850 år senere: Fra Absalon til Elming – Ekstra Bladet\n2. sep. 2017 kl. 18:49\n850 år senere: Fra Absalon til Elming\nLørdag blev der delt 1167 gratis øl og 1167 københavnerstænger ud til festglade Københavnere. København har fødselsdag\nVild Med Dans-værten Claus Elmings tømmermændsramte venner står ved Slotsholmen og skråler fødselsdagssang for gamle København.\nKlokken er omkring 13, og med små øjne og solbriller gør de hovedstaden ære med deres rustne skønsang.\nFor 850 år siden var der hverken reparationsbajere på dåse eller solbriller i håret.\nHer var det heste og hårdt arbejdende murerarbejdsmænd og brolæggere, der prægede bybilledet.\nDet var netop her ved Slotsholmen, at København blev grundlagt af biskop Absalon.\nHer byggede han en borg omkring 1167-71 på Slotsholmen. Ruinerne af denne borg kan i dag ses under Christiansborg.\nLørdag kl 12.07 2017 blev der så serveret 1167 kolde øl og 1167 Københavnerstænger ud til de festglade københavnere foran Christiansborg for at fejre hovedstaden.\nOg her mødte Ekstra Bladet Claus Elming, og hans drengekor.\nFor at høre dem, hvad de egentlig bedst kan lide ved København.\n- Ved du hvad. Så sent om i aftes. Der var vi syv drenge til landskampsfodbold i Parken. Og at opleve den glæde, og den eufori og den stemning det kan skabe. Det er vidunderligt. Det er noget af det, der gør København fed, siger Claus Elming.\nUanset om det er mandag, tirsdag, onsdag, fredag, lørdag eller søndag, så er der altid oplevelser at hente, fortsætter han.\nElmings kammerat Bjarke Pålsson har også et bud på, hvad der gør København til en dejlig by.\n- Den der blanding af, at det er en ældgammel by, og så med alt det nye, der skyder op er ret fedt. Og multi-bruger-fladerne, og ude ved Papirøen, hvor broen over Københavns Kanal er med til at skabe en helt ny bydel.\n- Hvis København skulle have en stor fødselsdagsgave, hvad synes du så den skulle have?\n- Begrænsninger i, hvor højt man må bygge. Det er en ærgerlig udvikling, at bygningerne bliver så høje. Det at kunne se en horisont i en storby er unikt. Det er jo ikke alle storbyer, der har sådan en horisont.\nDet var heldigvis ikke kun tv-værtens venner, der var med til at fejre den lille storby.\nDen 25-årige medicinstuderende Zara Bond, sad og hyggede sig ved broen indtil Christiansborg Slotsplads med en kop kaffe.\nHun har boet her i fem år, og bor på Østerbro.\n- Jeg kan rigtig godt lide København. Jeg kan bedst lide København om sommeren. Om vinteren er det ikke det fedeste at cykle rundt i København, når det regner. Til gengæld, at cykle over Knippelsbro, når solen skinner og Diamanten glimter, så spiller det bare.\nHun taler om Det Kongelige Bibliotek, der kaldes Den Sorte Diamant i folkemunde.\n- Som cykelby fungerer den virkelig godt. Jeg er studerende, så det er nemt og billigt at komme rundt. Kastellet er mit yndlingssted.\n- Du synes ikke byen mangler noget?\n- Måske, at man havde lidt mere fællesskab borgerne imellem. Altså jeg har boet i nogle små byer, før jeg flyttede til København. Jeg har boet ude i Hedehusene, og i en landsby langt uden for Fredericia.\n- Og det der med, at man kender hinanden og tager sig af hinanden. Den dér nabo-stemning, savner jeg lidt. Så hvis man lavede en tradition for, at man kom hinanden lidt mere ved. Jeg ved det ikke helt, siger Zara Bond.\nOm det var sådan, at Biskop Absalon havde forestillet sig, at København så ud 850 år efter han grundlagde byen, må stå hen i det uvisse.\nSelv kom han fra en magtfuld stormands-familie med forbindelser til kongeslægten.\nAbsalon blev født i 1128, og er også kendt for at have deltaget i væbnet kamp både på korstog og som forsvarer af København.


Handicappede kan ikke komme på stranden - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Gribskov\nArtiklen: Handicappede kan ikke komme på stranden\nHandicappede kan ikke komme på stranden\nGribskov - 06. juni 2018 kl. 04:03\nSommer, sol og så i vandet.\nSådan ser de kommende måneder ud. Men ikke for alle. I Gribskov er det svært at komme til stranden, hvis man er blind, sidder i kørestol eller lider af andre handicap, der gør, man ikke er hundrede procent selvhjulpen.\nI Gribskov er Tisvilde ved stejlepladsen og Dronningmølle officielt handicapstrande - men i praksis er det noget andet. Det betyder, at der er ramper, som er lavet, så det fører henover sandet. Men når det blæser og de sander til, er der ikke adgang.\n- I Dronningmølle kommer det an på, om livreddere har tid til at feje og gøre klar - der er ikke nogen, der passer rampen ellers - det skal kommunen gøre, men det bliver ikke gjort.\nSådan lyder det fra formand for handicaprådet i Gribskov, Bente Ullits Eckmann.\n- Dronningmølle har været usikker og vi er ikke tilfredse med, den ikke bliver passet.\nAt det er livredderne der har påtaget sig pasningsopgaven betyder også, at handicaprampen kun er tilgængelig i badesæsonen - men at den ikke kan bruges en efterårsdag eller andre tidspunkter af året, når et strandbesøg også kan være rart.\n- Vi skal have lige muligheder og handicappede kan også lide at mærke og være tæt på vand og få den specielle luft ved havet, siger Bente Eckmann. Og peger på den sidegevinst ved adgangsramper, at så kan også familier med barnevogne lettere komme på stranden.\nHandicaprådet har rejst problematikken politisk i udvalget for miljø, klima og kyst. De skriver til udvalget: Rådet er bekymret for, at kommunen hverken har en systematisk vedligeholdelsesindsats eller en handleplan for udvikling og forbedring af tilgængeligheden... Det ville pynte på turistbrochuren.«\nUdvalgsformand Michael Hemming Nielsen (Enhedslisten) henviser til, at Gribskov Kommune befinder sig i en situation, hvor der skal spares.\n- Vi er røget ind i ekstra tung sparerunde, og den skal vi igennem. Det er klart, at vi politisk prioriterer handicapadgangen til strandene. Hvor store problemer, der er i Dronningmølle, ved jeg ikke. Hvis der er seriøse problemer må vi se på, hvordan vi kan få det løst, siger han.


Analyse: Uddannelse i ulande er den klogeste investering | Verdens Bedste Nyheder\nElever i Ayno Meena-skolen i Kandahar, Afghanistan. Foto: CCBY Jawad Jalali / World Bank\tAnalyse: Uddannelse i ulande er den klogeste investering\nFlere piger og drenge end nogensinde før går nu i skole. Ifølge eksperter kan yderligere investeringer i uddannelse være afgørende i kampen mod ekstrem fattigdom, skabe en fredeligere verden og endda hjælpe med at bremse klimaforandringer.\t4. august 2016 | Journalist:Thomas Gringer Jakobsen, Redaktør:Sophie Rytter\tLæs mere\nArtiklen blev bragt i Jyllands-Posten d. 4. august 2016\nRegioner: Globalt\tDe fleste er nok med på, at uddannelse er godt for ethvert barn. Men når det handler om at skabe en bæredygtig fremtid for både natur og mennesker på verdensplan, spiller uddannelse en helt særlig rolle. Professor Jeffrey D. Sachs, der er ekspert i bæredygtig udvikling og rådgiver for FN’s generalsekretær, hævder endda, at uddannelse er det allervigtigste af FN’s verdensmål.\nDe 17 mål handler om at løse en lang række af verdens største udfordringer. FN har blandt andet sat som mål, at alle i verden skal have adgang til en uddannelse på mindst gymnasieniveau inden 2030, og at det skal være slut med ekstrem fattigdom. Sachs argumenterer for, at netop mere og bedre uddannelse vil gøre det muligt at komme i mål med at afskaffe fattigdommen.\nDet vil kræve store investeringer at nå dette, for selvom vi er nået et godt stykke, er der stadig millioner af børn, der ikke kommer med på skolebænken. Men alt tyder på, at det kan betale sig at få dem i skole.\nUddannelser gør mennesker bedre i stand til få produktivt arbejde, og det reducerer fattigdom og booster økonomisk vækst. Et barn øger i gennemsnit sin fremtidige indkomst med 10 pct. for hvert års skolegang, han eller hun opnår, viser en rapport fra Unesco.\nOrganisationen vurderer, at det vil hjælpe 171 millioner mennesker ud af fattigdom, hvis alle elever i lavindkomstlande opnår basale læse- og skrivefærdigheder, når de går ud af skolen. Den umiddelbare effekt ville være et fald på 12 pct. i den globale fattigdom.\nMen det handler ikke kun om penge. Uddannelse er også godt for sundheden, især hvis vi investerer i pigers uddannelse. I Indonesien er der 19 pct. sandsynlighed for, at et barn bliver vaccineret, hvis moderen ikke har nogen uddannelse. Til gengæld stiger tallet til 68 pct., hvis moderen har taget en uddannelse på gymnasieniveau eller højere.\nPå samme måde mindsker uddannelse ifølge WHO mødredødeligheden, både fordi mødre med uddannelse oftere opsøger sundhedssystemet – og fordi de venter længere tid mellem hver graviditet, hvilket modvirker en række komplikationer for både mor og barn.\nUndersøgelser viser også, at det er fem gange så sandsynligt, at kvinder, der har gennemført grundskolen, har nyttig viden om sygdomme som hiv og aids i forhold til kvinder uden uddannelse. Det står klart, at uddannelse er nøglen til at beskytte sig selv og andre mod spredningen af disse sygdomme.\nFor eksempel har et studie fra Malawi vist, at blot 27 pct. af mødre uden uddannelse vidste, at man kan forhindre overførslen af hiv fra mor til det ufødte barn ved at tage hiv-medicin under graviditeten. I gruppen af kvinder med uddannelse på gymnasieniveau havde dobbelt så mange denne livsvigtige viden.\nIfølge FN kan uddannelse også bane vejen for mere ligestilling mellem kønnene, mindske antallet af børneægteskaber og endda bidrage til en fredeligere verden og være med til at bremse klimaforandringer, fordi større vidensniveau gør os bedre i stand til at forstå verdens udfordringer, hvordan de hænger sammen, og hvilken rolle vi selv spiller.\nUddannelse er altså – kort sagt – en af de klogeste investeringer, et land kan gøre for sin fremtid. Men hvor stor en investering er der tale om? I et udviklingsland koster det i gennemsnit 7,85 kroner pr. barn om dagen at gennemføre både grundskolen og gymnasiet – cirka 13 års skolegang i alt.\nDen totale, årlige omkostning vurderes til at være cirka 2.263 mia. kr., og ifølge Jeffrey D. Sachs bør udviklingslandene selv være i stand til at betale 88 pct. af disse omkostninger. Det betyder, at der blot mangler 93 øre per barn om dagen for, at alle børn i verden kan opnå en uddannelse på gymnasieniveau.\nEt finansieringsbehov, som det internationale samfund – herunder Danmark – i højere grad burde hjælpe med at dække, mener Sachs. Ikke mindst for vores egen skyld, fordi uddannelse i så høj grad er forbundet med fred, velstand og sikkerhed, som vi alle har gavn af.\nProblemet er ikke længere så uoverskueligt stort, som det var tidligere. På de store linjer har verden allerede gjort enorme fremskridt i forhold til at sikre uddannelse til alle. Antallet af børn og teenagere, der ikke går i skole, er næsten halveret siden år 2000. I dag går således ni ud af 10 børn i skole globalt, og der sidder gennemsnitligt lige mange drenge og piger i klasseværelserne.\nVi kan også se konkrete resultater af den øgede uddannelse: I 1990 var 76 pct. af verdens befolkning i stand til at læse og skrive. I dag er tallet steget til 85 pct. ifølge de seneste FN-tal fra 2010. Vi er således halvvejs i mål, men det betyder også, at det stadig kræver meget arbejde at nå en verden, hvor alle børn har muligheden for en god skolegang.\nHvis man gerne vil give flere børn en uddannelse, er det dog langt fra nok bare at bygge skoler, købe blyanter og ansætte lærere. I fattige familier er det ofte pigerne, der bliver holdt hjemme for at arbejde, simpelthen fordi manglende ligestilling betyder, at drengene vil få mere ud af deres uddannelse.\nUndersøgelser viser også, at piger ofte går glip af skolen i de dage, de har menstruation, fordi manglende adgang til hygiejneartikler betyder, at de er nødt til at blive hjemme. Gratis skolemad, ordentlige kønsopdelte toiletter og adgang til bind, tamponer eller menstruationskopper har alle vist sig at være effektive redskaber til at få flere børn – og især piger – i skole.\nKrig er den sidste stopklods\nPå trods af de gode resultater er der stadig især én stor hindring på vejen til uddannelse for alle: krig og konflikt. Mere end en tredjedel af de børn og unge, der stadig står uden for skolen, bor i områder med væbnet konflikt, hvor det normale samfund er brudt sammen. Disse børn er ofte nødt til at flygte sammen med deres familier, og der er i skrivende stund godt 65 millioner mennesker på flugt i verden.\nPå trods af anstrengelser fra FN og andre aktører, er det kun halvdelen af verdens flygtningebørn, der går i skole. Disse børn og unge risikerer at blive en “tabt generation” – for lige så mange fordele, der er forbundet med at få en uddannelse, lige så stort et handikap er det i den moderne verden, hvis man ikke kommer i skole.\nUddannelse er en forudsætning for en mere fredelig fremtid, men mere fred og stabilitet er omvendt også en forudsætning for, at vi kan nå målet om uddannelse for alle børn i 2030.


