hvordan Forsvaret forstår og formulerer god ledelse, og hvordan officererne forstår og udøver god ledelse. Forskellen i disse to opfattelser af god ledelse, kan således i den givne kontekst have medført at der blandt officererne opstod et behov for ekstra uddannelse. Den teoretiske indgangsvinkel til behandlingen af problemformuleringen, indebærer derved et behov for at analysere diskursive og sociale sammenhænge, hvilket lægger op til anvendelse af diskursanalyse som analysemodel. Der findes flere typer af diskursanalyse, der hver især kan anvendes på forskellige sociale områder i mange forskellige typer af undersøgelser, men som har det til fælles, at de som hovedtræk analyserer mønstre i diskurser 4. Blandt disse diskursanalyser findes Norman Faircloughs 5 kritiske diskursanalyse. Det centrale formål med den kritiske diskursanalyse er at kortlægge forbindelserne mellem sprogbrug og social praksis, eller 4 Som formuleret i Marianne Winther Jørgensens bog Diskursanalyse som teori og metode, kapitel 1, side 9. 5 Norman Fairclough (1941-) er brite og uddannet inden for lingvistik ved University Of London. Fairclough har siden 1980 erne udviklet en diskursanalytisk tilgang kaldet kritisk diskursanalyse. Ref.: Wikipedia. UKLASSIFICERET 9\n10 formuleret lidt mere elegant; at vise forbindelserne mellem diskursive praksisser og bredere sociale og kulturelle udviklinger og strukturer 6. Da formålet er at klarlægge, hvad det var ved officerernes hverdag, der gjorde, at de oplevede et behov for ekstra uddannelse, skal analysen således bruges til at fokusere på forholdet mellem Forsvarets formulerede god ledelse og officerernes opfattelse af samme, i (forhold til) deres sociale praksis. Fairclough opstiller i sin kritiske diskursanalyse netop en model for diskurs i social praksis. Modellen er vist i figur 1.1 I forhold til modellen, kan opgaven beskrives således; SOCIAL PRAKSIS Tekstproduktion TEKST Tekstkonsumption DISKURSIV PRAKSIS Fig. 1.1 Faircloughs tre-dimensionelle model for kritisk diskursanalyse. i området TEKST findes Forsvarets formulerede opgaver og ledelsesgrundlag, og i området SOCIAL PRAKSIS findes officerernes praktiske ledelseskontekst, deres hverdag. Relationerne mellem teksterne og den sociale praksis medieres af den diskursive praksis, og det er således i analysen af disse, jeg vil søge efter de forskelle i ledelsesopfattelsen, der medførte at officererne oplevede et behov for ekstra uddannelse. I analysen af den diskursive praksis, vil jeg fokusere på de diskurstyper jeg kan identificere ud fra analysen af henholdsvis Forsvarets og officerernes diskursive praksisser 7. Jeg vil efterfølgende belyse hvorvidt der imellem disse diskurstyper er tale om en diskursiv reproduktion eller forandring, hvilket naturligt leder til analysen af den sociale praksis. I analysen af den sociale praksis er der to aspekter, der gør sig gældende. Det ene aspekt handler om afdækningen af relationerne mellem den diskursive praksis og den diskursorden den indgår i, og det andet aspekt handler om afdækningen af de sociale 6 Diskursanalyse som teori og metode side 89, hvor Faircloughs analyse af diskursiv praksis i en institution diskuteres. 7 Gennem analyse af Forsvarets tekstproduktion (opgaver og ledelsesgrundlag) og officerernes tekstkonsumption (forståelse af de formulerede opgaver og ledelsesgrundlag). UKLASSIFICERET 10\n11 TEKSTBOKS 2 Formålet er, at klarlægge, hvad det var ved officerernes hverdag, der gjorde, at de oplevede et behov for ekstra uddannelse. kulturelle relationer og strukturer, der sammen skaber rammen for den diskursive praksis 8. Analysen vil derfor behandle i hvilket omfang de sociale og kulturelle relationer og strukturer påvirkede, og påvirkedes af, den diskursive praksis, samt hvorledes forholdet var mellem den diskursive praksis og den overordnede diskursorden. Jeg kan også formulere det som; Hvordan påvirkede dagligdagen officerernes opgaveforståelse og omvendt?, og hermed klarlægge hvad der gjorde, at officererne i 727 fighter squadron oplevede et behov for at søge om ekstra uddannelse, i Som anført i Diskursanalyse som teori og metode 9, har jeg brug for at supplere analysen af de ikke-diskursive aspekter med teori, der diskuterer emner som for eksempel sociologi eller kultur. Jeg vil her anvende Ole Thyssens beskrivelse af kulturelle skemaer og temaer, samt hans skelnen mellem intuitiv og refleksiv kultur. Teorien giver mulighed for dels at forklare diskursforskellen mellem Forsvarets og officerernes diskurser, på baggrund af kulturelle skemaer og temaer, og dels at forklare hvordan forskellige typer af kulturer håndterer forandringer, afhængig af kulturernes erfaringsniveau. Som supplement til det teoretiske grundlag, vil jeg fremdrage pointer fra bogen Militær etik og ledelse i praksis 10, der operationaliserer forskellige teorier om diskurs og kultur gennem praktiske eksempler fra Forsvarets hverdag. Formålet med at anvende beskrivelserne i denne bog er, dels underbygge min analyse ved at drage paralleller til tilsvarende, kendte situationer andre steder i Forsvaret, og dels at have et sammenligningsgrundlag for hvorvidt min analyse kommer tilstrækkeligt i både dybden og bredden i forhold til de ovenstående kritikpunkter til selve analysemodellen, som gennemgås i afsnit Som formuleret i Diskursanalyse som teori og metode, kapitel 3, side 82 og side Jf. Diskursanalyse som teori og metode, kapitel 3, side 98, kan disse spørgsmål ikke forklares med diskursanalyse som Fairclough definerer den, men skal suppleres med teori, der diskuterer emner som for eksempel sociologi eller kultur. Denne pointe er også nævnt i samme kapitel, side Katrine Nørgaard, Stefan Ring Thorbjørnsen og Vilhelm Holsting, Forsvarsakademiet UKLASSIFICERET 11\n12 1.4. Empiri. Forsvarets verdensbillede findes ved at belyse empiri om udviklingen af Forsvarets opgaver og ledelsesgrundlag, med fokus på flyvevåbnet, og officerernes verdensbillede findes ved at interviewe de implicerede officerer. Desuden bliver det nødvendigt at skitsere rammen omkring officerernes verdensbillede, altså officerernes daglige kontekst, således at læseren får mulighed for at forstå officerernes kommentarer i forhold til denne. Ovenstående betragtninger omkring hvilken teori og empiri jeg ønsker at behandle på baggrund af problemformuleringen, leder frem til nedenstående valg af metode Metode. Metoden er kvalitativt interview og diskursanalyse. For at kunne belyse officerernes verdensbillede, vil jeg interviewe de to officerer, der søgte om kompetenceuddannelse i 2006, og efterfølgende foretage en kvalitativ analyse af disse interviews. Som del af mit empiriske grundlag har jeg valgt at lave interviews med to af de tre officerer fra 727 Fighter Squadron, der i 2006 ansøgte om kompetenceuddannelse. Da jeg selv er den tredje af disse officerer, ligger jeg selvfølgelig under for de betragtninger der er beskrevet i Diskursanalyse som teori og metode under afsnittet om forskerens rolle 11. Jeg er opmærksom på denne problematik, og vil søge at antage en antropologisk position. Først og fremmest vil jeg, så godt som muligt, prøve at undgå at påvirke interviewet. Interviewpersonerne, respondenterne, er mine kolleger fra det tidspunkt undersøgelsen drejer sig om, og der er derfor behov for, at jeg er opmærksom på ikke at påvirke deres svar, herunder også at undgå den såkaldte interviewer-effekt 12. Selve interviewet vil tage udgangspunkt i en række planlagte spørgsmål, og vil foregå som en kombination af samtale og skriftlig besvarelse. Den indledende samtale tjener til at sikre min forståelse af samtalepartnerens sprog, og samtidig giver det officererne mulighed for at komme tilbage til deres 2006-verdensbillede. Da jeg kun skal foretage to interviews, ønsker jeg at lave et åbent interview, og bevare så stor fleksibilitet både i spørgsmålene og svarmulighederne som muligt. 11 Kapitel 1, side Ole Riis Samfundsvidenskab i praksis, introduktion til anvendt metode, Hans Reitzels forlag, 2005, kapitel VI. UKLASSIFICERET 12\n13 Man kan diskutere hvorvidt det er rimeligt blot at interviewe 2 personer, og herefter bruge disse resultater som argumentation for den større sammenhæng. I forhold til denne opgave giver det dog god mening, da problemformuleringen netop retter sig mod forholdene omkring disse to officerer, den kontekst i hvilken de befandt sig, samt den oplevelse netop de havde på netop det tidspunkt. Som argument kan man således anføre, at interviewene indhentes fra 2/3 af samtlige de officerer problemformuleringen specifikt retter sig imod, hvorved alle, mulige kilder behandles (når jeg selv udelukkes i min funktion af forskeren selv ). Behandlingen af materialet vil tage form af en kvalitativ analyse 13. I første omgang vil jeg, i kapitel 4 gennemgå og gruppere svarene fra interviewene i forhold til opgavens struktur, og i det efterfølgende kapitel vil jeg foretage selve analysen af interviewene. Analysen vil således fremstå alene i mine fortolkninger af informationerne. Da materialet vil være åbent for mange fortolkningsmuligheder, er der behov for at jeg er opmærksom på at begrunde mine fortolkninger i blandt andet den gennemgåede teori. Her er det dog ligeledes vigtigt, at jeg ikke presser en teoretisk facitliste ned over materialet 14. Efter at have afholdt de planlagte interview, og efterfølgende gennemgået de afgivne svar, erkendte jeg et behov for at stille nogle få, uddybende spørgsmål. Disse blev efterfølgende gennemført som et telefoninterview. Den anvendte interviewguide, inklusive de afgivne og transskriberede svar, er vedlagt opgaven som bilag Afgrænsninger. Opgaven afgrænses til at omhandle netop de 2 officerer, fra 727 fighter squadron der ansøgte om coachinguddannelsen i Da opgaven handler om hvad, der skabte behovet, og ikke hvorfor behovet opstod, ligger fokus mere på omstændighederne, altså den sociale praksis, end på officerernes ledelsesmæssige uddannelse, og jeg vil derfor blot overordnet behandle hvilke emner officererne har gennemgået i forbindelse med deres ledelsesuddannelse samt i hvor stor grad de her har haft med coaching at gøre. Tidsmæssigt begrænses opgaven til perioden fra officererne blev ansat i Forsvaret, til de ansøgte om ekstra uddannelse i Fokus afgrænses overordnet til at belyse 13 Samfundsvidenskab i praksis, kapitel VIII. 14 Ole Riis Samfundsvidenskab i praksis, introduktion til anvendt metode, Hans Reitzels forlag, 2005, kapitel VI. UKLASSIFICERET 13\n14 udviklingen i Forsvarets opgaver og ledelsesgrundlag, og mere specifikt flyvevåbnets og især 727 fighter squadron opgaver. I forhold til officerernes hverdag, afgrænses opgaven til at omfatte faktorer