Vupti - sådan fik samspilsramt kommune ITIL uden bøvl | Version2\nVupti - sådan fik samspilsramt kommune ITIL uden bøvl\nTEMA: It-folkene i Favrskov Kommune var ved at drukne i gule sedler med uløste fejl, da kommunesammenlægningen skulle gennemføres. Løsningen blev ITIL på nemmest mulige måde.\nJesper Kildebogaard@kildebo Onsdag, 17. november 2010 - 16:47 3\nMan kan godt skyde genvej og stadig få gode resultater. Sådan lød den opmuntrende morale, da it-chefen i Favrskov Kommune tirsdag fortalte om sine erfaringer med ledelsesværktøjet ITIL på en konference arrangeret af Dansk IT.\nKommunen valgte at lade KMD stå for meget af ITIL-processen, så belastningen blev mindst mulig for it-folkene. Og det virkede fint.\n»Vi fortryder ikke, at vi ikke gik mere ind i processen. Det er i orden at snyde og tage en genvej. Men vi havde nok fået endnu mere ud af det, hvis vi havde gjort det selv,« sagde it-chef Henrik Brix.\nFavrskov kom til verden, da fire kommuner vest for Århus skulle lægges sammen fra 1. januar 2007. Og det var en heftig periode for it-chefen, som skulle få alt til at smelte sammen, uden at borgerne kom til at mærke noget.\nHver kommune havde sin egen it-platform, men ingen af dem var egnede til at konsolidere på. Samtidigt skulle fire it-afdelinger med hver sin kultur lægges sammen til én enhed med 16 mand, så både teknisk og organisatorisk var der store omvæltninger.\n»Vi havde travlt. Og vores profesionaliserings-niveau for service management var at skrive gule sedler. Jeg kunne godt se, at det begyndte at knibe. Og vores skærme var ikke store nok til alle de gule sedler,« forklarede han.\nLøsningen blev at indføre ITIL, selvom det virkede lidt voldsomt.\n»Jeg var til nogle konferencer og talte med større kommuner om ITIL i 2006. Nogle af dem havde skrinlagt deres projekt, fordi det tog for mange resurser. Så det så skræmmende ud. Alligevel valgte vi at satse på ITIL. Det var den sværeste beslutning, jeg har taget,« sagde it-chefen.\nTidspunktet omkring sammenlægningen var nemlig helt rigtig, for med ITIL kunne man få en ny, fælles referenceramme.\n»Vi havde brug for en kulturskaber og noget, der var nyt for alle. Det ville give os noget at samles om,« sagde Henrik Brix.\nKøbte hjælp til implementering\nFor at undgå at bruge for meget af de i forvejen fortravlede it-medarbejderes tid endte it-chefen med at købe en færdig ITIL-pakke fra KMD. Dermed slap kommunens folk ifølge hans vurdering for 90 procent af besværet med at komme i gang. Første runde var dog ikke omfattende nok, viste erfaringen.\n»Alle fik et grundlæggende kursus på én dag. Men det var ikke helt nok. Senere har alle fået tilbudt et foundation-kursus på tre dage, og det kan anbefales, for de kommer tilbage og siger 'nu har jeg forstået det',« forklarede Henrik Brix.\nI første omgang indførte Favrskov Kommune ITIL-metodikken for service desk, incident og problems. Året efter kom configuration & change også med på vognen. Og ændringerne har medført respekt og beundring fra resten af kommunens administration, fortalte it-chefen.\n»Før ITIL sagde folk, at de havde bedt om at få løst et problem for 14 dage siden, og der var ikke sket noget. Nu kan vi svare 'nej, du skrev for tre dage siden, vi svarede to timer efter og bad om flere oplysninger, og du har ikke svaret endnu'. Så bliver de ret små,« sagde Henrik Brix.\nNår den slags brok ikke længere kan få en supportsag forrest i køen, og sagerne bliver prioriteret systematisk, bliver det hele mere retfærdigt. Til gengæld tager systemet så ikke højde for, at 'nogle er mere lige end andre'.\n»Hvis borgmesteren eller kommunaldirektøren er på konference i to dage og ikke kan tjekke mail, er det kritisk. Ikke fordi de får mere i løn end andre, men fordi de er svære at undvære. Men nogle af vores medarbejdere har svært ved at acceptere, at alle ikke er lige, og at der er undtagelser fra reglerne,« sagde Henrik Brix.\nHastværk kostede kommunen en arbejdsdag\nNogle gange er det dog klart bedst at holde sig til ITIL-procedurerne til punkt og prikke, måtte it-chefen sande og diskede op med en skrækhistorie.\nEn chef i kommunen skrev en søndag eftermiddag forrige år til Henrik Brix, at der var sket en fejl: Han kunne tilgå alle andre brugeres private mapper. Hurtigt fik it-chefen fat i driftschefen, som efter nogle timer havde fået justeret på rettighederne for alle kommunens 2.300 brugere.\nMen mandag morgen begyndte mareridtet. Lynstramningerne i folks rettigheder var gået så stærkt, at ingen havde nok rettigheder til at udføre deres arbejde. Først da mandagen gik på hæld, var problemet helt løst.\n»Ingen fik arbejdet den dag. Da problemet opstod, tænkte jeg ikke på fakta, men ville bare løse problemet hurtigst muligt. Det gør jeg ikke igen,« sagde it-chefen.