TEMA // Den gode idé. 20 ANBEFALINGER Sådan skaber du bedre rammer for innovation. Har du en god ide? Test selv hvor god den er - PDF\nTEMA // Den gode idé. 20 ANBEFALINGER Sådan skaber du bedre rammer for innovation. Har du en god ide? Test selv hvor god den er\nDownload "TEMA // Den gode idé. 20 ANBEFALINGER Sådan skaber du bedre rammer for innovation. Har du en god ide? Test selv hvor god den er"\n1 No 1 // Februar 2007 The Innovation & Venture Magazine TEMA // Den gode idé Hvordan opstår den, og hvordan kommer den videre? 20 ANBEFALINGER Sådan skaber du bedre rammer for innovation Har du en god ide? Test selv hvor god den er FIASKO ER IKKE FARLIGT Skuffelser bliver først fatale, når vi ikke lærer af dem LÆS OGSÅ OM... // INNOVATION I BØLGER Der er også modetrends indenfor innovation // AQUA Z Fra forskning til kommercielt produkt // FOR FÅ OVERLEVER Udnytter vi iværksætterpotentialet godt nok? // GODT TÆNKT Små opfindelser - store forskelle\n2 2 // Liftoff Februar 2007 Leder Velkommen Velkommen til LIFTOFF et nyt magasin om innovation, iværksætteri, netværk og ikke mindst om de erfaringer, som iværksættere gør sig. Vi har målrettet magasinet til dig, der selv får gode idéer, men måske ikke altid ved, hvad du skal gøre ved dem og til dig, der allerede er godt i gang med at videreudvikle dine idéer, der kan blive til nye virksomheder. Baggrunden er selvfølgelig, at vi har brug for nye vækstvirksomheder herhjemme. Globaliseringen er en realitet. Arbejdspladser flyttes ud til lande med lavere omkostninger og skal erstattes af virksomheder, der opererer i nye og uopdyrkede markeder, eller som angriber eksisterende markeder på en ny måde. Egentlig er vi godt rustet til at tage udfordringen op. Ifølge Globaliseringsrådet skabes der ganske mange nye virksomheder i Danmark. Vi er faktisk på niveau med de førende nationer i verden og har en lang række initiativer, der understøtter den meget tidlige fase af en virksomhedsstart. Det sker i udviklingsog forskerparker, væksthuse og innovationsmiljøer. Men det kniber alligevel med kommercialisering og vækst. Kun omkring en tredjedel af de nye virksomheder overlever og bliver til egentlige vækstvirksomheder. Det skal vi gøre noget ved, og vi tror på, at de etablerede danske virksomheder kan gøre mere for iværksætteri og støtte opstartsvirksomheder i langt højere omfang, end det sker i dag. Ikke nødvendigvis være i form af penge. Der er i forvejen mange muligheder for at skaffe kapital til en god forretningsidé. Derimod kan etablerede virksomheder øge chancen for succes markant ved at tilbyde iværksætterne adgang til kompetencer som f.eks. juridisk bistand, patenter, faciliteter, sparring, netværk, produktion og udviklingsbistand. På den måde får de hjælp til at styrke deres relationer til markedet og etablere de strukturer, der er så vigtige for en ny virksomhed.. Mange af iværksætterne etablerer ofte nichevirksomheder, som hurtigt kan få behov for at ekspandere i udlandet. For en mindre virksomhed kan det at etablere et salgssted med et par sælgere i et andet land virke som en uoverskuelig opgave. Man skal kende arbejdsmarkedet og de lokale regler for ansættelse, der skal etableres lokaler, telefon og it, der skal aflægges regnskaber osv. Det kan en etableret virksomhed også hjælpe med. Hos Danfoss har vi taget initiativ til at yde denne form for støtte. Målet er at gøre stærke idéer til stærke vækstvirksomheder. Det er årsagen til, at vi nu udgiver LIFTOFF. Vi håber, at det på en tilgængelig og inspirerende måde vil animere flere til at tage springet som iværksættere samtidig med, at det bidrager til et klart og realistisk billede af, hvad der skal til for at skabe en vækstvirksomhed. Jeg håber, at du som læser vil finde dette magasin inspirerende og værdsætte initiativet. God læselyst! Stig Poulsen Direktør Danfoss Ventures Stig Poulsen Direktør Danfoss Ventures DANFOSS VENTURES Danfoss Ventures investerer i lovende og nyskabende selskaber, der er vækstskabende for Danfoss forretningsområder. Vi stræber efter selskaber med innovative løsninger, der kan have en væsentlig indvirkning på markedet. Vi søger efter entrepreneurer, der kan få gavn af Danfoss globale tilstedeværelse, viden og erfaring. Danfoss produkter og serviceydelser anvendes til vigtige funktioner i private hjem, på arbejdspladsen og i offentlige bygninger, dvs. i alle de miljøer, hvor mennesker færdes. Danfoss er førende producent af mekaniske og elektroniske præcisionskomponenter og intelligent, mekatronisk udstyr.\n3 Iværksættere har oftest styr på deres produkt, og hvordan det skal sættes sammen. Det kniber mere med det markedsrelaterede og ofte endnu mere med etablering af de strukturer, der skal understøtte en ny virksomhed»\n4 TEMA // Den gode idé Hvordan opstår den, og hvordan kommer den videre?\n5 Liftoff Februar 2007 // Indhold LIFTOFF, no Udgiver: Danfoss Ventures Danfoss A/S Nordborgvej 81 DK-6430 Nordborg Ansvarshavende redaktør: Ole Daugbjerg Redaktion: Tina Østergaard Oplag: Koncept og idé: Metaphor Reklamebureau A/S Layout: Anders Henriksen Tekst: NewsRoom Fotos: Ulrik Jantzen, Lars Bech, Das Büro Claus Thorsted, Free Press m.fl. Tryk: Digitalhuset Alle henvendelser i redaktionelle spørgsmål bedes stilet skriftligt til redaktionen. Uddrag af artikler med kildeangivelse er tilladt. 02 Leder 06 For få overlever Er vi rustet til at udnytte iværksætter potentialet? 08 Handling efterlyses Den største hindring for innovation er travlhed 10 Godt tænkt Flersporet vej til finansiering og støtte 14 Behov skaber idéer Kun 2 ud af 10 idéer overlever og får succes 16 Kan idéen bære? Nem hjælp til selvhjælp med enkel idé-screening 18 Fiasko er ikke farligt Skuffelser bliver først fatale, når vi ikke lærer af dem 20 Idéen der ulmede i årtier Efter 5 års grublen, 14 mio. kroner og masser af bekymringer er første prototype klar. 24 Uhåndgribelige idéer Den gode idé kan være andet end et fysisk produkt 28 Failure is not an option I USA er fiasko en del af læreprocessen 32 Aqua Z En virkelig historie om rent vand og chancen for den store gevinst 38 Gode bøger Boganmeldelser for innovative hjerner 40 Innovation i bølger Selv idéer følger globale modetrends 44 Godt tænkt Gadgets og geniale idéer 46 I den gode idé s tjeneste Danfoss Ventures har en bred vifte at tilbud til iværksætteren 50 Berømte ideér\n6 masser af potentiale går tabt, potentiale, der forholdsvist nemt kunne udnyttes\n7 Liftoff Februar 2007 // 7 For få overlever Danmark har iværksætterpotentialet vi er bare ikke rustet til at udnytte det, mener projektleder på Øresund Entrepreneurship Academy, Christian Vintergaard, der især peger på gode idéer, der ikke bliver kommercialiseret. Af Anne Krøjgaard / foto: Dasburo.dk Alt for mange gode idéer dør kort efter fødslen. Danske iværksættere er ganske enkelt ikke godt nok rustet til at omsætte deres idéer til kommercielle virksomheder. Sådan lyder dommen fra projektleder ved Øresund Entrepreneurship Academy, Christian Vintergaard, når han ser et øjebliksbillede af det danske iværksættermiljø. Alligevel er Christian Vintergaard dog optimist, når han ser på iværksætterkulturen. Med god grund. Ifølge tal fra Ernst & Young var der 767 ejerledede virksomheder i Danmark i 2004 i år er tallet oppe på Altså en stigning på 85 pct. Antallet af iværksættere er stigende, så vi gør det bedre end tidligere Der er ved at ske en ændring i samfundet, som før har været præget af lønmodtagerkultur, hvor vi har uddannet folk til at varetage prædefinerede opgaver. Hidtil har succes været målt på evnen til at klatre op ad rangstigen i en virksomhed. Nu er selvstændighed blevet populært, og flere ønsker at starte egen virksomhed. Iværksættere med succes er folk, man ser op til. De er nærmest blevet ikoner, siger han og hentyder blandt andet til opfinderen af Skype, Janus Friis blot 30 år og nu ITmilliardær. ud af boksen men når idéen skal kommercialiseres og pakkes til en virksomhed halter det, siger han. Christian Vintergaard er ikke i tvivl om, at det især er i uddannelsessystemet, den er gal. Her bliver iværksætterne ikke klædt ordentligt på til at tænke selv. - Det er en forholdsvis ny situation. Derfor ligger det stadig som en udfordring for universiteterne. Problemet er, at der mangler penge og lærerkræfter til at løfte opgaven. Lærerne er ikke gearet til denne nye måde at tænke på, siger han Et regeringsspørgsmål Som situationen er i dag, mener Christian Vintergaard, er det et stort problem for vores samfund. Der bliver nemlig ikke gjort nok. - Hvis vi vil skabe det vækstlag, der skal løfte vores samfund op i superligaen, skal vi altså gøre det bedre, siger han og understreger, at det primært er et regeringsspørgsmål: - Regeringen har gjort meget. Men ser man på den seneste finanslov, kommer den i hvert fald ikke 100 pct. problematikken i møde. Det ærgrer Christian Vintergaard, der ser masser af potentiale gå tabt. Potentiale, der forholdsvist nemt kunne udnyttes. - Vi har meget at bygge på: Gode forskningsmiljøer, dygtige studerende og generelt et godt uddannelsesniveau. Vi har den nødvendige holdningsændring i samfundet. Så potentialet er der. Vi mangler bare at indfri det. Manglende erfaring og uddannelse Christian Vintergaard glæder sig over den ændring i samfundet. Det er nemlig en del af grundlaget for, at der overhovedet findes iværksætterpotentiale. Men samtidig ærgrer han sig over, at der er alt for mange fiaskoer i iværksættermiljøet. - Der er alt for mange, der starter virksomhed og lukker kort efter igen, siger Christian Vintergaard, der mener, det skyldes, at iværksætterne ikke har den nødvendige erfaring og uddannelse, samt et netværk, de kan trække erfaringer fra. - Det er et kompetenceproblem. Vi ruster ikke iværksætterne til den opgave, de går i gang med. De er gode til at være kreative og tænke CHRISTIAN VINTERGAARD Project manager, PhD på Copenhagen Business School og projektleder ved Øresund Entrepreneurship Academy, som er et kompetencecenter inden for iværksætteruddannelse. Primære arbejdsområder er Corporate venturing og innovation. Uddannet på blandt andet Copenhagen Business School. I 2001 en MSc i International Marketing og Management og i 1999 en BSc I Economics and Business Administration.\n8 8 // Liftoff Februar 2007 når det går godt, har virksomhederne ikke tid til at innovere. Når det går skidt, har de ikke råd Innovation på trods Den største hindring for innovation er travlhed, viser en ny undersøgelse fra Teknologisk Institut. Samtidig efterlyser innovationskonsulent Henning Sejer Jakobsen handling Af Anne Krøjgaard Spørger man Henning Sejer Jakobsen, der de seneste mange år blandt andet har arbejdet med idéudvikling og innovation, klarer Danmark sig innovationsmæssigt godt langt hen ad vejen. - Men det er ofte noget, der sker på trods af og ikke på grund af indsatsen fra for eksempel erhvervslivet, siger Henning Sejer Jakobsen, der er uddannet civilingeniør, EBA og innovationskonsulent hos Teknologisk Institut. - Der mangler i høj grad en professionalisering af området en styring af viden. Så kunne vi blive meget bedre, siger han. Teknologisk Institut har netop gennemført en undersøgelse, som viser at erhvervslivet glemmer innovation, fordi de har for travlt. Direktørerne i 1000 små og mellemstore virksomheder er blevet spurgt, hvad de mener, er barriererne for at udvikle nye processer, produkter, ny serviceydelser eller markedsføring. 79 pct. svarer, at de ganske enkelt mangler tid. - Når det går godt, har virksomhederne ikke tid til at innovere. Når det går skidt, har de ikke råd! Man kan spørge sig selv, hvad der er vigtigst at producere eller produktudvikle? Virksomhederne lever jo af at sælge deres produkter, men de kan ende med at betale en høj pris, hvis ikke de formår at udvikle produkterne, mener Henning Sejer Jakobsen. Innovation på dagsordenen 75 pct. af virksomhederne har desuden svært ved at finde kompetente medarbejdere til udvikling af nye produkter, mens 42 pct. mangler viden om de teknologiske muligheder. 39 pct. mangler de rette samarbejdspartnere eller leverandører for at innovere, mens 27 pct. af direktørerne fortæller, at de har svært ved at finde finansieringsmuligheder til det innovative arbejde. Henning Sejr Jakobsen mener, at holdningen i samfundet generelt også er en stor hindring. - De kreative fag har allerede lav status i folkeskolen. Det er jo de fag, man ikke får karakter i. Der er behov for, at innovation kommer på erhvervslivets politiske dagsorden også i virksomhederne. Først når det er på dagsordenen, rykker det. Indtil da er det bare ord! De metoder, processer og systemer, der benyttes til at gennemføre innovation, minder jo ofte om det, man gør for at effektivisere produktionen ofte er det endda de samme personer, målesystemer og ledelsessystemer. I dag synes Henning Sejer Jakobsen ikke, at erhvervslivet prioriterer innovation højt nok. - Men der er faktisk rigtig mange virksomheder, der virkelig har fået sat skub i innovationen. Der bliver gjort mange fornuftige ting blandt andet fra politisk hold, hvor man tvinger virksomhederne til at inddrage universiteter, arbejde på tværs og skabe nye samarbejder. Det virker.