fra officerernes faktorer med direkte relevans til deres opgaveløsning som officerer i funktionen af ledere, hvilket betyder, at faktorer som officerernes private, og sociologiske omstændigheder, eller overordnede faktorer for Forsvarets opgaveløsning som dansk sikkerhedspolitik eller Forsvarets berøring med det civile samfund, ikke behandles i analysen. Det vil desuden ikke være formålet at finde faktorer, der kan forklare hvorfor behovet ikke er opstået tidligere, og det vil heller ikke være formålet at undersøge hvorvidt behovet er opstået andre steder i Forsvaret. Tekstboks 3 præsenterer afgrænsningerne overordnet. TEKSTBOKS 3 Afgrænsning i tid: Perioden Afgrænsning i emneområder: Forsvarets opgaver; overordnet udvikling af disse med fokus på flyvevåbnets og især 727 fighter squadron opgaver, og officerernes forståelse af samme. Forsvarets ledelsesgrundlag; udviklingen af dette med fokus på flyvevåbnets ledelsesgrundlag, og officerernes forståelse af samme, herunder o Flyvevåbnets ledelsesuddannelse, og officerernes ledelseserfaringer. Tekstboks 4 viser hvilken opgavestruktur jeg efterfølgende vælger at anvende på baggrund af den valgte teori, empiri, metode og afgrænsninger. UKLASSIFICERET 14\n15 TEKSTBOKS 4 KAPITEL 1: Opgavediskussion og problemformulering KAPITEL 3: FSV verdensbillede - Opgaver - Ledelsesgrundlag KAPITEL 2: Ledelses- og organisationsteori - Diskurs - Kultur - Kultur og diskurs i forsvaret KAPITEL 4: OFF verdensbillede - Kontekst - Interviews - Opgaveforståelse - Ledelsesforståelse KAPITEL 5: Analyse - Hvordan påvirkede dagligdagen officerernes opgaveforståelse og omvendt? KAPITEL 6: Konklusion og perspektivering - Hvad skabte behovet for ekstra uddannelse i ledelse og kommunikation blandt officererne i 727 Fighter Squadron i 2006, når Forsvaret har undervist i sådanne emner i adskillige år? 2. LEDELSES- OG ORGANISATIONSTEORI 2.1. Faircloughs kritiske diskursanalyse. I dette afsnit behandler jeg teorien om diskurs og diskursanalyse lidt dybere end i kapitel 1, hvor Faircloughs kritiske diskursanalyse blot er beskrevet overordnet i forhold til valg af metode 15. I afsnittet beskriver jeg således Faircloughs diskursteori og analysemodel som grundlag for den efterfølgende analyse af empirien. Teorien skal søge at belyse, hvordan forskelle i Forsvarets og officerernes diskurser medførte, at der blandt officererne opstod et behov for at søge ekstra uddannelse, og analysemodellen skal tjene som grundlag for den endelige analyse af både den sociale og den diskursive praksis. Faircloughs kritiske diskursanalysemodel tager udgangspunkt i, at en kommunikativ begivenhed indeholder de tre dimensioner: 15 I afsnittet tager jeg generelt udgangspunkt i, og benytter betragtninger fra Marianne Winther Jørgensens bog Diskursanalyse som teori og metode. Hvor der forekommer tekstnær referering, markerer jeg det med reference til det aktuelle sidetal i bogen. UKLASSIFICERET 15\n16 Tekst. Diskursiv praksis. Social praksis. En kommunikativ begivenhed kan være en artikel i et medie, et møde, en sms, en mail, en vejledning eller selvfølgelig en samtale. Selve teksten udgøres af den lingvistiske modulering af den kommunikative begivenhed. Det vil sige ordvalg, grammatisk fremstilling etc., som medvirker til at konstruere diskursen. Fairclough definerer diskurs som en måde at tale på, der giver betydning til oplevelser ud fra et bestemt perspektiv. 16 Denne formulering inkluderer både hvad man taler om, måden man taler om det på, samt i hvilken kontekst man taler om det. Eksempelvis taler man om en lægediskurs, en forskerdiskurs eller en politisk diskurs. Pointen er her blandt andet, at en diskurs ændrer mening, hvis den anvendes ude af konteksten, eller hvis den bibeholdes og konteksten ændres. I Faircloughs syn på diskurs er det forbindelsen mellem teksten og de samfundsmæssige og kulturelle processer og strukturer, der dels former og dels formes af teksten. Fairclough anser således diskursen som værende både konstitueret og konstituerende. Der findes forskellige typer af diskurs, og hvis man forestiller sig en mængde af forskellige diskurstyper, inden for en given social institution, taler Fairclough om en samlet diskursorden. En sådan diskursorden kunne være Forsvarets diskursorden. Inden for en given diskursorden anvendes forskellige diskursive praksisser i de forskellige diskursive systemer, som ordenen består af. De diskursive systemer består igen af diskurser og genrer, hvor genren er en sprogbrug, der er forbundet med og konstituerer en del af en bestemt social praksis. Hér er det, at overgangen mellem den diskursive praksis og den sociale praksis udviskes, og man kan se, at den diskursive praksis udgør en del af den bredere sociale praksis. Af hensyn til min senere opgaveanalyse, er der således behov for at trække grænsen lidt skarpere op, hvilket jeg forsøger at gøre med illustrationen i figur Diskursanalyse som teori og metode, side 79. UKLASSIFICERET 16\n17 Tekst Diskur siv praksis Diskursiv praksis Social praksis Social praksis Én diskurstype En anden diskurstype Overordnet diskursorden Figur 2.1. Faircloughs model for kritisk diskursanalyse i forhold til diskursorden og type. Figuren viser hvorledes forskellige diskurstyper, med dertil hørende forskellige diskursive - og sociale praksisser, kan dække forskellige områder inden for den samme diskursorden. Overlappet i Tuborgen skal illustrere hvorledes en given tekst, formuleret inden for en given diskursorden, ser forskellig ud fra den ene til den anden diskurstype. Gennem pointen om at diskursen er både konstitueret og konstituerende, fremdrager Fairclough altså, at i en given diskursorden former selve diskursen dele af den sociale praksis, og omvendt. En anden del af den sociale praksis udgøres af ikke-diskursive elementer, som kan analyseres ved hjælp af sociologisk teori 17 og kulturteori 18. Ikke diskursive praksisser er for eksempel den fysiske praksis, der indgår i bygningen af en bro 19. Den diskursive praksis udgør krydsfeltet mellem teksten og den sociale praksis. Det er her teksten henholdsvis formuleres af afsenderen, og fortolkes af modtageren. Man kan sige, at analysen af den diskursive praksis vil vise om der finder en diskursiv reproduktion sted, altså om teksten modtages på samme måde som den blev afsendt, eller om der TEKSTBOKS 5 Jo større afstand mellem Forsvarets (ledelsens) og officerernes sociale praksisser, jo større afstand synes der logisk at kunne være mellem deres diskursive praksisser, eller forståelse af teksten. 17 Jævnfør afsnit 1.6 Afgrænsninger, vil jeg i opgaven ikke analysere sociologiske faktorer. Den sociale praksis analyseres således gennem kultur- og diskursanalyse. 18 Tanken er her, at kulturen i organisationen (enheden) har indflydelse på hvilke diskurstyper medarbejderne trækker på. I afsnit 2.2. gennemgås derfor kulturteori, og i afsnit 2.3. samles teorierne i et Forsvarsperspektiv. 19 Diskursanalyse som teori og metode, 5. oplag 2006, side 77. UKLASSIFICERET 17\n18 finder en forandring sted, altså om teksten modtages anderledes end den blev afsendt. Det er netop i den diskursive praksis, at tekster former og formes af den sociale praksis, og som grundlæggende forklaring på hvorfor en forandring kan risikere at finde sted i dette felt gælder, at både afsenderen og modtageren kommer fra en given social praksis, hvor netop hans/hendes diskursive praksis har medvirket til at formulere den aktuelle tekst. Figur 2.1 illustrerer i nogen grad denne sammenhæng, og meningen er grundlæggende, at jo større afstand mellem de sociale praksisser, jo større afstand synes det logisk der kan være mellem de diskursive praksisser, - teksten værende det aktuelle bindeled. Se tekstboks 5. Faircloughs kritiske diskursanalyse præsenterer hermed muligheden for at forklare forskellene mellem givne diskurssystemer, inden for en given diskursorden (eksempelvis Forsvarets diskursorden) ud fra forskellene i den ikke-diskursive del af den sociale praksis, for eksempel kulturen. Som udgangspunkt for opgavens analyse, hvor jeg vil beskæftige mig med den sociale praksis som helhed, er der behov for at jeg kommer med et par grundlæggende betragtninger vedrørende hvordan jeg ser sammenhængen mellem den sociale praksis, den diskursive praksis, og kulturen. På baggrund af ovenstående beskrivelse af den kritiske diskursanalyse, er mit udgangspunkt, at den sociale praksis består af en diskursiv praksis, og en ikke-diskursiv praksis. Den ikke-diskursive del af den sociale praksis består af flere dele, for eksempel kulturen. Kulturen i sig selv kan ganske vist også siges at være diskursiv 20, men i forhold til denne opgave, hvor det i større grad er den praktiske kultur jeg ønsker at belyse, altså hvordan kulturen påvirkede og påvirkedes af omstændighederne, placerer jeg den analytisk i modellen på den ikke-diskursive side af den sociale praksis. I forhold til analysens hovedformål, der er at analysere sociale og kulturelle relationer og strukturer udgøres disse sociale relationer og strukturer i denne opgave af for eksempel organisatoriske forhold, indgår som en del af analysens sociale praksis. Herved kan ændringen af de organisatoriske forhold (strukturændringen) på fighter wing Skrydstrup inddrages i analysen af den ikke-diskursive del af den sociale praksis. Det betyder, at jeg i analysen af den ikke-diskursive del af den sociale praksis kan betragte de to faktorer; kulturen og strukturen (organisationen). 20 Man siger, forstår og taler om ting blandt andet på baggrund af sin kultur, og kulturen kommer herved også til udtryk i den diskursive praksis, for eksempel i historier eller heraldiske mærker. UKLASSIFICERET 18\n19 I forhold til denne opgave og de tidligere anvendte betegnelser; Forsvarets verdensbillede og Officerernes TEKSTBOKS 6 verdensbillede, kan man således Forsvarets verdensbillede -> Ledelsens diskurssystem Officerernes verdensbillede -> Officerernes diskurssystem omformulere disse til Ledelsens diskurssystem og Officerernes diskurssystem, hvorved forholdet mellem de to niveauers sociale og diskursive praksisser (kan) illustreres i figur 2.1. I bogen Diskursanalyse som teori og metode 21 anføres en række kritiske bemærkninger til den kritiske diskursanalyse generelt, og til Faircloughs tilgang specifikt. Af de væsentligste, i forhold til denne opgave, ser jeg pointen omkring uklarheden i opdeling mellem diskursanalysen og analysen af den sociale praksis. Grænsen mellem de to analyser trækkes ikke klart op, og det defineres ikke hvor meget social analyse der er nok. Det beskrives heller ikke hvilke teorier, der vil kunne beskrive de ikke-diskursive aspekter af den sociale praksis tilstrækkeligt 22, og endelig giver Fairclough ikke en præcis beskrivelse af hvor og hvordan det ikke-diskursive aspekt påvirker det diskursive. I forhold til opgaven, kommer ovenstående kritiske bemærkninger således til at handle om; hvornår det ikke-diskursive aspekt påvirker diskursen, hvor meget, samt hvor grænsen går mellem behovet for at analysere hver af disse dele, og hvornår det er analyse nok. Det ligger i kritikkens natur, at det næppe er muligt, at svare fuldstændigt på disse spørgsmål. Da jeg med opgaven søger at afklare, hvad der skabte behovet for ekstra uddannelse blandt officererne i 727 Fighter Squadron i 2006, og dette ikke defineres yderligere, anlægges dog tilpas rummelighed omkring disse grænsedragninger og målestoksforhold til, at en meget nøjagtig præcisering ikke vurderes nødvendig Kulturteori. Som anført i den kritiske diskursanalyse udgøres dele af den sociale praksis af ikkediskursive elementer, som kan analyseres ved hjælp af blandt andet kulturteori. I dette afsnit benytter jeg således Ole Thyssens kulturbegreb om kulturelle skemaer og temaer, 21 Siderne Jf. Diskursanalyse som teori og metode, kapitel 3, side 98, kan disse spørgsmål ikke forklares med diskursanalyse som Fairclough definerer den, men skal suppleres med teori, der diskuterer emner som for eksempel sociologi eller kultur. UKLASSIFICERET 19\n20 samt hans skelnen mellem intuitiv og refleksiv kultur 23. Kulturteorien skal dels forklare, hvorledes officerernes kulturelle skemaer og temaer påvirkede diskursen, og dels forklare hvordan officererne tilpassede sig forandringer på baggrund af deres kulturtype, hvilket skal medvirke til at belyse hvordan kulturen påvirkede officerernes dagligdag. Som udgangspunkt er det svært at definere kultur eksakt, men i forhold til denne opgave er en sådan definition heller ikke afgørende. Det er kulturens indflydelse på den sociale praksis i organisationen, og ikke selve kulturens definition, der er interessant. I følge Thyssen kan kulturen grundlæggende betragtes som værende forudsætningsskabende for al kommunikation. Kulturen definerer forventninger, der gør det muligt for individet at definere sit jeg, og hermed verden i det hele taget. Forventningerne angiver hvorledes noget skal forstås, altså om det er rigtigt eller forkert, godt eller skidt, bedre eller dårligere (end noget andet, som igen skal forstås på den ene eller den anden måde), og det er gennem accepten og anvendelsen af disse skemaer, det bliver muligt for individet at forstå og definere sociale forventninger, og herved definere sig selv. Man kan sige, at hvis der ingen skemaer fandtes, ville der ingen kodning være for hvordan ting skulle forstås. Dette ville umuliggøre al kommunikation, fordi det ikke ville være muligt at forstå hvad kommunikationen handlede om, eller ikke handlede om. Eller at forstå hvordan den skulle forstås. Når dette paradoks krydres med den forståelse, at man ikke kan ikke-kommunikere, så bliver konstellationen af en verden uden skemaer, uden kultur, absurd. Med andre ord, så må der nødvendigvis altid være en kultur til stede i én eller anden form, enten som en kultur, eller som en ikke-kultur, bedre kendt som kaos. Kulturen skaber således en orden for hvordan kommunikationen skal forstås, hvad der giver mening, hvad der ikke giver mening, og hvilken mening det giver, det der giver mening. Kulturen udgør ikke selve sproget, men stiller de forbindelser til rådighed mellem sproget og sprogbrugen, der giver kommunikationen sin betydning. Sin mening. På denne måde styrer kulturen kriterierne for hvad der er meningsfuldt og relevant, og heri opstår kulturens temaer, som hvad vi snakker om. Kulturens valg af temaer og skemaer skaber en verden. Temaerne udgør de diskursive fikspunkter, der skaber ro, ved at definere øjeblikket. 23 Ole Thyssen, Kommunikation, kultur og etik, Handelshøjskolens forlag, UKLASSIFICERET 20


Børn&Unge - 2012/09 - Pædagoger ryger ikke sammen med børn\nPædagoger ryger ikke sammen med børn\nLov forbyder pædagoger at ryge på institutionens område.\nBUPL mener, at det er en ligegyldig stramning.\n’Hvorfor skal staten udelukke, at man lokalt kan finde en løsning, der tillader en tobakshungrende pædagog et stormfuldt, men diskret hjørne af parkeringspladsen at udøve sin last på?’\nSådan skriver redaktør på Politiken, Mette Højbjerg, i et debatindlæg.\nMen det vil staten nu udelukke. Den nye stramning af rygeloven betyder, at pædagoger skal gå helt uden for institutionens område, hvis de vil ryge.\nI BUPL er formand Henning Pedersen ikke kritisk over for stramningen.\n»Det overordnede hensyn, der skal tages, er børns og unges sundhed, og det understøttes med rygeloven,« siger han til jp.dk.\nMed sine 35 år på bagen som pædagog husker han, at det for mange år siden var naturligt at ryge på stuerne blandt børnene. Men det er et for længst overstået kapitel, og Henning Pedersen mener, at pædagogerne generelt har været hurtige til at adskille rygning og børn fuldstændigt.\n»Jeg tror ikke, at mange pædagoger vil sige noget imod loven. Det er min klare opfattelse, at man langt de fleste steder har fjernet røgen fra arbejdspladsen,« siger han.\nDyrt at ryge. Den nye rygelov er forhandlet hjem af et smalt flertal bestående af regeringspartierne og Enhedslisten. Den indfører totalforbud mod rygning på skoler, gymnasier, institutioner og en lang række øvrige uddannelses- og opholdssteder for børn og unge.\nDet er samtidig blevet dyrere, hvis man alligevel tages i at ryge de forkerte steder. 5000 kroner koster det. Gentager forseelsen sig, bliver bøden 10.000 kroner og 20.000 kroner tredje gang. Det bliver også dyrere for butikkerne at sælge tobak til unge under 18 år.\nSundhedsminister Astrid Krag (SF) anser totalforbuddet mod at ryge i blandt andet daginstitutioner for det vigtigste punkt i rygeloven.\n»Vi kan se, at børn og unge ikke træffer beslutningen om at begynde at ryge i et tomrum og helt upåvirket. Som politikere har vi et ansvar for, at de rigtige rammer er til stede for, at børn og unge træffer de rigtige valg,« siger hun.\nP å BUPL’s Facebookside er medlemmerne enige med BUPL’s formand i, at pædagogerne allerede holder børn og røg skarpt adskilt. Sådan, skal det være. Men en del synes også, at politikerne skyder over målet med de nye restriktioner.\nSusanne Schmidt skriver:\n»Selv er jeg eks-ryger og mener, at børn skal beskyttes, men mener samtidig, at rygere skal have lov til at ryge. Så længe børnene ikke udsættes for direkte røg, er det fjollet og spild at tid at indføre dette system.«\nBente Lerche-Thomsen skriver:\n»I min kommune har rygere været henvist til at dyrke deres last uden for matriklen i flere år, så hvad er nyt i det? Med hensyn til at være rollemodel for ungerne, så er spørgsmålet, om E-cig kan tillades. Om der bappes på det ene eller andet, ser for børnene ikke anderledes ud. Skærpede straffe virker en anelse ude af proportion, og hvordan skal de håndhæves og af hvem? Og skal overtrædelser meldes til politiet eller?«\nRikke S. Jensen skriver:\n»Pædagoger har i årevis måttet forlade matriklen for at ryge, så der er sådan set ikke noget nyt i den lovgivning (i hvert fald for manges vedkommende), så jeg ved ikke helt, hvad de vil, andet end frem i skoene og pege fingre. P.S. Helt enig i, at børnene ikke skal udsættes for passiv rygning. Det synes jeg sådan set heller ikke, at kolleger, der er ikke-rygere, skal.«


Jonas Brothers forklarer betydningen af deres renhedsringe - Nyheder | Januar 2021\names Corden spurgte Jonas Brothers om betydningen af deres renhedsringe ...\nkærlighed på netflix sæson 2\nhal er den sorte hætte\nselena gomez laver narkotika\njacob latimore fødselsdag\nChloe nåde moretz rumpehul\nJonas Brothers vendte deres officielle tilbagevenden til musik i sidste uge (1. mar.). Efter deres chokopbrud i 2013 gik Nick Jonas med at udgive to soloalbum, Joe Jonas dannede DNCE og Kevin Jonas tog et skridt tilbage fra rampelyset. Det så ud til, at de måske aldrig genforenes. Dog har bandet nu arbejdet igennem deres forskelle og er allerede tilbage med en ny hit single 'Sucker'.\nPortugal. Manden beskylder Jonas Brothers for at kopiere 'Feel It Still' med 'Sucker'\nHele ugen har Jonas Brothers fejret deres overraskelsesafkast Late Late Show med James Corden og i går aftes (7. mar) deltog de i James 'berygtede Carpool Karaoke-skit. I løbet af segmentet sang de med til deres mest berømte sange og tog endda en løgnedetektor-test. For ikke at nævne, åbnede de også om deres berygtede renhedsringe.\nHvorfor fik Jonas Brothers renhedsringe, og hvem startede deres først?\nJonas Brothers forklarer betydningen af deres renhedsringe på Carpool Karaoke. Billede: Chris Polk / WireImage via Getty Images\nJoe snakede med James og afslørede: 'Renhedsringe skulle vente på den rigtige person, når tiden var inde.' Han sagde så: 'Og her er fangsten. Vi voksede op i en kirke, og vores far var pastor, så det var bare naturligt for alle, at vi voksede op med at gennemgå dette og få en og sige, at jeg vil vente på den rigtige person. Når du er omkring 15/16 og begynder at gå, går du: 'Vent et øjeblik. Hvad sagde jeg, jeg skulle gøre? ''\nJoe forklarede derefter: 'Vi ville aldrig tale om det, for dette er ikke til verden, men selvfølgelig har du tre unge drenge, der bærer ringe på fingrene. Alle kan lide: 'Er de allerede gift? Hvad sker der her?' og så var vi i et interview en dag, fyren spurgte om dem, og vi var som 'Vi vil ikke tale om dem', og han var som 'Nå, jeg siger bare, at du er i en kult'. '\nI diskussionen om situationen tilføjede han: 'Og vi er bange for døden. Dette er en af vores første interviews. Så vi er som 'Fint, vi vil tale om dem.' Vi forklarede ligesom jeg gjorde dig. Han løber med det. Den næste ting, du ved, det er 'Jonas Brothers og deres renhedsringe'. Og det var, hvad folk løb med for evigt. Det var en løbende vittighed. Og vi fandt nogle gange humor i det. '\nDerefter afslørede han, hvorfor de blev af med dem, og Joe sagde: 'Vi besluttede bare på et tidspunkt, at dette ikke er den vi er. Vi behøver ikke at have på dem længere, dette er irriterende, folk gør det sjovt alligevel; vi kan selv gøre det sjovt. ' Og hvem blev først af med deres? Det var Kevin. Lav af det, hvad du vil.\nSe den fulde Carpool Karaoke nedenfor.\nMen i al alvor er mange teenagere opfordret til at få renhedsringe og se sex i et negativt lys, og selvom det er vigtigt for teenagere at være forsigtige og ikke skynde sig for sex, bør de heller ikke skamme sig for det, når de beslutter at have sex. Med det i tankerne er det dejligt at se, at Jonas Brothers er så åbne.\nHvad synes du? Er ringe ringe forkerte?