\n9 Så overordnet er man opmærksom på nødvendigheden i at gøre det endnu bedre. Frygten er, at nogle faktisk stikker af i en superliga, mens en stor gruppe hænger i dyndet, siger han. De kreative fag har allerede i folkeskolen ikke høj status. Det er jo de fag, man ikke får karakter i Innovationslandshold Men står det til Henning Sejer Jakobsen er det langt fra nok. Han ville tage skridtet fuldt ud og give innovation en helt ny status i samfundet. Som eksempel i Finland, der nu har defineret, at de vil være et innovationsland. - Vi skal sørge for, at der bliver skabt en kreativ platform, så indsatsen kan blive koncentreret og motiveret. På samme måde som det Niels Bohr skabte på Niels Bohr Instituttet i 30erne, og som blev kaldt Det kreative København. I dag foregår hovedparten af den innovative indsats som noget, man laver ved siden af sit almindelige virke på 10 pct. blus. Og det er slet ikke nok, hvis vi vil noget med dette, siger han. - Vi har kemi-landshold, matematik-landshold og alle mulige andre landshold. Hvorfor har vi ikke et innovations-landshold? Det ville da virkelig rykke. HENNING SEJER JAKOBSEN Civilingeniør med speciale i virksomhedssystemer og samtidig EBA med speciale i innovationsprocessen. Har de sidste 15 år arbejdet i praksis med innovation, de seneste år stærkt inspireret af udenlandske strømninger med fokus på kreativitet. Underviser inden for områderne kreativitet, idéudvikling, innovationsledelse, change management, problemløsning og kreativ forhandlingsteknik.\n10 10 // Liftoff Februar 2007 GODT TÆNKT! 01 Banebrydende opfindelser og bizarre gadgets er ikke altid bare for sjov. Hele tiden dukker geniale idéer op rundt omkring i verden ofte i forsøget på at løse et problem eller tilfredsstille et behov. Folk med krøllede hjerner formår at udnytte dem. 01 // Fra vandhul til drikkevand Rent drikkevand er en mangelvare mange steder i verden. I verdens fattigste lande lider en kvart mio. mennesker konstant af vandbårne sygdomme. Blandt andet dør 6000 børn hver eneste dag af diarré. Men en ny dansk opfindelse, LifeStraw, renser på en helt enkelt måde vand for bakterier, parasitter og virus og mikroorganismer. LifeStraw er et sugerør, der kan rense vandet, mens det bliver suget op og således gøre en mudderpøl til drikkevand på få sekunder. Sugerøret er tre centimeter tykt og indeholder tre kamre med blandt andet jod og kul, der renser vandet 99,9 pct. rent. Det tager omkring et minut at suge, hvad der svarer til en kop vand op. Og bruger man LifeStraw til to liter vand om dagen, skulle det holde i et år. Stykprisen for LifeStraw er 10 kr // Tag nødgeneratoren med under armen Det er ikke bare irriterende at mangle strøm det kan også koste penge eller være direkte livstruende. Men en ny transportabel energikilde, FreeCharge Weza kan sikre strømmen. Energikilden omdanner menneskets energi til strøm og kan således for eksempel kickstarte en bil eller en båd, eller den kan genoplade mobiltelefonen. For at lave strøm skal man blot træde rytmisk på et håndtag på FreeCharge Weza. Energikilden kan dog også fungere med solenergi eller vindenergi, hvis man køber ekstra udstyr med. 03 // Køleskab unplugged Ved hjælp af termodynamik kan afrikanske familier få friske grøntsager. Ud fra de grundlæggende principper i termodynamikken har nigerianske Mohammed Bah Abba skabt et køleskab af to krukker, sand og vand. Hvis man sætter den ene krukke inden i den anden, fylder mellemrummet med fugtigt sand og sætter det hele i solen, vil temperaturen i den inderste krukke falde, når vandet fordamper. Og så længe solen skinner og man holder sandet fugtigt, fungerer pot-in-pot-køleskabet. Det gør en stor forskel for mange fattige afrikanske familier, fordi deres afgrøder, kan holde sig længere tid efter høsten og altså ikke behøver blive solgt eller spist med det samme. 03\n11 Liftoff Februar 2007 // // Hurtig genopladning til hjerne og krop Begrebet Powernap er efterhånden blevet et almindeligt ord i det danske ordforråd. Vi har accepteret de undersøgelser, der viser, at mennesker yder mest optimalt, hvis vi to gange i døgnet får lov at hvile både krop og sjæl. Nu er der opfundet et møbel, Powernapper, der skulle gøre lyn-luren endnu mere effektiv. I Powernapperen ligger man på ryggen med benene hævet og bøjet i 90º. Det betyder for det første, at blodtrykket i benene falder, mens gennemstrømningen af blod i hovedet stiger og øger friskheden. Også bruskskiverne mellem ryghvirvlerne er afhængig af trykaflastning for at fungere og det får de med Powernapperen. Desuden skulle den modvirke lændesmerter, der er den næsthyppigste årsag til sygedage i det danske erhvervsliv // Svævende motor Drager er ikke bare legetøj. Det har det tyske firma SkySails bevist med sin netop patenterede opfindelse af samme navn. Med en kæmpe drage vil SkySails udnytte, at der som regel blæser en god og stabil vind på det åbne hav. Dragen sendes fra skibets dæk op i meters højde og er i stand til at trække temmelig store skibe: En drage på 320 kvm kan give en trækkraft, der svarer til en motor med 6800 hk. Under ideelle vindforhold kan skibe spare op mod 50 pct. brændstof. I gennemsnit på et år vil besparelsen ligge på pct. En anden fordel ved SkySail er, at den giver plan sejlads, hvor et almindeligt sejl får skibet til at krænge. De første skibe, der udstyres med SkySail er store fragtskibe, mens firmaet forventer at have en drage til lystyachter klar i løbet af // Drik tågen Når man vandrer i tågen, tvivler man ikke på, at luften omkring en er fyldt med vand. Men selvom tåge er et meget almindeligt fænomen i nogle egne af verden, hvor vandressourcerne er få, har man hidtil ikke været i stand til at udnytte det. Men nu har forskningscentret Gobabeb i Namibia opfundet et net, der kan indfange tågens mikroskopiske vanddråber. Teknikken er ganske simpel: Et kæmpe net spændes lodret ud mellem høje pæle. Når tågen driver gennem det finmaskede net, sætter dråberne sig på trådene. Efterhånden bliver vanddråberne så store, at de løber ned i en rende under nettet og videre gennem et sandfilter til en tank, hvorfra vandet tappes. Når først tågenettet er sat op, kan det stort set passe sig selv. Et tågenet kan give 3-5 liter vand pr. kvm.net pr. dag og bedst af alt: Vandet er rent. 07 // Solen som komfur Alternative energikilder kan gøre en stor forskel for mange mennesker. I mange af de lande, hvor der er overflod af energi i form af solskin, er der mangel på energi i form af brænde. Det har en række godgørende organisationer udnyttet til såkaldte solkøkkener, der udnytter solens stråler til at opvarme maden. Det fungerer på den måde, at en reflekterende skærm indfanger solens kortbølgede stråler og sender dem ind i en plasticpose med en sort gryde. Grydens sorte farve reflekterer strålerne, men gør dem samtidig langbølgede, så de ikke kan slippe ud af posen igen. Det kan give temperaturer på op til 150 C. Solkøkkenet koster ned til 12 kr. og giver en årlig besparelse på et ton brænde. 07 Falder du over en genial idé, er du velkommen til at sende den til os på 06\n12 12 // Liftoff Februar 2007 Den gode idé\n13 Liftoff Februar 2007 // 13 TEMA // Den gode idé På de kommende sider sætter vi fokus på den gode idé. Hvordan får man den? Hvordan behandler man den? Og hvordan ved man egentligt, om den er god? Vi sætter fokus på både den gode idé og den dårlige. På idéen, der lykkedes og på den, som faldt til jorden. Forfejlede idéer viser sig faktisk ofte at være særdeles værdifulde i det lange løb.\n14 And one should bear in mind that there is nothing more difficult to execute, nor more dubious of success, nor more dangerous to administer than to introduce a new order to things; for he who introduces it has all those who profit from the old order as his enemies; and he has only lukewarm allies in all those who might profit from the new. This lukewarmness partly stems from fear of their adversaries, who have the law on their side, and partly from the scepticism of men, who do not truly believe in new things unless they have personal experience in them. NICCOLO MACHIAVELLI William B. Gartner\n15 Liftoff Februar 2007 // 15 Så længe vi har behov, opstår nye ideer Det er kun enerne blandt de supergode idéer, som går hele vejen. Men bare tag det roligt; kreativitetens righoldige åre er ikke ved at tørre ud, slår William B. Gartner fast. Han er USA s førende ekspert, når det kommer til hitte-på-somhed. Af Hans Krabbe Georg Gearløs slænger tænkehatten på, og vupti, hjælper de innovative fugle ham med at udtænke et nyt, banebrydende produkt til gavn for det brogede persongalleri i Andeby. Et andet særdeles befordrende sted for kreativ tænkning har traditionelt været badet, hvor mangen en god idé er undfanget mellem skønsang og skælshampoo. Og hvem kender ikke følelsen af at have knækket selve universets gåde i nanosekundet før søvnen indtræffer, og tavlen ærgerligt nok spules fuldstændig ren... Den amerikanske professor William B. Gartner, der er en af USA s fremmeste, når det drejer sig om entrepreneurship, er mindre romantisk og langt mere konkret, når det gælder om at konstatere, hvorvidt den gode idé har indfundet sig eller ej. - Du ved, om du har en god idé i det øjeblik, du står med kunder, som vil købe, og du er sikker på, at du kan fremstille og levere produktet! Nogle idéer summer i baghovedet i årevis, andre dukker op som trold af en æske og er de rene åbenbaringer for dem, de udspringer hos. Uanset hvad, er der ifølge William B. Gartner en række fællestræk for den brugbare idé. - En brugbar idé skal være både teknisk og økonomisk gennemførlig. Teknisk skal produktet kunne fremstilles til en fornuftig pris. Økonomisk skal der være kunder, som vil betale mere for produktet, end det koster dig at fremstille det. Desuden skal to yderligere ting opfyldes, hvis idéen skal blive til virkelighed. For det første skal du være tæt på kunderne altså folk, der er villige til at betale for at få opfyldt et behov eller løst et problem. For det andet skal du være i stand til at løse det. Jo tættere du er på en kunde, jo større er din chance for at undgå ubrugelige idéer. Så længe der opstår behov, vil der opstå nye idéer, siger William B. Gartner. Nåleøjet Rundt om os popper nye idéer konstant op, men kun ganske få af dem går hele vejen og bliver til reelt til noget. - Lad os sige, at der i gennemsnit tages seks millioner initiativer i USA årligt. Af dem bliver de til reelle virksomheder. Og blandt disse vil omkring 600 opnå at få tilført risikovillig kapital, så de for alvor kan komme i gang. Så man kan sige, at venture-kapitalen følger de bedste af de bedste af de bedste idéer. Så svært er det at slå igennem, konstaterer William B. Gartner. Den amerikanske professor i iværksætteri vurderer, at en venture-kapital portefølje i gennemsnit går ind i 10 projekter. - Af de 10 bliver de fem totale fiaskoer. Tre ender som det, vi kalder levende døde, hvilket vil sige, at virksomheden overlever, men investoren får aldrig sine penge igen, fordi selskabet enten ikke vokser eller er særlig rentabelt. Kun to bliver vindere, hvor investoren får sine penge igen. Sådan er det i den virkelige verden. Når det kommer til idéer, har endnu færre chancen for at blive til noget. Men det er den naturlov, nye ting er underlagt, siger William B. Gartner. De innovative - Jeg tror, at gode idéer udspringer fra folk tæt på nye teknologier eller fra folk tæt på medmennesker, der har behov, som skal opfyldes. De innovative er kendetegnet af kendskab til enten teknik eller markedet og så lægger de mærke til ting. De er opmærksomme. Jeg tror ikke, det er et spørgsmål om enten at være drevet af penge eller nysgerrighed. Man kan sagtens være ansporet af både penge og nysgerrighed. Og man kan også begynde at drive forretning uden at tænke synderligt på pengene eller være specielt nysgerrig, siger William B. Gartner, der ikke er meget for at sætte de kreative i bås. - De, der er opmærksomme på, at deres medmennesker har behov, som skal dækkes, får succes i det lange løb. Men det ændrer sig over tid, for dem, der er dine kunder i dag, er det ikke nødvendigvis i morgen, både advarer og fastslår William B. Gartner. WILLIAM B. GARTNER er nyudnævnt Arthur M. Spiro Professor ved Spiro Institute for Entrepreneurial Leadership ved Clemson University, Clemson, South Carolina. Gartner har tidligere arbejdet ved Georgetown University, the University of Virginia, San Francisco State University og University of Southern California. Gennem 25 års forskning og undervisning i entrepreneurskab har han publiceret over 100 artikler om dannelsen af nye virksomheder og entreprenant adfærd. TRE GODE RÅD TIL DE HITTE-PÅ-SOMME: Se dig om efter kunder med behov, de skal have dækket Sats på nye løsninger, som kan beskyttes gennem patenter, forretnings-hemmeligheder eller know-how. Vær klar over, at fiasko er en del af spillet TEMA // Den gode ide // Interview\n16 16 // Liftoff Februar 2007 Hvor attraktiv er min idé? Idé Screening 1» 2» HVEM ER KUNDEN? HVORFOR SKULLE KUNDEN KØBE PRODUKTET? Hvilket problem løser den? 3» 4» HVAD ER MARKEDSPOTENTIALET (KR.)