Alle skoler klar til affaldssortering | Favrskov Kommune\nEleverne er dygtige til at sortere - her er det fra en tidligere indsats med at samle plasticlåg.\n- Elevrådet har fået et lynkursus i at sortere, og efterfølgende har eleverne så to og to været ude i klasserne for at lære kammeraterne det samme. Og den form for sidemandsoplæring virker endnu bedre end, hvis det var en lærer, der kom med de samme informationer. Desuden hjælper det selvfølgelig, at eleverne kender til sorteringen hjemmefra, siger Connie Goosmann.\n- Når servietten er våd, så skal den stadig i restaffald, og yoghurtbægeret skal skylles rent, og så må det komme i plastic-affaldet, oplyser Connie.\n- Det er eksempelvis vigtigt at se på, hvad lokalet bliver brugt til. Hvis det er til billedkunstfaget, så skal der større papirspande op. Og i et almindeligt klasselokale er der ikke behov for en stor spand til metal, glas og plast, men måske mere plads til restaffald, da det ofte er i det lokale, eleverne spiser, og det giver en del affald.\n- Eneste problem har nok mest været de elever, der har haft svært ved at ramme spandene, siger Martin Hager Andersen og hentyder med et smil til, at eleverne gerne vil kaste affaldet i spanden og ikke altid rammer plet.\n- Vi snakker om bæredygtighed og miljø på tværs af landegrænserne, og det lærer børnene en del om. Med sorteringen kan vi vise, at vi også byder ind og gør noget, der samlet set kan gøre en forskel. Det giver god mening.\n- Corona-nedlukningen har forsinket vores projekt, men nu er vi klar. Pilotskolerne har givet os et fint indblik i, hvad der er en god idé at gøre på skolerne, og vi har kunnet lave nogle småjusteringer. Jeg vil gerne rose elevrådene, da deres deltagelse har været afgørende for, at det er blevet taget så godt imod af de øvrige elever. Det virker simpelthen ekstra godt, at eleverne fortæller hinanden, hvad der er smart at gøre – og så gør de det, siger Birthe Bitsch Mogensen.


Se hvordan enlige fædres hjerner ændrer sig - MX.dk\nAf Maria Cuculiza - 28/05-14 17:28\nSe hvordan enlige fædres hjerner ændrer sig\nFædres hjerner ændrer sig, når de er den person, som tager sig mest eller især alene af deres babyer og småbørn.\nJo mere en far er sammen med sit barn, jo mere ændrer hans hjerne sig.\nDet viser ny forskning, som også viser, at når fædre og mødre i et traditionelt parforhold, hvor moren er den primære omsorgsperson for babyer og småbørn, omgås deres børn og hinanden, er det helt bestemte men forskellige områder af hjernen, som især er i sving.\nI forsøget, hvori der indgik både heteroseksuelle og homoseksuelle forældre, fandt forskerne, at hjernen hos homoseksuelle fædre, som havde den primære omsorgsrolle, ændrede sig, så den kom til at fungere på samme måde, som den gør hos mødre i traditionelle forhold, skriver The Independent. De samme forandringer i hjernen ses også hos heteroseksuelle fædre, som påtog sig rollen, som den primære omsorgsperson for børnene.\n- Jo mere tid fædre tilbringer med børnene, i jo højere grad bliver de traditionelt forskellige områder i mænd og kvinders hjerner synkroniserede ifølge ledende forsker bag undersøgelsen, Ruth Feldman fra Bar-Ilan University i Israel.\n- Graviditet, fødsel og amning er meget stærke kræfter i forhold til at få kvinder til at bekymre sig om deres børns overlevelse. Men mænd har samme potentialer, det kræver blot daglig omsorg og nærvær at tænde dette mor-netværk i hjernen, forklarer Ruth Feldman til Health Day.\nIfølge undersøgelsen viste traditionelle mødres hjerner højere aktivitet i forhold til følelser og børnene. Til gengæld var mændenes hjerner, som huser det kognitive mere aktive i samvær med børnene. Begge dele udlignes i hjernerne, når fædrene - uanset deres seksuelle orientering- var dem, der tog mest hånd om børnene.\nIfølge The Independent vil undersøgelsen komme til at spille en stor rolle i diskussionen om homoseksuelles ret til at adoptere.\nPeter prøver Facebook: Hvem vil føde mit barn?


Viktoria, spejder: ”Vi lavede aktiviteter sammen i byen, hvor vi var ude at snakke med en masse forskellige mennesker. Bl.a. snakkede vi med en flygtning fra Syrien, som gjorde et rigtig stort indtryk på os, så derfor besluttede vi, at lave en dag sammen med flygtningefamilier med aktiviteter for børnene .... Jeg blev virkelig glad, da jeg kunne se, at flygtningefamilierne hyggede sig”.\nI projektet bruger spejderne faserne i Design For Change-modellen: Opdage, Drømme, Skabe, Dele til at nå i mål med deres iværksætteri projekt. Først tager spejderne på opdagelse i lokalområdet, hvor de fx møder forskellige mennesker fra deres by. I Horsens mødte spejderne bl.a. borgmesteren og talte med ham om, hvad der skete rundt om i byen. Efterfølgende lavede spejderne store drømmehatte, der viste, hvad pigerne drømte om at forbedre i deres by. I fællesskab valgte spejderne projektet med at lave aktiviteter med syriske flygtningefamilier. I skabefasen planlagde og udførte spejderne en aktivitetsdag med forskellige udendørs aktiviteter og efterfølgende indendørs hygge. Det var spejderne selv, der valgte hvilke lege de skulle lege og instruede børnene dem.\nLærke, spejder: ”Det er sjovt at se de glade børn rende rundt og lave alt muligt .... De kom hen og spurgte om jeg ville hjælpe dem og sådan nogle ting. Det er mega rart. Det kunne være sjovt at lave flere aktiviteter for flygtningebørnene.”\n-\tAktivitetsdag i samarbejde med udsatte familier på Als\n-\tBanko i samarbejde med ældre borgere i Frederikssund\n-\tAffaldsindsamling i Brønderslev.


Brutale overfald filmet og delt: Nu går politiet ind i sagen | BT Krimi - www.bt.dk\n4. maj 2021 - 7:16\nBrutale overfald filmet og delt: Nu går politiet ind i sagen\nKlip fra en af videoerne. En pige bliver sparket, slået og trampet på, mens hun ligger ned.\nOpdatering: I en tidligere version af denne artiklen, kunne de omtalte videoer ses. B.T. har valgt at fjerne videoerne af hensyn til de involverede piger.\nEn pige ligger sammenkrøbet på en togperron. Rundt om hende står en håndfuld piger, som skiftevis lader slag og spark hagle ned over hendes krop og hoved.\nTil sidst forlader gruppen af piger stedet og lader offeret ligge forslået.\nSådan kan hændelsesforløbet af en voldsom video, som den seneste tid har floreret på de sociale medier, beskrives.\nEn video, der er efterfulgt af en række andre videosekvenser af voldsomme overfald, hvor en håndfuld piger slår, sparker, skubber og river tilsyneladende forsvarsløse piger, mens der bliver råbt forskellige skældsord og andet i baggrunden.\n»Tramp hende. Tramp hende,« lyder det blandt andet i forbindelse med det ene overfald.\nOverfaldsvideoerne blev søndag aften delt på en offentlig tilgængelig Instagram-konto med mere end 30.000 følgere med en efterlysning af de voldsparate piger. Siden har profilen slettet de voldsomme videoer igen, efter de angiveligt har været i kontakt med både et offer og nogle af de piger, som skulle stå bag overfaldene.\nB.T. har været i kontakt med personerne bag profilen, som fortæller, at den forurettede pige ikke er interesseret i at tale med B.T.\nVideoerne nåede imidlertid at ligge så lang tid på profilen, at flere har anmeldt dem til Københavns Politi. Således oplyser politikredsen, at man i løbet af søndag modtog adskillige anmeldelser i sagen.\n»Københavns Politi er bekendt med videoer med optagelser af de tilsyneladende samme episoder, der p.t. florerer på sociale medier. Vi er i færd med at efterforske for at finde ud af, hvor, hvornår og i hvilken sammenhæng de forskellige optagelser i de redigerede videoer er lavet.«\nOm offeret er den samme på alle videoerne, er uvist, ligesom det også er uvist, om det er de samme piger, som står bag de voldsomme overfald i alle de pågældende videoer.\nDet fremgår dog, at i hvert fald to af hændelserne ser ud til at foregå ved Nørrebro Station i København, mens den føromtalte hændelse finder sted på en unavngiven togperron.\nKøbenhavns Politi kan heller ikke svare på, hvorvidt der er tale om en specifik gruppering, som står bag de mange overfald. De oplyser dog, at de er bekendt med, at der findes forskellige grupperinger af piger, men at de trods de aktuelle videoer ikke ser nogen »voldsom udvikling« på området.\nKendt fodboldhold fra tv stopper: 'De fleste ville stoppe, mens legen var god'\nJens Jørn Spottag ramt af angst på scenen: 'Fornemmelsen er noget, jeg aldrig har oplevet før'


ORLANDO | Melanie Norskov ORLANDO – Melanie Norskov\nJeg tænkte at det kunne være interessant for jer at se mit lille kontor, hvor jeg sidder\nMen anyways så var vi i Orlando først, hvor vi vidst var i ca. 5 dage inden vi kørte videre til Fort Myers. Orlando var en by med masser af parker og oplevelser samt mange store og sjove bygninger. Det hele virkede meget sådan ?masseproduktions?-agtigt, hvis det giver nogen mening? – jeg synes det var svært at finde små hyggelige restauranter fordi alt skulle være så stort – maden var dog rigtig lækker skal jeg lige påpege.\nJeg tænkte at det kunne være interessant for jer at se mit lille kontor, hvor jeg sidder og arbejder på bloggen fra. Dette plejede faktisk …


Fradrag i dagpengene for arbejde, ferie, sygdom m.m. | CA a-kasse\nNår du er ledig, sker der fradrag i dagpengene for arbejde, indtægter, ferie, sygdom m.m.\nHvis du er fuldt ledig i en måned, får du dagpenge for 160,33 time. Hvis du arbejder, har lønindtægter, er på ferie, syg, eller på anden måde ikke er til rådighed, skal der ske fradrag i dagpengene.\nPå dit dagpengekort skal du oplyse om alt arbejde - såvel lønnet som ulønnet. Du skal anføre antal arbejdstimer, evt. lønindtægt og arbejdsgivers navn og adresse.\nVi skal vurdere, om du har ret til supplerende dagpenge, og hvordan arbejdet skal fradrages i dagpengene. Du skal derfor udfylde et skema til oplysning om beskæftigelse for hvert ansættelsesforhold på CA’s online a-kasse. Hvis du er omfattet af et opsigelsesvarsel, skal vi også have en frigørelsesattest fra din arbejdsgiver. Her kan du printe en frigørelsesattest.\nLæs mere om frigørelsesattest og reglerne om supplerende dagpenge.\nDu kan ikke få dagpenge fra os, hvis du er syg – fordi du ikke kan eller skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet under sygdom. I stedet kan du få udbetalt sygedagpenge fra din kommune. Ydelsen er den samme, som vi udbetaler - det er altså blot kommunekassen, der står for udbetaling af sygedagpenge i stedet for statskassen.\nPå ydelseskortet skal du skrive S ud for hver enkel sygedag. Hvis du er syg i mere end 14 dage, skal du ikke længere stå tilmeldt Jobcentret som aktiv. Derfor skal du afmeldes.\nDu skal kontakte os, hvis du bliver syg.\nVi udfylder et skema med oplysninger om blandt andet typen af ydelser, vi senest har udbetalt til dig.\nSkemaet skal du også selv udfylde med nogle oplysninger og herefter videresende til din kommune.\nNår du igen er rask, skal du meldes til dit Jobcenter igen.\nDu skal også sende dokumentation til os, der viser, at udbetalingen af sygedagpenge fra kommunen er ophørt.\nBemærk, at du skal melde sygdom hurtigt, ellers kan der blive problemer med udbetaling af sygedagpenge fra kommunen.\nHvis du har ferie\nNår du holder ferie, skal du ikke stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Og du kan dermed ikke få udbetalt dagpenge.\nHvis du har optjent ret til feriegodtgørelse hos en arbejdsgiver, kan du få udbetalt feriegodtgørelsen for de dage, du holder ferie. Hvis du har optjent ret til feriedagpenge, kan du få udbetalt feriedagpenge fra CA for de dage du holder ferie. I begge tilfælde skal du på dagpengekortet skrive F ud for hver af dagene, du holder ferie.\nLæs mere om feriegodtgørelse, feriedagpenge og ferie.\nHvis du er omfattet af konflikt\nHvis du bliver omfattet af strejke på din arbejdsplads, får du ikke løn under strejken. Det samme gælder, hvis du i stedet bliver omfattet af lock-out fra arbejdsgiverens side.\nMen selvom du ikke får løn under konflikten, kan du ikke få dagpenge i stedet, da dagpenge ikke må bruges til finansiering i en konfliktsituation. Hvis du er med i en faglig organisation, kan du eventuelt få konfliktstøtte derfra. Spørgsmål om en eventuel konflikt, og muligheden for udbetaling af konfliktstøtte, skal du stille til din faglige organisation. Er du ikke medlem af en faglig organisation, vil du som udgangspunkt modtage løn fra din arbejdsgiver, da du så ikke anses for at være en del af konflikten.\nDagpenge, hvis du i forvejen er ledig\nHvis du ikke er ansat på en konfliktramt virksomhed, når konflikten starter, vil din ret til dagpenge som udgangspunkt ikke blive påvirket af en konflikt. Det gælder dog ikke, hvis du har haft en længerevarende, fast tilknytning til virksomheden forud for konflikten, og det er på grund af konflikten, at du i en periode ikke har arbejde i virksomheden.\nLæs mere om konflikt her\nSom udgangspunkt skal stort set alle indtægter modregnes i de ydelser, som vi udbetaler. Det betyder derfor, at du altid skal oplyse os om indtægter du måtte få samtidig med, at du modtager ydelser. Det kan måske være svært at få plads til at beskrive hvilken type af indtægt, det drejer sig om, på ydelseskortet. Du er altid velkommen til at supplere oplysningerne på kortet med et brev og/eller bilag.\nVi skal modregne\nVi skal altid modregne løn, feriegodtgørelse, bestyrelseshonorar, skattepligtige diæter for møder og offentlige hverv som borgmester og rådmand samt pensioner med løbende udbetaling.\nVi skal ikke modregne\nVi skal ikke modregne beløb, du får for hverv som nævning, domsmand og tilforordnet ved valg. Vi skal heller ikke modregne bonus, kapitalpensioner, erstatninger og indtægt ved salg af fast ejendom.\nFradrag for arbejdsgivergodtgørelse (G-dage)\nEn arbejdsgiver er forpligtet til at betale arbejdsgivergodtgørelse - også kaldet G-dage - for de 2 første ledige dage. Godtgørelsen svarer til dine dagpenge.\nHvis du arbejder i et fast ansættelsesforhold på nedsat tid, skal din arbejdsgiver kun udbetale G-dage (1. og 2. ledighedsdag), hvis han/hun opsiger dit ansættelsesforhold. Er du i et løst ansættelsesforhold, skal din arbejdsgiver udbetale g-dage hver gang, du har arbejdet 74 timer inden for 4 uger. Læs mere om G-dage


Hvad vi kan lære af Danmarks mest anbefalede virksomheder? | CXO\nHvad vi kan lære af Danmarks mest anbefalede virksomheder?\nMange virksomheder har en rigtig god idé om, hvordan kundernes verden ser ud. Det synes de i hvert fald selv! Måske især de virksomheder, som har brugt tid, penge og energi på at udarbejde et Customer Journey-Map, som pynter på endevæggen i marketingafdelingen. Udfordringen er imidlertid, at dette ikke – i sig selv – bidrager til at gøre virksomheden mere kundeorienteret. For kunderne kan jo ikke mærke nogen forskel på, om virksomheden har kortlagt kunderejserne eller ej, med mindre dette overblik og den dybere kundeindsigt rent faktisk har bidraget til en øget, bedre eller mere systematisk indsats for at forbedre kundernes oplevelser i praksis.\nMen hvordan ser det så ud i de virksomheder, hvor kunderne oplever, at virksomhederne gør en ihærdig, vedvarende, systematisk og effektiv indsats for at gøre kundernes liv bedre? Dem der gør det så godt, at en meget stor del af deres medarbejdere og kunder anbefaler virksomheden til andre?\nI samarbejde med Relationwise kårede vi for nylig Danmarks Mest Anbefalede Virksomhed (www.dmav.dk), som blev Alm. Brand Bank. Det skyldes, at de både har en høj Net Promoter Score, en høj eNPS (medarbejdertilfredshed) og en systematisk, effektiv og dokumenteret metode til konstant at forbedre kundernes oplevelser på både operationelt, taktisk og strategisk niveau.\nDerudover fik Irma særprisen for deres ekstraordinære indsatser og resultater, som har gjort dem særligt bemærket med hensyn til at udvikle unikke kundeoplevelser. De øvrige nominerede virksomheder til titlen som Danmarks Mest Anbefalede Virksomhed var Call me, Kjær Sommerfeldt, Profilrejser og Kähler Design.\nInspiration fra de seks nominerede\nDer var en række fællestræk for de seks nominerede virksomheders tilgang til udvikling og måling af kunde- og medarbejderloyalitet.\nKundeloyalitet er hos alle seks virksomheder et af deres strategiske mål, og NPS indsamles systematisk og afrapporteres på alle medarbejder-, ledelses- og bestyrelsesmøder. Derudover følges der typisk op på utilfredse detractor-kunder inden for 24 timer for at løse kundernes problemer hurtigst muligt, så de ikke når at vokse sig så store, at kunderne skifter til én af konkurrenterne. Dette såkaldte operationelle closed customer feedback loop giver også mulighed for at lave root-cause-analyser, der giver input til, hvordan man kan løse de mere systemiske problemer på taktisk og strategisk niveau. Denne indsats understøttes løbende gennem sparring af mellemlederne og erfaringsudveksling mellem medarbejderne i frontlinjen.\nInddragelse af medarbejderne er altafgørende\nLedelserne i disse virksomheder inddrager også i høj grad medarbejderne i at træffe beslutninger om, hvilke taktiske forbedringer der bør igangsættes på baggrund af den løbende kundefeedback. Hos Irma anvendes en meget systematisk proces, hvor alle medarbejdere i de 80 butikker deltager aktivt i at udvælge den enkelte butiks tre forbedringstiltag. Derefter skrives disse på en plakat, som gøres synlig for kunderne i butikken. Derved skabes et positivt forventningspres på de lokale ledelser og medarbejdere for at levere de forbedringer, som de selv har lovet kunderne.\nDette giver først og fremmest ejerskab til de udvalgte lokale forbedringsprojekter. En vigtig sidegevinst er, at det ikke kun er lederne – som typisk er længere væk fra kunderne end medarbejderne – som træffer beslutningerne. På den måde laves der også et “sanity-check” af beslutningerne, så projekterne både har størst mulig relevans for kunderne og samtidig er realistiske at gennemføre i praksis.\nFor at fastholde fokus og motivation i hele organisationen deles alle de gode historier – store som små – f.eks. på intranettet, ved afdelingsmøder og fællesmøder med alle medarbejdere. En vigtig effekt af dette er, at man også deler sine erfaringer om, hvad der virker og bekræfter alle medarbejdere og ledere i, at man på alle niveauer i organisationen har mulighed for at gøre en positiv forskel for kunderne.\nStærke værdier i Irma og Alm. Brand Bank\nPå toppen af disse indsatser gennemfører Irma og Alm. Brand Bank også en række andre aktiviteter for løbende at forbedre kundeoplevelserne.\nFørst og fremmest har de to virksomheder et stærkt fundament i form af værdibaseret ledelse, der giver alle medarbejdere meningsfuldhed, stolthed og nogle klare adfærdsmæssige pejlemærker.\nMon Irma får en Michelin-stjerne?\nI Irma giver missionen “Vores nysgerrighed skaber madglæde og en bedre verden” rigtig god mening for alle medarbejdere. De ved nemlig, at “en bedre verden” betyder øget bæredygtighed. De er ligeledes bevidste om, at en nysgerrig tilgang til “madglæde” hos Irma helt konkret har udmøntet sig i en vision om, at de ønsker at blive verdens første dagligvarekæde, der får en Michelin-stjerne. Den slags ambitioner kalder man hos Google X for “Moonshots”.\nHos Alm. Brand Bank opfører de sig ordentligt\nHos Alm. Brand Bank har organisationen fokus på – i alt hvad den laver – at efterleve en ambition om “ordentlighed” overfor både kunder, kollegaer og resten af samfundet. Det kan umiddelbart lyde både kedeligt, gammeldags og lidt banalt, men det er på ingen måde noget, man skal tage for givet – især ikke i deres branche.\nEfter finanskrisen var der rigtig mange finansvirksomheder, som – med rette – fik nogle ordentlige ridser i deres image, fordi de ikke havde opført sig specielt “ordentligt” – i hvert fald set med kundernes og den øvrige omverdens øjne.\nNej til porno, tobak, våben og “sort” energi\nSenest er værdien “ordentlighed” kommet til udtryk ved, at Alm. Brand har besluttet ikke at investere i selskaber, der hovedsageligt driver forretning inden for fossile brændsler, tobak, pornografi og våben. Kort tid efter at Alm. Brand var blevet udnævnt som Danmarks Mest Anbefalede Virksomhed, kom det frem i medierne, at det var den eneste af de 20 største, finansielle virksomheder i Danmark, som i praksis udøver en etisk investeringspolitik. Det bidrog til et endnu bedre image hos Alm. Brand, der som følge af dette – og de mange anbefalinger fra de glade eksisterende kunder – har fået en stor tilstrømning af nye kunder i den senere tid.\nMassiv træning af ALLE medarbejdere og ledere\nÉn ting er at have nogle ambitiøse visioner og stærke værdier og principper, men disse skal jo også gerne give sig til udtryk i dagligdagen i alle kontakter med kunderne.\nDerfor sørger både Irma og Alm. Brand Bank for, at ALLE medarbejdere og ledere trænes i, hvordan virksomhedens helt unikke servicekultur kan bidrage til at skabe ekstra gode kundeoplevelser.\nDet giver alle medarbejdere et krystalklart billede af, hvad netop de kan gøre som individer og teams for at eksekvere på den overordnede, kundecentriske koncernstrategi.\nFor at virkeliggøre og fastholde effekten af denne træning får alle linjelederne også et personligt opfølgnings-og coachingforløb med support fra HR.\nAlm. Brand Bank performer på performance management\nAlm. Brand Bank og Irma anvender både intern og ekstern benchmarking, men Alm. Brand Bank er gået skridtet videre end det. De har nemlig proaktivt opsøgt de banker i USA, Storbritannien og Australien, der har den højeste NPS for at få ny inspiration. F.eks. har de som én af de eneste danske banker udvekslet erfaringer med USAA Bank, der vel nok er den bank i verden, som er allermest kundeorienteret. Det er i hvert fald den bank med den største NPS og mindst lige så vigtigt allerstørste fastholdelsesrate for sine eksisterende kunder.\nKun sælgere med glade kunder får bonus\nMen der er også et meget mere jordnært eksempel på, hvorfor vi mener, at Alm. Brand Bank er helt eksemplariske, når det drejer sig om kundecentrisk performance management. Det er nemlig KUN muligt at vinde salgskonkurrencer, hvis NPS også er over det forventede niveau. Det er en måde at sikre på, at salget sker på en “ordentlig” måde – altså til kundernes bedste og ikke på bekostning af kunderne.\nDet er der vist en del virksomheder, både i og uden for den finansielle sektor, der kunne lære af. Det er i hvert fald min personlige oplevelse som både privat- og erhvervskunde.\nJeg vil derfor som ganske almindelig kunde opfordre jer som topledere til ikke bare at få tegnet et billede af kunderejserne, men – gennem inspirerende, værdibaseret og konsekvent ledelse – masserer kundernes verden helt ind under huden på alle ledere og medarbejdere. Så vil vi som kunder også kunne mærke, at I både vil og kan gøre vores liv endnu bedre.\nStort tillykke til Alm. Brand Bank og Irma!