? HVAD SKAL DET KOSTE? At vurdere en ny idé tager i virkeligheden ikke lang tid. Enkle svar på enkle spørgsmål kan give en god pejling for, om idéen holder og at kunne formulere sin idé kort og præcist kan gøre den afgørende forskel Af Jette Aaes Hvilke kundegrupper (segmenter) er der? Hvilke af disse udvælges? Hvordan skal de prioriteres? 5» 6» HVAD GØR IDEEN SPECIEL? Hvordan adskiller den sig fra eksisterende produkter på markedet? Skaber produktet merværdi? HVILKEN INVESTERING ER DER BRUG FOR? Den gode idé har gennem længere tid tumlet rundt i hovedet: Tør jeg fortælle om den og duer den overhovedet? Mange iværksættere bliver ofte grebet af tvivl, når de først har fået en god idé. Men ifølge flere eksperter i venturebranchen findes der enkle metoder til at tjekke, om grundsubstansen i en ny idé holder. I første omgang er kravet til en ny idé dog, at der overhovedet er brug for den. En ganske simpel første screening af enhver ny idé er derfor at svare på følgende spørgsmål og kan du det, er du allerede godt på vej: 7» HVAD ER DE STØRSTE RISICI?» Du kan også tjekke din idé med et såkaldt positioning statement : TIL: (kunden) HVEM: (har det følgende problem) VORES PRODUKTER: (beskriv produktet eller løsningen) SOM GIVER: (forklar den gennembrydende egenskab) I MODSÆTNING TIL: (henvis til konkurrencen) VORES PRODUKT/LØSNING: (beskriv hovedpunkterne af den konkurrencedygtige fordel) TIL: Filmproducenter HVEM: som er utilfredse med begrænsningerne i den traditionelle filmredigering VORES PRODUKTER: lancerer vi en digital filmredigeringsstation SOM GIVER: mulighed for at redigere filmscener ligesom du har lyst I MODSÆTNING TIL: løsninger fra Sun, HP eller IBM VORES PRODUKT/LØSNING: har vi samlet alle de brugerflader, der er behov for til færdigredigering af film i én maskine (Kilde: Oversat fra Geoffrey Moore: Crossing the Chasm)\n17 The elevator pitch Når du har testet, om idéen holder, er næste skridt at kunne præsentere idéen kort og præcist. Og her er the elevator pitch en god måde at gøre det på. Oversat til dansk kunne man kalde det en elevator-salgstale, hvor elevator henviser til den situation, hvor idémanden (mere eller mindre) tilfældigt møder en afgørende person for projektet ved elevatoren. Idémanden har nu kun den tid, elevatoren bruger på at køre op, til at præsentere og sælge sin idé hvilket maksimalt er 1-2 minutter. Målet med the elevator pitch er at dels at vække interesse for idéen, dels at få en mødeaftale med personen, hvor man i detaljer kan forklare sin idé. Da the elevator pitch oftest er en salgstale med det formål at skabe finansiering, må talen ikke være for teknisk orienteret. Den skal i højere grad fokusere på de problemer, idéen løser eller de behov produktet opfylder. Samt ikke mindst de markedsmæssige perspektiver. Kunsten består i at gøre the elevator pitch så kort, at du på få minutter kan gøre idéen så vedkommende, at modtageren får lyst til at høre mere. Lykkes det, kan du bruge the elevator pitch til at skaffe finansiering, men også til at tiltrække kunder, nye medarbejdere eller skaffe eksempelvis politisk opbakning. THE ELEVATOR PITCH Er en kort og præcis salgstale, som skal give modtageren lyst til at høre mere. Det er vigtigt bl.a. at få fortalt: at der er et problem, der skal løses at der er noget at tjene på det at man har en kunde hvad der er noget helt specielt ved idéen Det tager lang tid at udarbejde den helt rigtige pitch men øvelse gør mester.\n18 18 // Liftoff Februar 2007 Hans virksomhed gik ned med mand og mus: Skuffelser bliver først fatale, når du ikke lærer af dem Fejl endda i den helt store stil. Det har amerikanske Kenneth P. Morse i høj grad prøvet som entrepreneur. I dag er han seniorforelæser og Managing Director på MIT Entrepreneurship Center i Cambridge, Massachusetts og har flere succesrige forretnings-initiativer bag sig. Af Hans Krabbe For år tilbage var han med til at etablere firmaet APEX, der udviklede et økonomisk styringssystem. Systemet skulle knytte 6000 selvstændige agenter tættere til et forsikringsselskab med speciale i rejseforsikringer. - For at gøre en lang historie kort, så blev selskabet grundlagt af en meget teknisk minded fyr og der blev hældt 45 millioner risikovillige dollars i. Men det duede bare ikke. Som vi siger, blev det ganske enkelt splattet ud på livets forrude, fortæller Kenneth P. Morse med lige dele nøgternhed og smil på læben. Men helt uden bitterhed. - Årsagen var simpelthen, at direktøren ikke brød sig om kunder. Og det må være læren for enhver entrepreneur; hvis din direktør ikke kan lide kunder, skal enten han eller du ud af biksen i en fart, slår Kenneth P. Morse fast. Ifølge den erfarne amerikanske igangsætter var problemet, at alle syntes det nye økonomistyrings-system var en super god idé, bortset fra kunderne. De brød sig ikke om det og stod tilbage med en dårlig oplevelse efter at have været i kontakt med det. - Kunderne var ikke det mindste interesserede. Så en anden læresætning er, at man skal lave det, kunderne vil have, i stedet for det, som producenten vil have, konstaterer Kenneth P. Morse, som over en eftermiddag gik fra 88 til fire kolleger... - Det er forbløffende, at der kan gå et år med at brænde 45 millioner dollars af, men det kunne der altså. De unge medarbejdere fik to ugers løn og vi andre fik resten. Jeg stod blandt andet tilbage med møblerne, men heldigvis bor vi i et område, hvor der er stor efterspørgsel efter brugte møbler, lyder det underfundigt fra Kenneth P. Morse. Han forklarer indirekte, at han fik solgt softwaren og andre brugbare dele videre til en ny entrepreneur. - Og han har gjort det godt. Han udviklede softwaren, og gjorde idéen til en succes. Han genopbyggede firmaet, og jeg har lige hørt, at han har solgt det, men stadig arbejder der. Godt gået, konstaterer Kenneth P. Morse uden den mindste snert af misundelse. - Den nye ejer rejste sig fra skuffelsen som Fugl Phønix fra asken. Og vi andre overlevede også skuffelsen. Så den tredje læresætning er, at skuffelser først bliver fatale i det øjeblik, du ikke lærer af dem. Vi gik ned, fordi vi var fokuserede på teknologien i stedet for at være fokuserede på kunderne. Faktisk minder det mig om en del af de virksomheder, jeg ser i it-branchen i dag, lyder det advarende fra Kenneth P. Morse. Bagsiden af medaljen -Han erkender, at det var hårdt at få fiasko. Det var bestemt ikke nogen skovtur. Vi havde økonomiske problemer derhjemme, og jeg var nedtrykt. Jeg oplevede i den grad bagsiden af medaljen. I dag kan han se tilbage på involvering i fem større projekter; fire vellykkede og altså én gedigen katastrofe. Som han i øvrigt kom sig hurtigt over. - Så snart det var ude, at mit firma var gået ned, fik jeg masser af opringninger fra folk og virksomheder. Hey, Ken, vi hører du er i spil? Jeg besluttede mig samtidig for, at fiaskoen ikke skulle få lov til at knække mig. Blandt andet fortalte jeg vidt og bredt, hvad der var sket, og det tror jeg hjalp, forklarer Kenneth P. Morse. KENNETH P. MORSE Senior forelæser og Managing Director for MIT Entrepreneurship Center, Cambridge, Massachusetts, USA. Kom til centret i 1996 og siden er antallet af studerende, som tager kurser i entrepreneurship, steget fra 220 til 1500 årligt. Selv iværksætter med en række større projekter bag sig, heraf fem vellykkede og en totalt mislykket. Fungerer blandt andet også som rådgiver for kinesisk venture-kapital, har i en årrække undervist i flere europæiske lande og er Visiting Professor ved universitetet i Ulster. Taler flydende fransk og noget kinesisk. Holder af at sejle sin træbåd rundt om Cape Cod sammen med familien, når han har fri.\n19 TEMA // Den gode ide // Interview\n20 20 // Liftoff Februar 2007 Den lange fremkaldelse Efter mange års grublen, 5 års forskning, 14 mio. kroner og masser af bekymringer er fotograf og idémand Jack Fridthjof og iværksætter Ulrik Merrild snart klar med en prototype af Liwas: Sensorer og standere der præcist kan registre vejens beskaffenhed og dermed øge trafiksikkerheden. Af Anne Krøjgaard / foto: Dasburo.dk Det begyndte som en oplevelse, der kunne have kostet ham livet. Men blev i stedet en opfindelse, der kan redde det for andre. Jack Fridthjof var godt 20 år, da han kørte galt i en varevogn på Mors. Vejene var egentlig ikke glatte med undtagelse af en strækning blandt nogle træer tæt ved færgehavnen. Et skarpt sving sendte varebilen i grøften, hvor den endte på taget. Allerede mens han sad fast i bilen, begyndte den unge Jack Fridthjofs krøllede hjerne at arbejde. - Havde jeg vidst, at vejen var glat nogle steder, havde jeg selvfølgelig kørt anderledes forsigtigt, fortæller den nu 61-årige idémand, der egentlig er uddannet fotograf. De næste 5-6 år rumsterede idéen ofte i hans tanker. Og da han en sommer tjente penge på at demonstrere trådløse døralarmer af den slags, der bliver aktiveret via lys og en sensor, fik han en genial idé. En idé som i dag efter flere års grublerier, fem års forskning, 14 mio. kroner endelig er tæt på at blive en realitet. Med mange menneskers involvering er Jack Fridthjofs idé blevet til Liwas: Et system af sensorer og standere der præcist kan registre vejens beskaffenhed og dermed øge trafiksikkerheden. Stolede ikke på andre Det Jack Fridthjof fandt på den sommer, var at bruge lysets refleksion til at fortælle om underlaget altså om vejens beskaffenhed. - Ved at eksperimentere med sensorerne opdagede jeg, at de reflekterer anderledes alt efter, om der for eksempel er is eller vand på overfladen, forklarer han. Den opdagelse var i sig selv unik. Men det var udnyttelsen af den. Alligevel gik der mere end 30 år, før Jack Fridthjof fortalte om sin idé til nogen. - Jeg stolede simpelthen ikke på nogen. Dengang var man slet ikke så åben i innovationsmiljøer som i dag. Så jeg var bange for, at nogen skulle snuppe idéen, fortæller han og tilføjer, at det alligevel ikke havde gjort den store forskel. Liwas er efterhånden blevet så teknisk, at den slet ikke ville have været mulig at fremstille før nu. For fem år siden afslørede han idéen for sin ven Ulrik Merrild, der netop var fratrådt sin stilling som adm. direktør på Århus Stiftstidende. Og Ulrik, der gerne ville bruge sine evner som konsulent for iværksættere, sprang straks ind i projektet. Han blev medejer fra dag ét på samme vilkår som Jack Fridthjof. - Min filosofi er, at man ikke kan rådgive ordentligt, hvis man ikke hænger lige så meget på projektet som iværksætteren. For det første kræver det ressourcer, der ville koste det hvide, hvis ikke man er engageret som medejer. For det andet er man nok mere tilbøjelig til at give op, når det ser håbløst ud, hvis man ikke er dybt involveret, siger Ulrik Merrild. Et netværk af de bedste Selvom idéen var Jack Fridthjofs, og han i kraft af sin uddannelse som fotograf vidste en del om lys, tog det nye makkerpar hurtigt en beslutning, der siden har været gældende for projektet og har fået ganske afgørende betydning. - Vi ville skabe et netværk omkring vores produkt og virksomhed. Efter min mening giver det altid nye virksomheder den bedste chance for overlevelse. Og når vi alligevel ville skabe et netværk, ville vi have de bedste folk på alle områder med, siger Ulrik Merrild. Med blandt andet Teknologisk Innovation A/S, ISIS Katrinebjerg og Aarhus Universitet i ryggen, begyndte det forberedende arbejde til Liwas. Allerførst lod makkerparret en række forskere og eksperter på hver deres felt forsøge at skyde idéen ned. Det lykkedes ikke, og flere af dem var endda begejstrede. - Det faktum, at vi havde forholdt os kritisk til idéen og vores egen formåen, hjalp os meget, da vi skulle ud og finde investorer, fortæller Ulrik Merrild. LIFE WARNING SYSTEM LIWAS er sensorer til køretøjer og standere langs vejen, som registrerer vejens beskaffenhed både under bilen og længere fremme og giver besked til bilisten. Myndighederne kan bruge LIWAS som en hjælp til at disponere saltning og rydning. Resultatet er færre ulykker og mindre miljøbelastning. Biler, lastvogne og busser, som har monteret en LIWAS-sensor, fungerer samtidig som mobile vejrstationer. ALTERNATIVET TIL SMØGERNE I dag er det både kult og almindelig børneslik. Men PEZ blev i 1929 opfundet som et alternativ til cigaretterne. Ved hjælp af familiens bagepulver opfandt østrigske Eduard Hass III de små pastiller, der i første omgang smagte af mint. Dispenseren var meget passende på størrelse med datidens mest almindelige lightere og helt uden udsmykning. Først i 1952 blev PEZ spændende for børn, da dispenserne fik små hoveder på for at være mere interessante for de amerikanske forbrugere.