true assists /da/tools-for-life/assists/steps/what-is-an-assist.html read 4 11 /tools-for-life-furl/imagecache/cropfit@w=3000/data/scientology-courses/files/certs/assists_da.jpg Assister ved sygdom og skader\n4.1 LÆS ARTIKLEN\nEn Berøringsassist kan bruges mod piner, smerter eller ubehag i næsten en hvilken som helst del af kroppen. (En Berøringsassist bruges ikke mod hovedpine).\nEn Berøringsassist genopretter kommunikation med kroppen. Det får en persons opmærksomhed hen på de dele af kroppen, der er påvirkede. Dette gøres ved gentagne gange at berøre personens krop og få ham i kommunikation med de dele af kroppen, der påvirker ham. Hans forbedrede kommunikation med kroppen hjælper til at lette hans fysiske smerte eller ubehag.\n0. Giv personen eventuel førstehjælp, der kan være nødvendig, før du begynder assisten.\n1. Få personen til at sidde eller ligge ned – det der er mest behageligt for ham.\n2. Fortæl personen, at du vil udføre en Berøringsassist, og forklar kort fremgangsmåden. Fortæl ham, at du vil sige ”Føl min finger” til ham igen og igen, og at han skal lade dig vide, hver gang han har gjort det:\n”Jeg vil igen og igen bede dig føle min finger. Lad mig vide hver gang, at du har gjort det.”\n3. Giv kommandoen ”Føl min finger”, og berør derefter et punkt med et moderat tryk med fingeren:\n”Føl min finger.”\nRør kun med én finger. Hvis du bruger to fingre, kan personen blive forvirret over, hvilken af dem han skal føle.\n4. Når personen tilkendegiver, at han har udført kommandoen, så anerkend ham ved at sige: ”Tak” eller ”Okay” eller ”Godt”.\n5. Giv den næste kommando, berør og anerkend, når personen tilkendegiver, at han har udført kommandoen.\nNår du berører, så undgå kønsdele og baller på begge køn og en kvindes bryster.\n6. Du afbalancerer altid den venstre og højre side af kroppen. Når du har berørt personens venstre side, skal du derefter berøre hans højre side.\nDette er vigtigt, fordi hjernen og kroppens kommunikationssystem griber ind i hinanden. Du kan opleve, at en smerte i venstre side forsvinder, når du berører den højre side, fordi den højre side holder den på plads.\n7. Du fortsætter med at give kommandoen, idet du berører og anerkender hver gang.\n8. Sørg for at medtage armene, albuerne, håndled og hænder ...\n9. ... og fingerspidserne.\n10. Berør tæerne, fødderne, knæene og benene.\n11. Ud over at behandle venstre og højre side af kroppen skal der også tages højde for kroppens bagside og forside. Med andre ord, hvis du har givet opmærksomhed til kroppens forside, skal du også give opmærksomhed til bagsiden.\nDet omfatter venstre og højre side af rygraden ...\n12. ... og bagsiden af knæene.\n13. Fortsæt assisten, indtil personen har en erkendelse eller oplever nogen lettelse.\nBERØRINGSASSIST FOR EN BESTEMT DEL AF KROPPEN\nHvis personen har en særlig vanskelighed eller et særligt ubehag, kan man give ham en Berøringsassist for at tage sig af den bestemte del af kroppen.\n1. Efterhånden som du berører, nærmer du dig det påvirkede område.\n2. Gå så væk fra det påvirkede område. Nærm dig det så igen.\n3. Gå igen væk fra det påvirkede område. Kom så nærmere til det.\n4. Gå så længere væk fra det påvirkede område. Nærm dig det så til et punkt, hvor du faktisk berører det påvirkede område.\n5. Når du har berørt det påvirkede område, gå så længere væk fra det og fortsæt assisten.\n6. Når man tager sig af en bestemt kropsdel, berører man også bagsiden af den kropsdel.\n7. Uanset hvilken del af kroppen, der bliver afhjulpet, omfatter Berøringsassisten altid også hænder og fødder og rygsøjlen.\n8. Fortsæt assisten, indtil personen har en erkendelse eller oplever nogen lettelse.\n9. Sig til personen:\nDu kan blive nødt til at give Berøringsassister dag efter dag for at opnå et resultat. Til at begynde med kan du opnå en bevidsthed om området, hvor sygdommen eller skaden er. Ved at give en Berøringsassist den følgende dag kunne du forvente lidt mere bedring. Det kan tage mange flere dage med en Berøringsassist hver dag, før der opnås et resultat. Pointen er, at der ikke er nogen grænse for, hvor mange Berøringsassister du kan give for det samme.\nBrug ved tilskadekomst\nNår du kan udføre en Kontaktassist på en person, der er kommet til skade, skal du aldrig udføre en Berøringsassist som det første. Hvis der er adgang til nøjagtigt det sted, hvor skaden skete, så udfør en Kontaktassist. Kontaktassisten kan så følges op med en Berøringsassist eller en anden form for assist. Hvis der ikke er adgang til nøjagtigt det sted, hvor skaden indtraf, så udfør en Berøringsassist.\nAnvendelse på bevidstløse personer\nBerøringsassister kan endda udføres på en bevidstløs person. Du kommunikerer med personen ved nænsomt at tage hans hånd i din og fortælle ham:\n”Når du har følt min finger, så giv et klem med din hånd.”\nPersonen vil give dig en mindre forøgelse af tryk. Gå så videre med Berøringsassisten, rør ved knæ, lår, fødder, hoved, ører og så videre. Han vil begynde at forstå og følge, hvad han skal gøre efter et stykke tid.\nBrug på dyr\nBerøringsassister kan give gode resultater, når de bruges på dyr.\nNår du giver en Berøringsassist til en syg eller såret hund eller kat, bør du være iført tykke handsker, for de kan finde på at bide og kradse dig.\nBrug på personer på medicin\nEn Berøringsassist kan godt udføres på en person, der har fået smertestillende midler eller anden medicin. Det er ikke optimalt, men det kan være nødvendigt i nødsituationer.\nHvis en person er kommet til skade, bør dit mål være at forsøge at nå frem til ham og give ham en Berøringsassist, før nogen giver ham smertestillende midler. Hvis kroppen har fået svære kvæstelser, kan personen godt stadig være i stærke smerter efter din assist, men du vil have fjernet noget af chokket.\nUdfør ikke en Berøringsassist på en person, der har hovedpine. Undersøgelser har vist, at hovedpine næsten altid er resultat af noget, der sker mentalt, hvor en Berøringsassist ville være en ukorrekt handling.\nHvis en person har fået en faktisk skade i hovedet, f.eks. fået en finger i øjet eller blevet ramt i hovedet med et boldtræ, kan han godt få en Berøringsassist. Det samme gælder for skader på tænderne eller smertefuld tandlægebehandling.\nBerøringsassisten er let at lære, og den kan give ret utrolige resultater. Den har den fordel, at det er let at lære andre den. Så brug den godt til at hjælpe folk omkring dig, og lær dem at hjælpe andre også.