Ford Focus Wagon 1.0 EcoBoost Titanium ECOnetic 125HK (2013) gennemgang | twitterdemographics.com\nFord Focus Wagon 1.0 EcoBoost Titanium ECOnetic 125HK (2013) gennemgang\nimplementering Fokus Wagon 1.0 EcoBoost Titanium ECOnetic 125HK\nÅr for køb 2013\nMileage sidste 66000 km\nGennemsnitlig læser bedømmelse: 8.6 Disclaimer MyReview\n1 Den første 1500 mil\nDen første 1500 mil\n2 Oktober 2013 16:49\nHvorfor ikke mere diesel?\nI oktober 2012 beordret jeg en hvid Focus 1.0 EcoBoost Titanium Wagon 125 hk Ford Ardea i vestlige Amsterdam. En rabat anvendes, hvis bilen før år blev sat på badge. Episoden var dog først i slutningen af februar var der produktionsproblemer, blandt andre, udskriften anhængertræk. Imens SYNC viste sig introduceret på denne model, og jeg er stadig en glad 2013 badge.\nJeg ønskede efter ni år med en diesel (se gennemgang Toyota Avensis Wagon, 2003, 296,000 km) dieselmotor ikke længere uanset hvor god bilen er også glæder mig. Brændstof priserne på diesel og benzin er kommet tættere på hinanden og diesel tillæg blev rejst i MRB. Jeg har tænkt mig virksomhed mindre kørsel. Jeg tror også, at det velkendte ordsprog "Han løber og løber og løber" i moderne dieselmotorer gælder mindre end ti år siden. Jeg læser og hører en masse om problemer med EGR-ventil (som faktisk kan capping dig, alligevel), og partikelfiltre - dyrt! - to-masse svinghjul. I den forbindelse bør revisioner næsten altid udskiftes.\nI Auto Plus, den franske søster magasin autoweek, stod to informative artikler sidste år om at balancere diesel eller benzin, disse tre omkostningsposter, jo kortere serviceintervaller plus højere købspris blev sammenlignet med den lavere brændstofomkostninger på diesel. I Frankrig du nå det vendepunkt meget tidligere, fordi der ikke er nogen vej skat opkræves (!). Ca. 70% af salget i de seneste år bestod derfor af dieselmotorer. Men omkostningerne til EGR-ventil og især de to-massen svinghjul sikker igen, hvad er mere til brændstof balancen i Frankrig. Undertiden svinghjulet er erstattet af en konventionel svinghjul, men det kan give problemer med gearkassen.\nUdvælgelse til denne Focus 1.0\nJeg ønskede en kort køretur / vogn / variant i C kategori: benzin, ganske økonomisk, og med et tag, fortrinsvis ab fabrik. Den Avensis vogn, der var på det tidspunkt stærkt frarådes og jeg savnede alle disse år. Den nye Octavia og Golfen Station (endelig smuk?) Var ikke tilgængelige endnu, og var ikke klar over Leon station. Den tre-cylindrede Fokus tiltrak mig; Min kone har købt en sommeren 2012 Up (75 hk) og motor viste sig vanedannende i de franske og italienske alper! For motorcykler, næsten alle tre cylindre karakter BMW K75, Triumph, den nye Yamaha MT 09. I baggrunden var stadig et par for mig forførende D segmentererne: Accord Og (som vinder dig over eneste gang, og er meget pålidelig!) den nye Mazda 6; Begge dragter stadig betydeligt dyrere. Har lige set for en ung lejlighed, men en stor prøvekøre Focus tre-cylindrede 125 HK trak mig over.\nBilen bevæger sig meget fint. Styringen er pænt kødfulde, aldrig vag rattet er behagelig at holde. Sæderne er fine. Fokus er fast affjedret, men aldrig højt brag, på trods af de valgfrie 17-tommer hjul. Motoren er med rette stemte Engine of the Year: vibrationer (også stationært, meget forskellig fra Up), bemærkelsesværdigt stille, direkte på bolden, hænger pænt på gas, med en lille turbo-hul. Sommetider denne blok har noget af en seks-cylindret! Transmissionen skifter udsøgt, koblingen i indgreb pænt over et stort område i pedalen. Klasse! Forbruget er målt op til nu til pumpen 1: 15,8, dette inklusive 700 km med en campingvogn. Den mest gavnlige tankfyldninger var i området 1: 16,9. Nice-værdier, men ikke spektakulær. Men denne downsizing til 1 liter én stor ulempe, og du vil kun være tilbage efter et stykke tid. Jeg læste der er lidt eller intet om. Jeg er endelig her stadig!\nInteriøret er overfyldt og instrumentbrættet er slående dybt inde, hyggelig men også irriterende. Den midterste del er rodet. Fodstøtten er mindre end i tilfældet med den op. Navigationen skærmen er for lille, men i sollys ved den dybe position det let at læse. Klokkerne jeg finder meget rart og skærmen af den indbyggede computer er temmelig klart. Jeg tror, den sort læder, der 'flad', men andre finder det bare meget smuk. Om tilslutningsmuligheder dom jeg ikke her, jeg er der ikke meget forståelse for, og jeg kan ikke sammenligne godt med andre systemer. De valgfri rijhulpen er rart, men jeg har ikke valgt primært til denne bil. Den parallel parkering kører glat og er behageligt for passagererne. Banen vejledning fungerer godt og er godt justeret. Skiltene afhentes godt, men der er støj fra bl.a. hastighedsgrænsen på udgange (70 mm). Hvide skilte under de begrænsninger hertil (6-19 timer!, Campingvogn ved kørsel ned ad bakke, osv) er stadig vises som en strimmel, men en reel tekst ikke (markeret med forstørrelsesglas). Du ved, således at der er en begrænsning i kraft på den angivne nedlægge. Den blinde vinkel afsløring var på en bil overhale mig fem til ti meter i mod ham før. På smalle veje med masser af vegetation gå to orange lys brænder længe og rører kampsystemet. Dette er ikke den stærkeste del af værktøjskassen for sikkerheden. Den kop kaffe jeg ikke har set flytte, til trods for at køre 1300 km på én dag. Nok ofte stoppet? Ingen gentagne fejl opdaget af vognbaneskift? Brug altid blinklys?\nIndtil videre ingen fejl eller kommentarer. To gange ville ikke starte bilen efter en kort badeværelse pause (ferierejser). Jeg fulgte instruktionen fra brugsanvisningen, låste bilen og åbnede igen. En simpel reset? Manualen er faktisk en rædsel: dårlig papir, utydelige billeder, raslende tekst, og for mange typer & udførelsesformer beregnet. Og så den amerikanske frygt for krav ...\nEndelig er en stor ulempe ved denne motor: en normal motorbremse mangler samt. I Holland var det efter et par dage allerede lidt, men efter to store rides gennem bjergene i Spanien, Frankrig og Italien, finder jeg dette meget irriterende funktion. Pist I i to eller endda tre ubesværet tog din støv i to ned. Du skal hele tiden yderligere opbremsning! Hvis der var lidt trafik, har jeg mange skråninger kørt en ned, og derefter motoren ned med op til 6000 omdrejninger i minuttet eller mere. Hvis du nærmer en landsby i en dal, sucker du normalt to igennem sådan et sted, nu jeg bremser konstant, eller gøre det i første gear. Heldigvis støjen er begrænset - Vultures er ikke noget at kritisere - og fodgængere vil ikke let tænke, at jeg ville misbruge bilen. Den virtuelle fravær af motorbremsning er for irriterende på motorveje med en reduktion på fra fx 5% (90 campingvogne, nødsituation bånd til godstrafik, etc.). Hvis du kommer i fem eller seks, så det føles som et frit fald, næsten som før med Saab 96 med friløb. Men så til tre, og så sats fortsætter med at stige generende. De campingvogn bil udskriver meget igennem. Kort sagt, pumpekapacitet af EcoBoost er for lille til en bil på 1300 kg. Alt risiko, så du kan krydse off brændstofbesparelse på omkring en og en halv kilometer per liter dette mirakel blok tilbage mod afgifter bremseklodser og skiver.\nJeg spekulerer virkelig, hvad de fabrikkens testkørere inden lanceringen denne type motor i deres logbog har skrevet om dette i test rides i bjergene. Fordelen er, at stykket mellem motorbremsning, dellast og acceleration sjældne forløber tilfredsstillende. Stadig, jeg ville tre motorblok nu ikke længere vælge. Jeg elsker at læse, hvordan andre mennesker oplever dette. Redaktionen af autoweek Jeg vil anbefale en sammenlignende test, f.eks. Ved fra 120 km i timen på en markant teststrimmel til at frigive gassen i overdrive og se, hvor mange meter er nødvendig for at sætte farten ned, siger op til 40 km i timen .\nVedligeholdelsen udføres uden anmærkninger ved 20.000 og 40.000 km, hhv. 190 og 298 euro. Ingen tilbagekaldelse ståhej, ingen "ny software" osv\nJeg har mini-parkering skader (med besked!) Og så synes farven hvid til at afvige fra den maling, der bliver leveret livsforsikring overensstemmelse med de koder, både i England og Frankrig. Bilen er lysere hvid end farven nummer. Så svært, har begge autolakerere gjort deres arbejde og juster øjenfarve.\nDen angivne forbrug er 6,3 til 100, eller 1: 15,8, herunder 1800 km med en lille campingvogn (efter min besked til 15.000 km). Så pæn. I kuperet går campingvognen bedre end forventet, tilsyneladende vindmodstanden så stor, at de kombinerede hældning ordentlige bremser.\nEr kort meget tilfreds, men den svage motorbremsning irriterer mig groft enormt fra Ardennerne. Jeg lavede en prøvetur i Mazda 6: hvilken forskel. Men der kan ikke nødvendigvis åbne tag.\n19 Mar 2015 00:31\n50.000 km opnået uden indblanding. Også ingen knager.\nForbrug jeg ikke længere med on-board computer giver nu 6,4 / 100 som gennemsnit. Dette synes passende. De øvrige bestyrelsesmedlemmer indikationer stadig er korrekt, tror jeg. Hvis jeg er helt gasser falder næsten med det samme antal kilometer tilbage på den eksisterende beholder påfyldning.\nHvis poler slår mig kvaliteten af LM-fælge på. Indvendigt er bag eger tykke malede "de inhibitor lyser knap. Navene ruster ikke ligesom Audi og Honda. Sort plastdele forblive rimeligt sort, jeg ikke fortsætte med at 'fodre' med ting zoal UP eller S40 af nabo / ven. Jeg bruger alligevel Sonax Xtreme Tire Gloss Spray, dyrt, men langt det bedste jeg kender i dette område.\nOlieforbruget er stadig nul, på trods af mange høje hastighed forsøger at bremse motoren. Hvilket stort set fraværende bremse for mig den store ulempe ved denne ellers så smukke blok. Mazda kom men med en drive-udgave 3. Alle må ikke glider ind her. Tør at Mazda sagde tagkonstruktion ikke passer. Det er VW, Skoda og så igen meget pænt gjort, store tage til i nærheden af kanterne. På pressen og brochure fotos af 'premium brands' udover mangler sjældent soltag ...\n28 Oktober 2015 00:30\nDen 60.000-turn udført i juni.\nVæsken er derefter opdateres standard. Tidligere noget skudt der ofte når i. Måske fordi de små motorer føre til mere brug af bremserne? Under alle omstændigheder, i bjergrige region!\nDen "store tur" næsten ikke kommentere. En dørpakningen under venstre bagdør var løs omkring 10 cm, sidder fast; koster 290 euro.\nTo korte ferier Kylling campingvogn (820 kg tør), omkring 2000 km i alt.\nVar fint igen.\nDe oprindelige Michelins går efter hvad cupping. Jeg har fremsat,\nundertiden bærer 'rundhed' og derefter noget væk. Hvis du lader det sidde gradvist at hærde, i min erfaring. Støjen forbliver den samme med placering bag; styretøjet er ikke håndgribelig uro.\nMed lidt held, lukker jeg med dette fokus på de udestående 100.000 km test i autoweek (!).\nJeg er kort sagt meget tilfreds.\nVille du købe en bil fra dette mærke? måske\nFord Focus Wagon 1.0 EcoBoost Titanium 125HK (2016) gennemgang\nFord Focus Wagon 1.0 EcoBoost Titanium 125HK (2015) gennemgang\nFord Focus Wagon 1.0 EcoBoost Titanium ECOnetic 125HP (2013) ulasan\n← Brigade Barrel au Pilotes ANWB Academy\nHonda HR-V 1.6 i-DTEC Elegance (2016) gjennomgang →\nFiat sedan Aegea tidak definitif ke Eropa\nHyundai ix35 Fuel Cell enormt diskonteret\nVe Lamborghini Huracán alıyor …\nSkoda Cepat Ruang Kembali\nFord Fiesta 1.0 EcoBoost 140 CV Red Edition (2014) recensione\nComerciantes Cas lamens BV – Berkel en Rodenrijs\nFord Probe 24v 2.5i (1995)\nDodge Caliber 2.0 SE (2007) review\nNissan positif mengenai Eropah\nCamino de Impuestos Kia Rio 1.2 CVVT Plus Pack


TAX.DK skat & afgift: Begrebet løn\nHvad betragtes som løn? Betragtes sygeløn som løn? Hvordan beskattes et kørselstilskud?\nC.A.3.1.1.1 Begrebet løn\nHvilke oplysninger kan Skatteforvaltningen lægge vægt på ved ligningen?\nSe A.A.14.2 Omvalg af oplysninger afgivet til Skatteforvaltningen efter SKL § 2 om omvalg af oplysninger.\nSkatteyderen havde i indkomstårene 2005-2008 modtaget ca. kr. 2 mio. på sin private konto. Skatteyderen gjorde gældende, at overførslerne fra udlandet reelt tilkom et selskab ejet af ham.\nSkatteyderen gjorde desuden gældende, at de udenlandske kunder ved en fejl havde overført fakturabeløbene til hans private konto, og at beløbene var udlignet via en mellemregning med skatteyderens selskab.\nLandsretten fandt, at skatteyderen ikke havde løftet bevisbyrden for, at overførslerne til hans private konto i indkomstårene 2005-2008, ikke var skattepligtige for ham. Landsretten fandt desuden, at skatteyderen havde handlet i hvert fald groft uagtsomt ved ikke at selvangive beløbene. Betingelserne for ekstraordinær genoptagelse, jf. skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 5, var derfor opfyldt.\nStadfæstelse af SKM2019.85.BR\nLandsretten fandt, at A ikke havde løftet bevisbyrden for, at den løn, der var angivet i virksomhedens regnskab ikke var optjent, hvorfor skattemyndighederne havde været berettet til at forhøje den skattepligtige indkomst.\nUdbetalte løntilskud blev anset for løn til direktør, som var eneste ansatte i selskabet. Skattepligtig løn. Stadfæstelse af SKM2011.755.BR\nEt aktieselskab påtog sig i 1978 at betale et årligt pristalsreguleret beløb til økonomidirektørens to børn, indtil børnene fyldte 18 år. Beløbet skulle ydes, også selv om økonomidirektørens ansættelse i selskabet ophørte. Statsskattedirektoratet havde på skriftlig forespørgsel svaret, at ydelsen ville være fradragsberettiget for selskabet efter dagældende LL (ligningsloven) § 14, stk. 2 om udgifter til udredelse af andre løbende ydelser end nævnt i LL (ligningsloven) § 14 stk. 1, såsom aftægts- og underholdsydelser, som den skattepligtige har forpligtet sig til at udrede.\nSagen handlede om, hvorvidt det var berettiget, at SKAT (nu Skattestyrelsen) havde forhøjet sagsøgerens skattepligtige indkomst i indkomstårene 2011-2013. Forhøjelserne var sket på grundlag af en række hævninger foretaget fra konti tilhørende tre selskaber, som sagsøgeren enten var hovedanpartshaverog/eller ejer af. Skatteministeriet gjorde i sagen gældende, at de hævede beløb var anvendt til betaling af sagsøgerens private udgifter. Denne opfattelse var dels baseret på, at sagsøgeren i de omhandlede indkomstår havde haft et meget lavt privatforbrug, et privatforbrug der endog i 2013 havde været negativt, og dels på hævningernes karakter og hyppighed samt på det forhold, at sagsøgeren for Skatteankenævnet havde erkendt, at han tidligere havde overført penge fra selskaberne til sine egne konti til betaling af bl.a. ejendomsskatter og afdrag på realkreditlån. Det var sagsøgerens opfattelse, at de hævede penge var udtryk for driftsudgifter for de tre selskaber, idet han i de pågældende indkomstår havde arbejdet i reality branchen, og de hævede beløb var anvendt til promovering.\nVed sin afgørelse lagde retten vægt på, at sagsøgeren ikke havde bestridt, at han havde foretaget hævningerne i selskabet, men alene havde anført, at disse vedrørte selskaberne. Da der ikke forelå nogen dokumentation for, at hævningerne vedrørte selskaberne, hvilket sagsøgeren bar ansvaret for, og idet der i øvrigt ikke var grundlag for at fravige fra kravet om sædvanlig dokumentation af udgiftsafholdelse, blev Skatteministeriet frifundet.\nSkatteyderens arbejdsgivere havde indsat en række beløb på hans bankkonto. Skatteyderen havde ikke selvangivet beløbene, og arbejdsgiverne havde ikke indberettet lønindbetalingerne med indeholdt A-skat og AM-bidrag.\nRetten fandt, at der påhvilede skatteyderen en tung bevisbyrde for, at beløbene ikke var løn, og for, at der ved udbetalingen allerede var trukket A-skat og AM-bidrag heraf. Da skatteyderen ikke havde fremlagt nærmere dokumentation herfor, fandt retten ikke, at der var grundlag for at anse beløbene for nettobeløb.\nAllerede derfor var skatteyderen ikke frigjort for sin forpligtelse til at betale A-skat og AM-bidrag af de pågældende beløb.\nSkatteministeriet blev derfor frifundet, og skatteyderen skulle dermed beskattes af yderligere lønindkomst, værdi af fri bil og værdi af fri telefon\nStuderende på Danmarks Journalisthøjskole, der i en praktikperiode var ansat på et dagblad, fik udbetalt en flyttegodtgørelse af dagbladet. Da der ikke var tale om flytning inden for samme arbejdsgiver, fandt Landsskatteretten, at arbejdsgivers betaling af flytteudgifter skulle anses for betaling af private udgifter, og der skulle derfor efter KSL (kildeskatteloven) § 43, stk. 1, indeholdes A-skat og arbejdsmarkedsbidrag i forbindelse med betaling heraf.\nLigningsrådet lagde til grund, at udgifter til uddannelse, som er afholdt før ansættelsesforholdet er begyndt, ikke er omfattet af LL (ligningsloven) § 31. Det gælder både, hvor udgifterne er afholdt af den ansatte selv, og hvor udgifterne er afholdt af en tidligere arbejdsgiver, der kan kræve disse udgifter godtgjort helt eller delvist som følge af ansættelsesforholdets ophør. Dette gælder, uanset om uddannelsen er afsluttet eller ej.


Susan thorsgaard bryllup – Repora\nSusan thorsgaard bryllup\nBachelor i Paradis, ABC ‘ s konkurrence-orienteret spinoff, har lige fundet sig selv i nogle af varmt vand.\nTMZ rapporterer, at optagelserne til showet har været lukket ned på grund af en forekomst af påståede seksuelle forseelser mellem DeMario Jackson og Corinne Olympios. Producenter kan have angiveligt filmet i en scene, (der tillader en potentielt ulovlige interaktion), hvor begge parter var meget berusede, og rapporter siger, at der er nu beskyldninger om seksuel forseelse mellem de to.\nEn undersøgelse blev åbnet i hændelsen.\nElite Dagligt er nået ud til ABC og Warner Bros. for at kommentere. Warner Bros. svarede med følgende erklæring:\nVi er blevet bevidste om påstande om embedsmisbrug på det sæt af Bachelor i Paradiset i Mexico. Vi har indstillet produktionen, og vi er ved at foretage en grundig undersøgelse af disse påstande. Når undersøgelsen er afsluttet, vil vi træffe passende effektiv indsats.\nElite Dagligt har også nået ud til DeMario og Corinne ‘ s hold om påstande, men har ikke hørt tilbage på tidspunktet for offentliggørelsen.\nSelvom vi måske ikke kender resultatet af undersøgelsen, for nogle gang, det er klart, at Corinne og DeMario er ikke de eneste enkeltpersoner til at finde sig selv i en situation, hvor alkohol var involveret og seksuel aktivitet fandt sted, fører en person (i dette tilfælde en tredje part) at tro, at en af parterne blev overfaldet.\nSom en advokat, der falder ind i “tusind” kategori mig selv, et af de områder, jeg har ofte hørt jævnaldrende spørge om, er håndtering af situationer som denne, til fester eller andre sociale sammenkomster. Med andre ord, at blive fuld og have sex er ikke bare ting, der sker på TV. Vores blodtryksmåling kultur betyder, at disse problemer påvirker en masse mennesker.\nSå hvordan kan du vide, hvad der er OK? Hvor er de linjer af samtykke til seksuel aktivitet, når alkohol er involveret?\nOg hvordan kan alkohol påvirke en persons evne til at samtykke?\nSom med mange andre ting i loven, svarene er ikke krystalklar. Her undersøger vi nogle af de mest almindelige spørgsmål vedrørende alkohol og seksuel samtykke.\n1. Forbrug af alkohol ikke automatisk betyde, at samtykke ikke er muligt.\nAt gøre de involverede problemer med at koble op mens man drikker betyder, at du kan aldrig samtykke til seksuel aktivitet, hvis alkohol er involveret?\nGodt, ikke. Bare fordi de to (eller flere) mennesker, der har drukket på alle ikke nødvendigvis betyder, at samtykke ikke er muligt. Efter alle, det sker hele tiden. Nogle gange, folk endda bevidst at drikke for at nyde deres seksuelle aktivitet endnu mere.\nAlkoholforbrug ikke automatisk betyde, at samtykke absolut ikke muligt.\nDet er sagt…\n2. Alkohol forbrug gør gør det meget mere vanskeligt at samtykke og bestemme samtykke.\nAlkohol påvirker ens evne til at tale og forstå andre, det er klart. Ikke kun det, men drikker ofte betyder, at vores hæmninger er sænket. Igen, vi er mere tilbøjelige til at få aggressive med en anden person.\nMens der er ingen hårde og hurtig regel om alkohol effektivt at standse samtykke, alkohol gør virkelig mudret vand.\nDet er en god tommelfingerregel at fortsætte med at checke ind med din partner om, hvordan de mener om at have nogen form for seksuel aktivitet. Spørger pre-alkohol forbrug og modtage et “ja” betyder ikke, at “ja” varer hele aftenen. Hold stille og holde vurdering af muligheden for den anden person til at give samtykke.\nHvis du er spørgsmålstegn nogen grad af samtykke, mens de drikker, ikke udøve nogen form for seksuel aktivitet. Hvis du ikke er sikker på, de nok ikke, og det bedste er at stoppe helt.\n3. Statslige love varierer for bestemmelse af uarbejdsdygtighed.\nI de fleste stater, at en person ikke kan give samtykke, hvis de er gået ud. Denne del er klart nok.\nDe linjer ud over det, dog variere. Mange stater at etablere et niveau af “uarbejdsdygtighed”, hvor nogen er for berusede til at samtykke, men selv det varierer afhængigt af, hvor præcis den person, der fik (dvs frivilligt eller på anden måde).\nStatslige love, er ikke nødvendigvis en god kriterier til fastlæggelse af samtykke.\nSom med enhver uklar situation, er det bedst at fortsætte med at checke ind med din partner for at se, hvordan de føler. Hvis de er ude af stand til at kommunikere deres ønsker og behov klart, afstå fra at gøre en pass på dem.\n4. Enten eller begge parter kan være ansvarlig for seksuelle overgreb, hvis samtykke ikke er klare, og begge er inhabile.\nLige som beruselse er ingen undskyldning for nogen til at være seksuelle overgreb, beruselse er heller ingen undskyldning for gerningsmanden.\nMed andre ord, hvis begge parter blev drukket til det punkt, at de ikke kunne give samtykke, og køn har fundet sted, både parterne kan gøres ansvarlig for seksuelle overgreb. At sige “jeg var fuld, og så var han” eller “jeg var fuld, og så var hun” lovligt gør intet. Det er vigtigt at huske på her, at voldtægt og seksuelle overgreb er defineret lovligt.\nHvis den ene part rapporterer hændelsen, undersøgelsen vil starte der. Begge parter bliver uarbejdsdygtig betyder ikke, at man vil være ” off the hook.\nDen nederste linje: Hvis begge parter er berusede uden samtykke, begge parter kan være ansvarlig for krav, der af seksuelle overgreb.\n5. Hvis du er i tvivl, kan bare lade situationen alene.\nSamtykke til seksuel aktivitet i tilstedeværelse af alkohol eller andre stoffer, er helt klart ikke sort og hvid.\nDen løsning? Når du er i tvivl, så lad det alene.\nHvis du har nogen form for tvivl om, hvorvidt en person kan være alt for berusede for samtykke, er den bedste fremgangsmåde er at antage, at de ikke kan samtykke, og straks ophøre med enhver seksuel aktivitet eller udøvelse af seksuel aktivitet.\nMens det er uklart, hvordan undersøgelsen vil gå for Bachelor i Paradis, det er klart, at tilstedeværelsen af alkohol eller andre stoffer, næsten altid rejser spørgsmål af seksuel samtykke mellem to parter.\nDen bedste fremgangsmåde er altid at fejle på siden af forsigtighed. Respekt for den anden persons ret til at sige nej – uanset om de er ædru, fuldskab, bare ikke ind i dig, eller bare ikke sikker på – og hvis du er ikke sikker på, om de er ædru nok til at sige ja, antager i stedet, at de sagde nej til at holde dem, og dig selv, pengeskab i den situation.\nDenne artikel udgør ikke juridisk rådgivning og er beregnet til at være oplysende karakter. For nogen personlige spørgsmål eller problem, du bør kontakte din advokat for at få specifik rådgivning, der er relateret til dig. Ingen advokat-klient forhold er blevet skabt gennem din læsning af denne artikel, eller brug af denne hjemmeside.\nForrige indlægForrige Gratis klassificeret annoncer\nNæste indlægNæste Politiets efterretningstjeneste uddannelse