Log indPrøv 30 dage gratis\nOneway Esports´ undervisningsmateriale.\nFællesmål for CS:GO\nI opbyggelsen af alt vores undervisningsmateriale, har vi haft tre centrale læringsteorier i fokus. Disse læringsteorier er altså fundamentet for alle vores forløb og aktiviteter. Det er igennem disse læringsteorier vi øger mulighederne for, at eleverne får et positivt udbytte af vores undervisningsforløb.\nDe tre teorier er følgende:\nBanduras teori om self-efficacy.\nVygotskys teori om nærmeste udviklingszone.\nDecy og Ryan’s teori om indre motivation.\nDet betyder også, at når vores materiale er lavet ud fra teorier, så vil det være vigtigt at du som underviser, tilpasser materialet til din klasse. Det er usandsynligt at man får 20 elever på samme niveau og med samme læringskurve. Derfor kan det være nødvendigt at lave forskellige aktiviteter, med forskellige grupper, på det samme hold.\nDe tre teorier, vores undervisningsmateriale er funderet i, supplerer hinanden og har visse steder flere ligheder. Herunder vil der kort komme en kort gennemgang af begreberne og hvad de betyder i en undervisningskontekst.\nBandura - Self-efficacy:\nSelf-efficacy er et begreb som beskriver hvor stor tro vi har på os selv, når vi skal løse en opgave. Vores handleevne og motivation bliver påvirket af vores self-efficacy. Lav self-efficacy vil ofte betyde at man ikke kan løse en opgave - ikke fordi vi ikke er i besiddelse af redskaberne til det, men fordi vi ikke tror nok på os selv.\nDerimod relaterer høj self-efficacy sig til gode akademiske præstationer, succesfulde karriereveje og i det hele taget øger muligheder for sund udvikling og et godt liv for individet (Bandura, 1997).\nDer findes fire kilder til øget self-efficacy som er:\nSuccesoplevelser - at have udført lignende situationer succesfuldt, øger chancen for at vi kaster os ud i nye (og sværere) situationer.\nModellæring - at se andre (professionelle eller klassekammerater) udføre en situation succesfuldt, øger chancen for at vi tør at udføre lignende øvelser.\nVerbal overtalelse - Personer som individet ser op til har stor mulighed for at overtale dem til at kaste sig ud i nye og ukendte situationer.\nFysisk og emotionel tilstand - Hvis vi er glade og fysisk tilpas når vi udfører opgaver, vil vi i fremtiden huske tilbage på denne følelse og turde at begive os ud i nye og udfordrende opgaver.\nVores undervisningsmateriale har en naturlig progression i sværhedsgrad og vores aktiviteter har tit mulighed for differentiering af sværhedsgrad, hvilket øger chancen for at eleverne får succesoplevelser i undervisningen. Mange aktiviteter har videoer som introduktion eller indebærer at eleverne skal observere hinanden (modellæring). Underviseren spiller en central rolle i den verbale overtalelse, hvis eleverne virker usikre på at gå i gang med en opgange, derfor er der udformet en aktivitetsguide til hver aktivitet i vores forløb, som kan guide læreren til dette.\nTil sidst har mange af vores forløb indbygget sideaktiviteter, som giver mulighed for fysisk aktivitet og leg. Dette øger elevernes fysiske og emotionelle tilstand.\nVygotskys nærmeste udviklingszone:\nNæsten alle lærere og pædagoger vil på et tidspunkt i deres professionelle virke, have stødt på konceptet om menneskers nærmeste zone for udvikling. Kort sagt handler det om, at en aktivitet skal være tilpas svær for at optimere den læring der skal finde sted. For nemme aktiviteter øger risikoen for kedsomhed, mens for svære aktiviteter øger risikoen for eleverne giver op og mister motivationen.\nVores undervisningsmateriale er bygget op omkring muligheder for at differentiere aktiviteterne til de forskellige niveauer, hos eleverne, der uden tvivl vil finde sted i esportslokalet. Dette vil man kunne finde i hver aktivitetsguide.\nDecy og Ryans teori om indre motivation:\nMotivation har været ekstensivt undersøgt i psykologien bl.a. af den simple grund motivation er produktivt.\nMotivation kan opstå gennem ydre faktorer - såsom belønning, og det kan opstå gennem indre faktorer - såsom glæde ved det man laver. Selvbestemmelse hos eleverne er en af de faktorer der øger den indre motivation. Derfor har mange af vores forløb indbygget mulighederne for at eleverne selv kan tilpasse de enkelte aktiviteter, så de har størst mulig relevans for dem.\nHvis esport skal have en legitim plads i Folkeskolen, så skal faget, som alle andre fag, læne sig op ad en række fælles mål, som er funderet i nogle bindende kompetencemål og inspireret af nogle vejledende færdigheds- og vidensområder og -mål.\nEsport i skolen\nSe alle indelæg\nPlatformenLog indPrøv 30 dage gratisBetingelser\nSamarbejdspartnereEsport DanmarkSPWN EsporteAthlete\nOneway Esport Aps\n© Oneway Esport 2019 - Alle rettigheder forbeholdt - Administrer cookies her


Ethereum Vs Bitcoin Investering 2019 - Investering i kryptovaluta – køb Bitcoin eller Ethereum? - tideland.biz\nEthereum vs bitcoin investering 2019. De 10 Mest Værdifulde Kryptovalutaer | Ethereum - tideland.biz\nEr det muligt. For bare et år siden blev Bitcoin anset for at være den eneste konge i kryptokurver: Skyen er en slagmark. I modsætning til Bitcoin bruger Ripple ikke blockchain: Will Ethereum Gå ned i skal du sælge? I tabte Ethereum\nDe 10 Mest Værdifulde Kryptovalutaer | Ethereum\nVores Ethereum Prediction I (Køb eller Sælg?) | Coin News Telegraph\nDe 10 Mest Værdifulde Kryptovalutaer | Ethereum - tideland.biz\nNr. 2: Ethereum | $288 (Markedsværdi: $29 milliarder)\nBitcoin vs Amazon vs Netflix [Hvad er den bedste investering af ] - Blockchain Nyheder\nHver cryptocurrency er knyttet til en blockchain, som er en distribueret database af alle transaktioner, der er indtruffet i valutaen. Det er ikke kun et middel til kryptohandel: Min bearish visning på køb af digital valuta er delt af ingen andre end super investor Warren Buffett.\nPeercoin USD: Sætter pris på din indsigt. Den private nøgle giver dig mulighed for at bruge penge fra den pågældende adresse.\nDigitale tegnebøger vinder trækkraft.\nEthereum markedsdækning: Arkæologer sporer de tidligste mønter til det antikke kongerige Phrygia nu vestlige Tyrkiet under kong Midas regeringstid. Hvad er værre, binære væddemålsmæglere kryptokurver ikke så sikre som de hævder. Hvordan adskiller Ripple og Bitcoin nye måder at tjene penge hjemmefra, og hvilken cryptocurrency ville være en bedre investering?\nHurtig frem tilog vi har nu mønter lavet af computer 1s og 0s: Altcoin Daily siger: En god indikator er at kigge på hvilke træk de markedsførende aktører tager, og her er tendensen soleklar, blockchain er på den eller anden måde fremtiden.\nAlt andet lige må det derfor også forventes at Ethereum, vel kan gå en stor fremtid i møde. Ethereums platform er også en avenue for udviklere og blockchain firmaer til at træde ind i blockchain industrien. Samlet Ethereum Prognose og forudsigelse for Jeg ville aldrig investere i en cryptocurrency.\nCryptocurrencies er ikke aktier eller obligationer.\nRipple har lige fra starten været placeret som et system til banker og betalingsnet. Bitcoin markedsdækning: Ethereum bliver også Minet Som det er tilfældet med Bitcoin, bliver Ethereum også Minet via computerkraft, og er dermed også en strømslugermen i stedet for Bitcoins tjener minerne her Ether.\nDet sikrer transaktionssikkerheden. Den græske legende hævdede alt, hvad Midas rørte om til guld vi kan antage, at en del af historien er usand. XQ Gaming siger: Tabellerne gik i favør for revolutionerende altercoins med avancerede blokkæder bag dem. Kun diagram sporing fortæller de virkelige historier Frederick Dorsey tjene mange penge online Denne video forklarer, hvordan kryptokurverter fungerer.\nNogle af dem vil få frossen til eftersyn snart så holde dem væk fra udvekslingen indtil dette er overstået.\nI modsætning til Bitcoin bruger Ripple ikke blockchain:\nFørst en hurtig forklaring på kryptokurrency. Listen over forex trading videoer, der støtter Ripple, er enorm Bemærk, at Ripple er ikke et minerbart aktiv. Som kvalitetstekniske aktier fortsætter med at slå det bredere marked, er et underliggende tema tydeligt: Mange e-handelswebsteder og endda mursten- og mørtelvirksomheder har indført betalinger i Bitcoin.\nProof-of-Work Bitcoins blokchain var den første til at bruge konsensusmekanismen. Den offentlige hovedbog tjener hovedsagelig til at verificere transaktioner og holde optegnelser. Invester ikke direkte i kryptokurver.\nHvordan bliver jeg rig hurtigt forex handelssystemer, der rent faktisk fungerer option robot pro review\nTjene penge på at arbejde online hjemmefra aktiehandel online kursus gratis, hvordan man laver ekstra kontanter online australien\nDerfor har Ripple mange fordele: Jeg kan lide at trække fra mange aktieoptioner vs aktie apprecierings rettigheder. Som Oracle of Omaha for nylig satte det: Digitale tegnebøger aktieoptioner vs aktie apprecierings rettigheder en anden vækstmulighed.\nKrypto er et ekstremt risikofyldt marked, og ingen bør investere auto binære signaler app mere end de kan tåle at miste.\nDeres indsats har gjort mange institutioner og digitale aktiv investorer til at begynde at vedtage digital valuta og tjene mange penge online underliggende teknologi - blockchain. Cryptocurrency udvekslinger er websteder, hvor du kan købe, auto binære signaler app eller udveksle kryptokurver for andre digitale valutaer eller traditionelle valutaer som amerikanske dollars.\nDet kan rumme mere end 1,transaktioner pr. I har Kina officielt forbudt alle kryptorelaterede kommercielle ethereum vs bitcoin investering 2019, en påmindelse om, at ethereum vs bitcoin investering 2019, herunder Ethereum, eksisterer ved regeringens samtykke.\nRipple jenis-jenis grafik forex bln XRP ved starten for at belønne deltagerne tjene mange penge online at give computerkraft til vedligeholdelse af blockchain.\nGør dette Ethereum den bedste kryptokurrency til at investere i ? Vi vejer plusser og minuser af Ethereum og om du skal købe eller shun det. Ripple er langsomt men støt omdannet til Bitcoins hovedkonkurrent: Hvad er Ethereum? Sådan fungerer hele Bitcoin blockchain Hvem udfører beregninger?\nJa, Jeg sætter pris på at du tager dig tid til at kommentere, Antonia. Stiftelsens indsats har bidraget til at øge prisen på Ethereum.\nHvad koster en Ethereum vs bitcoin investering 2019 i ? Will Ethereum Gå ned i skal du sælge?\nSætter pris på dig ns!\nDen trækker vejret ned i nakken og forventes at kaste Bitcoin fra tronen.\nDet skyldes, at fleksibiliteten forbundet med Ethereum gør det muligt for dets blockchain at rumme langt mere end blot kryptokurrencyen ethereum vs bitcoin investering 2019. Nå ja, disse dage, Jeg har været lige sortering ting ud af, hvilke mønter ville overleve og slippe af med dem, der ville dø.\nEr det for sent at investere i Bitcoin? De udvekslinger, der sælger, så de kan købe i.