I. Internettet: Fare for almindelige mennesker? : Bedste vejledning\nI omkring to årtier Internet er stadig i sin begyndelse, og dem, der kendte vigtigheden og usability var meget få. I øjeblikket kun få, der aldrig har brugt internettet i live og dem, der stadig ikke har hørt om ham, har aldrig hørt om TV, køleskab eller telefon.\nSvaret på alle spørgsmål du finder på internettet (eller næsten): persondata, teknologi, lektier, telefonnumreOsv. Alle disse forenkler tingene for folkMen så godt kan komplicere.\nHvor farligt er internettet?\nInternettet kan ikke anvendes sikkert af normale mennesker. De fleste mennesker er ikke villige til at foretage de tekniske nødvendige beslutninger for at trygt bruge internettet.\nGem det kan være vanedannende (Vi kender mange tilfælde), internettet er farligt for børn uovervåget (en manglende-barn af uafhængige internet?) og uvedkommende. Med internettet var dristige linjer profitmagere si tyve online, fejlagtige oplysninger cirkulere frit, er hans personlige liv udsættes mv. Og sidst men ikke mindst, internettet er ikke sikker på grund af alle kategorier Virus, spyware, malware, udnytter underliggende alle problemerne nævnt ovenfor.\nEfter årtiers edb-sikkerhed arbejde, tingene værre end de var. Finde fejl og offentliggørelse Them ikke gøre folk sikrere.\nOg i stedet for konklusion:\nInternettet er farligt, fordi det er et medie for den øjeblikkelige og ukontrolleret overførsel af idéer.\nKategorier Internet, Livet, netto Surfing, Bemærk Tags Internet er farligt, internet privatliv, internet-virus\nBedste vejledninger > Internet > I. Internet: fare for almindelige mennesker?\nLøse Fejl: MSVCRT10.DLL er Savnet [Photoshop CS4]


Kina: Ludere, lommetyve og lomme-smerter | Information\nEn ny generation af unge kinesiske digtere, der skriver om det kinesiske samfunds mørke sider, er blomstret op. De skriver, hvad de selv kalder uoversættelige digte, om hurtige penge, sex, fart, misbrugsproblemer og de foragter det middelmådige. To\naf dem kommer til Danmark i april\nBEIJING  Efter Maos død blomstrede en ny litteratur frem i Kina. Det var en litteratur, som gjorde op med de eksisterende maoistiske værdier i samfundet. På daværende tidspunkt var digterne med i første række, og mange af dem opnåede i løbet af 1980erne både national og international berømmelse og blev næsten feterede stjerner. De blev især kædet sammen med protesterne mod den politiske undertrykkelse, der kulminerede på Den Himmelske Freds Plads i 1989. Men de tider er for længst forbi. I dag bor de digtere, der en gang var stjerner, for manges vedkommende i udlandet eller er døde. I dag har en ny generation taget over. I dag er det de unge digtere fra undergrundspoesigruppen Underkroppen, som repræsenterer en provokerende og aggressive linje, der gør oprør mod den etablerede statssponsorerede digterelite. Samtidig kæmper de mod den voksende skare af kopister, som forsøger at gøre dem kunsten efter.\nDet lader ikke til at være stjernenykker, der trykker de to unge digtere, den 27-årige Shen Haobo og den 31-årige Yin Lichuan. De er repræsentanter for digtsammenslutningen Underkroppen, og derved talerør for den nye generation af unge digtere, der er kommet frem sidst i 90erne. Og de har selv mærket, hvordan både poesiens og digternes status er faldet i takt med kommercialiseringen af kunsten i Kina. I dag er digteren ikke længere nogen stjerne. »Det er meget vigtigt at have et andet arbejde, der kan give én mad på bordet og råd til huslejen«, understreger Shen, og han fortsætter: » Man bliver hverken rig eller berømt af at skrive digte i Kina i dag.« Det paradoksale er, at i millionvis af unge kinesere søger rigdom og berømmelse i samfund, hvor den kapitalistiske kappestrid udkæmpes på det frie marked hver eneste dag, i et samfund der for hver dag og nat synes at blive mindre og mindre kommunistisk.\nI april måned mødes en række kendte danske og kinesiske digtere i Danmark til den dansk-kinesiske poesifestival, og både Shen Haobo og Yin Lichuan glæder sig til mødet med Danmark, de danske digtere og det danske publikum. Jeg mødte dem på en stille café tæt ved det gamle trommetårn til en snak om livet som digter i dagens Kina, om muligheder og udfordringer, inspiration og om sociale og politiske forandringer i samfundet.\nUmiddelbart er der ikke noget aggressivt eller provokerende over hverken Shen eller Yin, men da vi først kommer i gang, kan jeg hurtigt mærke, hvor meget de brænder for deres kunst. Intensiteten og engagementet lyser ud af dem begge. Specielt Shen er ikke til at stoppe. Flere gange må Yin bryde ind for at hun kan få et ord indført, da Shen snakker uafbrudt. Han holder kun pause, når han tænder den næste cigaret eller besvarer endnu et opkald på mobilen.\nBåde Shen og Yin skriver om emner, som normalt er tabuiserede i Kina. De mørke sider af samfundet i Kinas store byer, sex uden følelser, de nyrige, narkotikamisbrug, kriminalitet, ludere, vold og magtmisbrug er nogle af dem. Shen og Yin lever i en verden, hvor de sociale sikkerhedsnet bliver svækket, i et ideologisk vakuum, hvor alle er besat af at tjene penge og alt har en pris. Et samfund i rivende udvikling og hastig forandring, der både har sine vindere, men så sandelig også tabere. Digterne i Underkroppen skriver om taberne, dog ikke fordi de ønsker en tilbagevenden til tidligere tider, da de samtidig gør op med bl.a. uddannelsesinstitutioner, traditioner og ægteskab. Nogle af de ting, som de mener holder mange kinesere fast i et kulturelt jerngreb. De bruger talesprog, slangudtryk og bandeord, og digtene lægges i munden på manden på gaden: taxachaufføren, gadefejeren, byggearbejderen og så videre.\nUnderkroppen opstod i år 2000 som et samlingspunkt for syv digtere og blev det mest hotte emne indenfor den kinesiske poesi det år. Internettet er deres vigtigste udgivelsessted og samlingssted for heftige diskussioner mellem både dem selv, modstandere og den snævre skare af læsere, der sultent sluger alt, hvad de skriver.\nShen forklarer at Underkroppen ikke kun henfører til sex, men at man selvfølgelig ikke kan se bort fra det dyriske instinkt. Underkroppen understreger netop de fysiske følelser  handling i stedet for passivitet. »Underkroppen er der kun fordi vi har en overkrop« tilføjer Yin. Før »underkroppen« var litteraturens fokus på sjælen og det spirituelle. Man skrev ikke om instinkterne, og de fysiske følelser og de sande, ægte følelser som Underkroppen signalerer, blev undertrykt. Som sådan er Underkroppen den mest kritiserede og diskuterede gruppe indenfor litterære kredse i Kina i øjeblikket, bl.a. fordi digterne gør op med den veletablerede statssponsorerede litteraturelite og deres måde at tænke på. Det er en afstandtagen til det intellektuelle spind, poesien også kan være. Budskabet med digtene for dem begge er netop at folk skal være mere opmærksomme på instinkterne i den nederste halvdel af kroppen, deres sande følelser. »Vi (Underkroppen) er den mest indflydelsesrige, men også den mest kritiserede gruppe indenfor litteraturen netop nu fordi vi skriver uden begrænsninger,« siger Shen og Yin i munden på hinanden.\nIngen stærk kontrol\nDen kinesiske poesitradition kan føres mere end to et halvt tusind år tilbage i Kinas historie, men har specielt udviklet sig i starten af det 20. århundrede og så igen efter reformernes indtog i 1978. Poesien har i mange år været underlagt politisk kontrol og brugt i propagandaøjemed. Allerede i 1942 fastlagde Mao Zedong reglerne for forfattere i de kommunistisk kontrollerede områder. Siden da har alle former for litteratur, kunst og udgivelser været ensrettet i en politisk korrekt form tilpasset kommunistpartiets skiftende retningslinjer.\nSituationen for Shen og Yin og de andre digtere i Underkroppen er en ganske anden i dag. Ganske vist er der ikke mange større officielle forlag, der vil røre dem med en ildtang, men de kan frit udgive, hvad de har lyst til på internettet. Det kom også som lidt af en overraskelse for dem selv. »Alle sagde at vi ville få problemer med myndighederne, men det er ikke sket endnu,« siger Yin. Og hun fortsætter »Det er lidt tragikomisk. Vi har ikke nogen høj status, ingen særlig ideologisk indflydelse eller en stor fanskare som digterne i 80erne, men til gengæld kan vi skrive lige hvad vi selv synes.« Internettet spiller en central rolle i spredningen af moderne kinesisk poesi, specielt de retninger, hovedstrømningen ikke accepterer, og myndighederne har tilsyneladende indtil videre valgt at lade dem være i fred. De har meget mere presserende opgaver at se til end et par marginaliserede digtere. Den kinesiske poesiavantgarde har på denne måde haft stor fordel af deres faldende popularitet i den brede offentlighed.\n»Vi er ikke rigtigt accepterede. Jeg, som digter, har behov for at stå i en situation, hvor jeg ikke er accepteret. Hvis man pludselig finder sig selv i en situation hvor man er accepteret, betyder det, at man har mistet sin uafhængighed. Man bliver nødt til at insistere på at at være i en situation og anerkende det faktum, at man ikke er fuldt ud accepteret. Man er udenfor mainstream!« siger Shen og tænder en ny cigaret.\nMen den faldende popularitet har dog også betydet, at det er utrolig svært at leve af at være digter. Mange af Kinas mest kendte digtere bor i dag i eksil. Andre er sprunget på den materialistiske bølge, der har skyllet ind over Kina i mere end ti år og laver i stedet populærunderholdning.\nFor at få økonomien til at hænge sammen, har Shen travlt med sit eget forlag, og Yin skriver foruden digtene også både romaner og artikler til fagblade. For flere af de andre medlemmer af Underkroppen har den trængte økonomiske situation, og det faktum at det er svært at slå igennem, betydet, at de i dag laver andre ting. »De har ikke kunnet klare det psykologiske pres, der ligger på deres skuldre for at skulle være kreative på halv tid,« pointerer Shen. Både digtere og romanforfattere står ansigt til ansigt med realiteten af markedsøkonomien. De presses til at skrive værker der kan sælge og derved skaffe dem et publikum. Deres kunst skal i dag kunne sælges på det voksende frie underholdningsmarked, og faren er så at poesien kan miste sin originalitet.\nKopier vs. originalitet\nNetop originaliteten er meget vigtig for de to digtere. På spørgsmålet om de har mærket presset fra de millionvis af unge håbefulde kopister, der håber på at lave profit ved at efterligne andres kunst eller stil, svarer de, at de allerede har set masser af ynkelige eksempler på kopier af deres egne og andres kunst og poesi, men at de endnu ikke har set noget, der for alvor kunne true dem. Kopiering er en trend, der findes indenfor alle genrer i Kina i dag og selvfølgelig også indenfor poesien. I den henseende adskiller Kina sig ikke meget fra os i Vesten. Folk vil gøre næsten alt for at få deres 15 minutters berømmelse. Både Shen og Yin siger, at kopieringen er uundgåelig, hvis det er noget, der kan laves penge på og/eller noget, man kan blive berømt på. Og sensationslitteratur, der chokerer og provokerer, er en mulig vej frem. Men Shen og Yin holder på, at det for en ægte digter ikke har noget at gøre med forretning. Man kan ikke bare vælge at skrive digte, hvis man vil gøre det for at tjene penge. »Shanghai baby er berømt i vesten, men det er ikke stor litteratur. Den er ikke noget værd, selvom den har tiltrukket sig meget opmærksomhed, også ude i verden,« siger Yin.