\nEr det muligt. USAT skiller sig ud.\nFederated Byzantine Agreement Ripples konsensusmekanisme, Federated Byzantine Agreement, tjener til at nå til enighed mellem ethereum vs bitcoin investering 2019 noder. Cryptocurrencies er digitale midler til pengeudveksling, der er sikret ved kryptering.\nDet uforudsigelige, jomfrulige og stærkt volatile kryptomarked, gør enhver form for fremtidsanalyse, i bedste fald, voldsomt usikker. Den blev introduceret i af den mystiske Satoshi Nakamoto stadig ingen ved, hvem denne person eller gruppe af mennesker er.\nJa, Midas eksisterede virkelig.\nMen jeg tror ikke, gafler går væk. Et voksende antal amerikanske købmænd, fra små til store, begynder at acceptere kryptokurrency som betaling. Den største ulempe ved Proof-of-Work-modellen er behovet for en stor mængde elektricitet. Har Ethereum Midas Touch? En af de sikreste måder at tjene penge på over det lange løb er at klare ustoppelige tendenser.\nHvad er ethereumhistorie? Pris forudsigelse, år Den nemmeste metode, at handle de største kryptovalutaer på, er via den EU-regulerede og nu også dansksprogede handelsplatform eToro. Med den fødererede byzantinske aftale danner brugerne cirkler, der overlapper hinanden FBA konsensus mekanismen er ikke lavet ethereum vs bitcoin investering 2019 at løse komplekse beregninger, så det kræver meget mindre elektricitet end Bitcoin.\nListen over detailhandlere, der måder at tjene bitcoin online Bitcoin, er stor: Sætter pris på dig ns!\nAffiliate Marketing Guide for begyndere - Tjen penge online\nAlpari forex svindel // tideland.biz\nBinære optioner handelssignaler i nigeria :: tideland.biz


I NIRAS arbejder vi for at gøre det mere attraktivt at cykle. Vi har særligt fokus på børn og unge, og vi lægger vægt på at skabe tryghed og tilgængelighed for cyklister i deres nærmiljøer.\nCyklen som transportmiddel er vigtig for den grønne omstilling, da øget cykeltrafik er en forudsætningen for, at mange kommuner kan få en bæredygtig trafikal vækst. Samtidig medvirker flere cykelture i lokalsamfundene til et aktivt og attraktivt byliv, fremmer folkesundheden og underbygger en samfundskultur, hvor man cykler. NIRAS udarbejder både cykelstrategier og helhedsplaner, samt cykelstiplanlægning og parkeringsløsninger.\nPå landsplan har ca. 46% af befolkningen under 10 km til arbejde, og halvdelen af alle rejser (hverdag og fritid t/r) er under 10 km. Det viser, at der er et kæmpe potentiale for at få flere til at cykle. Cyklisters trafiksikkerhed og tryghed er afgørende for en øget brug af cyklen. Dette skal derfor tænkes ind i planer og konkrete løsninger, blandt andet gennem yderligere tiltag på stier og veje, samt gennem nye former for cykelinventar. Vi har lang erfaring med at udarbejde cykelanalyser og komme med innovative forslag til hvordan problemstillingerne kan løses, med hensyntagen til cyklisternes sikkerhed, bymiljøets kvalitet og brugernes tryghed.\nCykling kan give børn øget frihed og selvværd\nBørn og unge er særligt afhængige af selvstændigt at kunne komme rundt på cykel, da de ofte ellers er nødsaget til at blive kørt af voksne. Reduceret forældrekørsel og deraf bedre udnyttelse af vejinfrastrukturen er derfor et vigtigt element i at øge cykeltrafikken. Gennem kontekstforståelse og brugerinddragelse finder vi trygge løsninger, der sørger for, at børn og unge kan cykle rundt uafhængigt af voksne. Derved øges deres muligheder for, at de kan deltage i både organiserede og spontane fritidsaktiviteter.\nI NIRAS arbejder vi for at mobilitetsplanlægning med fokus på cykelfremme, er medvirkende til at øge børn og unges livskvalitet og i tillæg give en større frihed for alle familiens medlemmer.\nCykelparkering i offentlige rum\nAlle cyklister har brug for at kunne parkere deres cykel, og cykelparkeringsløsninger fylder meget i det urbane rum, både offentlige steder og på private arealer. De seneste år er der desuden kommet flere nye typer cykler i gadebilledet, som har andre behov for fx manøvreplads, aflåsning og støtte end traditionelle cykler. NIRAS arbejdermed at integrerer cykelparkering og byrum, samtidig med at vi tager højde for de forskellige behov til parkering.\nI tillæg til de fysiske parkeringsløsninger kan adfærdsmæssige virkemidler være vigtige som supplement. Vi udfører analyser over bl.a. brug af parkering, belægningsgrader, parkeringsadfærd, cykeltyper, brugerprofiler, flow ind og ud, etc. Adfærdstilpasset design eller tiltag der fremmer adfærdsfornyelse kan handle om synlighed (fx placering af cykelstativer og udformning), wayfinding (fx skiltning og synliggørelse) samt nudging (gøre det nemt og attraktivt, at opføre sig korrekt/hensigtsmæssigt).\nDette gælder både i relation til permanente og midlertidige cykelparkeringsløsninger for at sikre en optimal og hensynsfuld udnyttelse af cykelløsningerne. På denne baggrund ser vi derfor de adfærdsmæssige aspekter som en dybt integreret del af cykelprojekter.\nStiforbindelser og stiplanlægning\nEvaluering af cykeltiltag\nJulie Majlund Buschardt\n+45 4256 8292


Et genialt rodehoved | Bloggen · VINSVIN\nEt genialt rodehoved\nRenaud Guettier har aldrig smidt noget ud. Nogensinde. Sådan ser det i hvert fald ud, når man besøger ham på hans gård, der er centralt placeret i Udkantsfrankrig. Der ligger magasiner, glemte børnecykler og alskens tingeltangel, hvor end man kigger hen. Men det er okay. For ved siden af den rustne spand og den semiopløste papkasse står der en masse vin. En hel masse fantastisk vin.\nRenaud er først og fremmest landmand. Han lever af at dyrke hvede og raps på markerne omkring det lille hus, der ligger idyllisk på toppen af en lille bakke, hvor kålen strutter om kap med uplukket fjolletobak i baghaven. Men kærligheden ligger i vinproduktionen. Og cirka 100% af alle følelsesmæssigt normale mennesker med blot den mindste interesse for vin ville også blive smaskforelskede i La Grapperie, hvis de stod på de bittesmå marker fordelt over smukke bakketoppe og i de dybe vinkældre gravet ind i den lerholdige jord.\nVi er i Coteaux de Loir, som er en af de nordligste appelationer i Loire. Her bliver hovedsageligt dyrket Chenin Blanc, Gamay og Pineau d'Aunis. Men faktisk bliver der ikke dyrket særligt meget vin her. Fra de mellemstore landeveje ser vi udelukkende flade marker, der venter på at blive fyldt med ikke-alkoholproducerende afgrøder. Og i ren desperation over den manglede landskabsvinøsitet jubler vi over blot at kunne skimte konturerne af en vinstok i horisonten, selvom den – i takt med at vi nærmer os den – viser sig blot at være et lille æbletræ eller et stakit. Det er virkelig meget lidt vinromantisk at være i evigt søvnige Coteaux de Loir.\nDet er først, da Renaud kører os op ad smalle mudrede markveje, at vi kommer hen til reelle vinmarker. Men så er de satme også reelle. Over 100 år gamle Pineau d'Aunis-stokke, der står og glor ud over Loire-dalen i unaturligt akrobatiske yogapositurer med deres krogede grene og rynkede bark. Jorden er blød og lerholdig og fyldt med silex, som er en rødlig flintesten. Og selvom vejret er vådt og elendigt, har man lyst til at kramme hver eneste stok.\nFra denne mark kan vi kigge over på St. Pierre-marken, hvor der står et plot med Chenin Blanc. Vi har lige smagt vinen derfra, og det hele hænger rigtig godt sammen. Det ligner nemlig også en mark, der kan producere stor vin. Hvis man altså lige ser bort fra en nogenlunde enorm elmast, der troner i baggrunden.\nSom skrevet er vejret ganske trist. Derfor giver det ekstra meget mening at søge i ly for den tunge regn i Renauds kældre. Han har tre. Den ene til opmagasinering af flasker og den anden til barriques. Den tredje har han lige overtaget for et par måneder siden, og i den står kun nogle af de flasker, som den tidligere ejer ikke har taget med sig. Der er vel 10-15 flasker. Det er alle Chenin Blanc, og de er fra 1950'erne og frem til 80'erne. Vi smager dem alle sammen. Det er vanvittigt. Nærmest alle vinene står pivskarpt og har stadig masser af frisk syre og tyngde. Det bliver en god dag.\nI flaskekælderen smager vi boblerne fra '13. En lyserød petnat lavet på Pineau d'Aunis og Chenin Blanc. Bang, syrekrampe i ansigtet. Hold dog kæft, hvor er det friskt. Men på den gode måde. Den her vin kommer til at definere sommeren '15.\nOg så går turen til den tredje kælder. Det man kalder en mughytte. I de dybe underjordiske gange ligger der tyk grønblå pels på samtlige barriques. Vi overvejer at give dem halsbånd på og fodre dem med godbidder. Men da vi smager vinene fra fadene er de helt rene i udtrykket. Og helt urimeligt gode. Noget af det er måske lige fadtungt nok til vores smag, men man kan ikke argumentere mod at de er vellavet. Og på en måde er det også befriende, at al naturvin ikke per definition skal være lys bællesaft.\nVi klapper fadene farvel, og pludselig får Renaud en idé. Lad os da lige besøge Bernard. Bernard? Bernard er naboen, selvom han bor 4-500 meter fra Renaud. Og han er en "personnage original", som Renaud fortæller, da vi går gennem Bernards fantastiske og frodige have op til huset på endnu en bakketop. Det er vist den største underdrivelse i det 21. århundrede. Bernard er en fucking galning. Han kan ikke et ord engelsk, men til gengæld kan han skrige en i ansigtet og sparke dig over knæet. Det er han til gengæld rigtig god til. Men man kan sgu tilgive meget, når en person har verdens hyggeligste vinkælder. Via en dør, der et sat direkte ind i selve bakken, går vi ned af en vindeltrappe, som Bernard selv har gravet ud. Den er lang. Men for enden er der den smukkeste vinkælder. Lys og tør og hamrende kold.\nBernard tænder op i pejsen – for sådan en har han selvfølgelig i vinkælderen –, og så bliver der drukket igennem. Vi drikker Enchanteresse '07 fra magnum, som er noget af det største vin, jeg nogensinde har smagt. Og så får vi også et voksent glas Calvados / træsprit til lyden af skrattende jazz fra transistorradioen. Og et par flasker mere. Og et par Bernard-råb i ansigtet, selvfølgelig. Det er som en behageligweird og fermenteret drøm.\nVi er hamrende fulde. Så vi hopper ind i bilen og kører hjem. Det må man godt herude, hvor kragerne for længst er vendt om. Men pludselig stopper Renaud bilen, ruller vinduet ned og stikker armen ud for hive fat i skraldespanden, som lige er blevet tømt. Og så er det bare fuld gas fremad med skraldespanden dansende i vejkanten med 80 kilometer i timen. Vi er i det vilde vesten, og jeg ligger krøllet sammen i latterkramper.\nResten af aftenen fortaber sig i dødsdruk og rillette lavet på nabogris. Men hold dog kæft, hvor var det hyggeligt at sidde der i 35 års akkumuleret fransk rod og tale om vin med min yndlingsproducent. Nu er han min ven, og så laver han altså bare vederstyggelig god vin. Det er satme en svedig kombination.