\nDe mener begge, at de på trods af deres ringe udbredelsessfære og indflydelse stadig spiller en vigtig social rolle. Deres poesi reflekterer realiteten i samfundet. Et samfund, der gennemgår en total forvandling i disse år på godt og ondt. De er meget socialt bevidste og de peger gennem poesien på nogle af de uligheder og uretfærdigheder, det nye kinesiske samfund har bragt med sig. Shen tænder endnu en cigaret og det giver lige tid nok til at Yin kan få et ord indført. Hun siger, at hvis man gør noget som er vigtigt for samfundet, så giver det mening og er brugbart. Også selvom man kun er respekteret af en lille del af samfundets borgere.\nDer er sket en stor udvikling siden midten af 80erne. Dengang kom den største litterære indflydelse fra Vesten. Det førte til at man så bort fra den kinesiske kulturtradition mener de begge. Kineserne glemte deres egen baggrund, da de ville lære alt fra Vesten. Det blev yderligere forværret i 90erne, hvor markedsøkonomien fik rigtig fat. Kina var ikke godt nok forberedt på en massiv vestlig kulturindflydelse. Mange af de kinesiske digtere blev oversat til mange forskellige sprog specielt i løbet af 90erne, også dansk, men den tendens er ved at vende. »Det bliver mere og mere vigtigt at digtene forbliver på deres oprindelige sprog. Sproget er det vigtigste, det der gør forskellen og binder folk sammen. Med den stigende globalisering og assimilering i verden i dag, er undtagelsen sproget, og her er poesien den mest sublime udtryksform,« siger Shen med sikker overbevisning.\n»Vores digte er uoversættelige« siger Shen Haobo med eftertryk. Digterens vigtigste redskab er det kinesiske sprog, og selvom menin-gen kan oversættes, pointerer de begge, at selv de mest veluddannede Kina-eksperter ikke kan oversætte deres digte. Ikke fordi de mener at man ikke skal oversætte deres digte, men selvom den centrale betydning og stemning kan oversættes, kan man ikke få de særlige sproglige karakteristikker med. Det, som gør poesien til noget specielt. De håber begge at mange vil komme til at læse deres digte, men det vigtigste formål for dem med at skrive digte, er at bruge det kinesiske sprog. Han fortsætter med at fortælle om vigtigheden af at holde fast i sit eget sprog, fordi udviklingen af et umodent Kina  eller vesterniseringen om man vil  er gået alt for hurtigt.\n»Hvis vi ikke bruger vores eget sprog, er det ligesom hvis man tager en fisk op af vandet, så er den ude af sit rette element. Sproget er vores rette element,« siger Shen.\nI dag kommer de kinesiske lyrikere igen tættere på den traditionelle kinesiske tradition, både i temperament og følelse. Både Shen og Yin nævner den store kinesiske digter Li Bai (år 701-62) som en stor inspirationskilde. Det er bl.a. anerkendelsen af værdien af den traditionelle kinesiske digterkunst, der gør dem anderledes end de tidligere generationer af lyrikere, selvom Shen også indrømmer, at den amerikanske lyriker Allen Ginsberg har betydet meget for ham. De er både præget af den ældre generation af kinesiske digtere, men samtidig gør de også oprør mod den tradition, de repræsenterer.\n»Det burde have topprioritet i dette land at bruge sproget til at beskrive samfundet og livet. Alt drejer sig om materialisme i øjeblikket. Det ender med at ingen vil involvere sig i den spirituelle verden og arbejde med sig selv,« slutter Yin bekymret af.\n*Simon Gjerø er cand.mag i kinesisk og moderne Østasienstudier og højskolelærer\n*Shen Haobo (1976) er født i Jiangsu-provinsen. Kandidat i kinesisk fra Beijings læreruniversitet og bosiddende i Beijing. Han er talerør og samlingspunkt for »underkroppen« (xiabanshen).\nHan modtog i år 2000 tidsskriftet Forfatters litterære pris. Hans udgivelser findes primært på nettet, men han har udgivet digtsamlingen Yi ba hao nai (En god håndfuld patter) på eget forlag i 2001.\n*Yin Lichuan (1973) er født i Chongqing, men opvokset i Beijing. Hun har studeret fremmedsprog i Beijing og film i Paris. Hun har udgivet romanen Jianren« (Billig tøs) og digtsamlingen Zai shufu yidian (Lidt mere behageligt).\n*Shen Haobo og Yin Lichuan gæster Danmark i forbindelse med den kinesiske\npoesifestival KINESERNE KOMMER! i perioden 22. til 28. april. Læs mere på www.kinesisk-poesi.dk\nAllen GinsbergMao Zedong


Babyzen YOYO2 6+ Klapvognssæde Color Pack+ - Grey\nOmkring 6-månedersalderen er dit barn allerede klar til at opleve den store verden med hovedet vendt mod vejen. Din YOYO2 klapvogn er klar til at følge med dit barns fysisk...\nBabyzen YOYO kopholder til vogne\nOmkring 6-månedersalderen er dit barn allerede klar til at opleve den store verden med hovedet vendt mod vejen. Din YOYO2 klapvogn er klar til at følge med dit barns fysiske udvikling. Det eneste det kræver er, at du bytter din 0+ liggeenhed ud med YOYO2 6+ sædeenheden.\nDenne version kan foldes ud og sammen med en arm. Den kan foldes sammen til et ultra-kompakt og enkelt element.\nYOYO2 bærer dit barn op til 22 kg. Den har et komfortabelt sæde med god affjedring samt en 5-punkts-babysele og en multi-positions rygstøtte.\nKaleche med himmelvendt vindue så du hele tiden kan se dit barn\nBaglomme med lynlås til praktisk opbevaring af diverse nødvendigheder\nAnti-UV materiale (SPF 50+) behandlet med vandafvisende teknologi\nMål: 106 x 44 x 86 cm\nSammenklappet mål inkl. ramme: 52 x 44 x 18 cm\n*Godkendt som håndbagage af de fleste flyselskaber. Tjek altid med dit flyselskab inden afrejse.\nOBS Ramme sælges seperat - find her i sort eller hvid\nYOYO2 6+ Klapvognssæde Color Pac.. 499,00 kr


Varenummer (SKU): 21543 Kategorier: Adventsgaver, Bestsellers, Favoritter, G-punkts Vibrator, Julegaver til Hende, Klitoris Stimulator, Kvinder, Mærker, Opladelig Vibrator, Sådan vælger du den rigtige vandtætte vibrator, Universe, Valentinsgaver Til Par, Vandtæt Vibrator, Vibratorer, Womanizer\nI løbet af de sidste år er forbruget af sexelegetøj steget markant i vores breddegarder. Når man kaster dig ud i legen med sexlegetøj, der er ens soveværelset oplagt som den sikre zone, hvor man har lov til at dumme sig i fred og ro. Der skal nyt legetøj til indimellem, og når det sker, er der mange gode bud fra Womanizer som leverer kvalitetsprodukter i den frække genre, fx denne Womanizer Duo Dobbelt Stimulator – PRISVINDER. Bekymringer ved at handle denne slags varer online, behøver du ikke have, emballagen til din pakke er naturligvis neutral, og ingen kan se, om det er tøj, en boremaskine eller en dildo, der ligger i pakken.\nWomanizer Duo Dobbelt Stimulator – PRISVINDER er en af de mest populære varer her på shoppen i den altid eftertragtede varekategori Kvinder,Favoritter,Mærker,Vibratorer,G-punkts Vibrator,Universe,Vandtæt Vibrator,Opladelig Vibrator,Bestsellers,Julegaver til Hende,Adventsgaver,Sådan vælger du den rigtige vandtætte vibrator,Valentinsgaver Til Par,Womanizer,Klitoris Stimulator,. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Womanizer Duo Dobbelt Stimulator – PRISVINDER online hos webshoppen Sinful.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. I det store udvalg af varer kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være produktet er på siden. Når der handles i webshop kan priserne være lavere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nVidste du, at hver gang du køber noget i en af de danske webshops, er betingelserne lidt gunstigere, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og nogle giver endda et helt års returret. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Du kan oven i købet gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.


TOTALT RAMT - men på vej - :: angstforeningensforum.dk ::\nTOTALT RAMT - men på vej\nIndlæg af Dittemadsen42 » 25 jan 2019 01:04\nHej alle jer skønne angst/belastningsramte mennesker ❤\nJeg er ramt!! Meget ramt, men jeg er på vej og jeg mærker i det inderste af mine fibre, at jeg vil finde en vej ud af dette. Her er mine oplevelser om min rejse, hvad har jeg opdaget? Hvad har virket, hvad tror jeg på? Hvad har jeg i bagagen? Hvorfor får jeg angst? Arvelighed?\nAldrig har jeg vendt så mange sten og stadig gør\nJeg har haft angst i mere end 10 år. Specielt slemt med panikanfald de sidste 2 år. Jeg er ramt kropsligt nu. Rungen i ørene, sløret syn, og sovende/summende/brændende fornemmelser i hele kroppen. Mest intimiderende når det rammer tungen, læberne og tænderne.\nOp til min sygemelding var jeg ramt meget af blærebetændelse og infektioner jeg ikke kunne slå ned. Så min krop har råbt længe, nok i de 10 år. Men at jeg ville blive ramt SÅ kropsligt, det anede jeg ikke var muligt, uden at være «syg», som min angst jo så også går på. Hvis jeg bruger min logik på angst, giver det lidt mere mening. Angst er en kroppens højeste alarmberedskab som sætter hele kroppens system i gang. Mange mennesker oplever det ved ulykker og andre sjælenheder men for mig som, førhen (kan jeg skrive YES) var bange i flere dage, er det jo en overbelastning som slider. Så hvad har jeg overhørt? Hvad vil angsten?\n* Det første jeg fik med mig er at angst er fysisk spændning i kroppen og at kropslige behandlinger løsner op. SDS behandlinger har hjulpet mig ubeskriveligt meget!!\n* Det andet jeg har rodet med, er en hjerteablation også ca 10 år tilbage hvor jeg tror jeg har et traume af en art. Dette har jeg besluttet at lade hypnose prøve at se på - ingen erfaring her endnu.\n* jeg elsker at kontrollere ting, har altid gjort. Jeg har lidt under spiseværring og overmotionering flere gange i mit liv, begge gange omhandlende følelser som jeg ikke håndtere så godt. Især følelser er et tema i mit liv . I min opvækst følte jeg står træng til at mægle mellem min lillebror og vores forældre, at passe på ham fordi han ikke havde det godt. Den opmærksomhed på hvordan andre føler og har det, har fulgt mig i mit vokse liv og derfor ligger det så fjernt for mig at drage den samme omsorg for mig selv som jeg ellers ville for andre. Jeg mærker ikke mit eget følelsesliv men har antennerne ude på hvordan andre har det.\n* så at mærke hvilke følelser jeg har, øver jeg mig i. Angsten har ofte vist sit ansigt når jeg har følt mig presset af noget i mit liv\n* jeg leder efter selværd i jagten på gode præstationer overalt i mit liv. Jeg har svært ved at gøre noget uden at skulle være god til det. Jeg definerer lykke ud fra effektivitet og logik (hovedet) frem for hvordan jeg har det (føler). Alt skal argumenteres for istedet for at mærkes.\nJagten på min kære faders anerkendelse spøger i mit voksne liv.\n* jeg er draget af en bestemt type mennesker i mit liv, som jeg forsøger at «redde». Jeg har det godt når de har det godt, men måske er det bare det dybeste udtryk for mit manglende selvværd. At med mindre jeg mærker mig selv igennem andre, så mærker jeg slet ikke mig selv.\n* jeg har været/ er til tider, stadig meget hård ved mig selv. Jeg har svært ved at lytte, måske fordi jeg føler mig fyldt op.\n* jeg har lavet en bekymringstid fra 17-17.10 hvor jeg må bekymre mig om alle de potentielle farlige sygdomsframkaldende ting jeg møder i mine hverdage! Det er et nyt skud på stammen, så det håber jeg vil stoppe tankemylderet\nJeg er blevet bevidst om mange ting i mit faktiske korte forløb, blev sygemeldt i august.\nModtager behandlinger hver uge af henholdvis akupunktur, Sds behandling, zoneterapi/kranioterapi. Laver yoga tirsdag og meditere en halv time hver dag. Jeg skriver dagbog hver dag, kort og psykisk og fysisk. For at se at der er udvikling, for det tager tid. Bedring kan ikke presses\nJeg er så glad for at jeg ikke er den eneste som er ramt og hvis i har lyst, vil jeg meget gerne høre om jeres opdagelse omkring jeres liv, angst og symptomer ❤\nAngsten har åbnet en hel ny vinkel til mit liv, det er svært for jeg har aldrig set livet på den her måde men som Pippi vil sige det - det har jeg ikie prøvet før, så det kan jeg sikkert godt ❤