\nEn formel gennemgang af problemets alvorlighed i incident management-rutinerne viste nemlig, at det godt kunne vente og ikke skulle løses i huj og hast. For eksempel var der ingen personfølsomme oplysninger om borgerne i de blotlagte mapper, for det lå alt sammen i kommunens ESDH-system.\nVerdens mest hemmelige SLA\nEt projekt med ITIL og formalisering af de services, it-afdelingen leverer til brugerne, vil typisk også have fokus på kravene fra brugerne. Normalt skriver man en service level agreement, SLA, så der er helt klare linjer.\nMen i Favrskov har der ikke været nogen stor interesse for den slags aftaler mellem it-folkene og resten af administrationen.\n»Jeg prøvede lidt at spørge hos brugerne, men det havde de slet ikke tid til. Jeg skulle bare sørge for driften, og så ville de egentligt hellere kigge på pollental end tale med mig om SLA'er,« sagde Henrik Brix.\nFor selv at have noget at arbejde op imod skrev it-afdelingen så selv en SLA, ud fra hvad man vidste om brugernes ønsker.\n»Den blev verdens bedst bevarede hemmelighed. Vores SLA ligger på intranettet, men ingen læser den,« sagde it-chefen og forklarede, at den dog havde været i brug to gange.\nFørste gang var da ældreplejen ønskede support uden for normal arbejdstid også, for hvis hjemmehjælpernes PDA'er ikke virker, var de ilde stedt. Men ideen blev droppet, da it-afdelingen fik regnet sammen, hvor meget det ville koste ekstra at have åbent i døgndrift. Desuden kunne man ikke garantere, at man ville kunne løse et problem med det samme.\n»Hvis problemet er TDC's netværk, kan vi alligevel ikke gøre noget. Så vi lukker stadig klokken 15.30, og i stedet lavede ældreplejen deres egen nødprocedure ved at printe alle kørelister en gang om ugen,« sagde it-chefen.\nDa bibliotekerne kom med et ønske om support om lørdagen, gav det mere mening, og den aftale endte med at blive ført ind i SLA'en.\nRoller giver taleret\nAlt i alt var skiftet til ITIL en stor succes i Favrskov, der dog også stod i en særlig situation, hvor der var sat penge af til at smelte de fire kommuner sammen.\nIsær har arbejdet med roller fungeret rigtig godt og været en vigtig del af ITIL, konkluderede Henrik Brix.\n»Vi har en stor tavle, hvor der står hvem, der er dagens incident manager. Det tager vi virkelig seriøst. Og jeg skal love for, at det er noget, der virker. Når folk tager 'kasketten' på, kan de tillade sig mere. Man får taleret og skal høres, når man har den rolle,« sagde han.\nSkoven af gule sedler er for længst væk, og Henrik Brix reagerer automatisk, hvis han spotter en lap papir. Således også på det seneste afdelingsmøde, da han så en seddel blive sendt mellem to medarbejdere.\n»Hov, det skal skrives ind i systemet, sagde jeg. Men det viste sig at være fordi, han samlede på frimærker,« sagde it-chefen og viste et billede af 'synderen', der glad fremviste et afrevet kuverthjørne med frimærker på.\nVersion2 har i uge 46 og 47 tema om rammeværket ITIL, med artikler om brug af ITIL i praksis og nye tendenser.\nLæs alle artikler om ITIL på Version2\n#1 Thomas Geisnæs 17. november 2010 - 21:45\nLyder spændende med ITIL\nArtiklerne skrives vel af folk der er økonomisk uafhængige af konceptets succes?\n#2 Morten K. Thomsen 18. november 2010 - 08:13\nRe: Lyder spændende med ITIL\nKort og utvetydigt svar: Ja.\nmvh Morten K. Thomsen, Redaktør, Version2.\n#3 Jari Bøg Larsen 25. november 2010 - 19:35\nGod artikel men vildledende overskrift\nDet er altid spændende at høre om andres erfaringer med ITIL, men overskriften "Vupti.." er efter min mening en tand for kæk. Jeg kan anbefale at man læser it-skeptikerens lettere ironiske indlæg på http://www.itskeptic.org/itil-made-easy, hvor der netop argumenteres imod ideen om at man kan implementere ITIL som en pakke. ITIL-rammeværket bliver til tider omtalt som om det er et produkt man kan hive ned fra hylden, hvilket ikke er tilfældet (også selvom det hele ville være meget nemmere hvis bare man kunne sige WUPTI). Ikke dermed sagt at man ikke kan eller bør få hjælp til at komme igang med IT Service Management, men jeg tror de fleste der arbejder seriøst med emnet vil være enige i at det kræver hårdt arbejde og der vil ALTID være udfordringer undervejs i processen (hvilket resten af artiklen dog også hinter om at der har været hos Favrskov Kommune).\nTidligere CFCS-chef undrer sig: Danske bestyrelser er passive på it-sikkerhed\nPandemien har styrket it-cheferne: Nu skal momentum udnyttes\nDa frk. Klokken var fuld17


Velkommen til Hjertekompassets energiunivers, som er en indførelse i energiterapiens fantastiske verden.\nDer vil blive gennemgået forskellige temaer 2-3 gange om måneden, der omhandler kroppen og sindet forklaret ud fra bl.a. teorien fra traditionel kinesisk medicin, zoneterapi, kranio sakral terapi, kroppens meridianbaner, de 5 elementer, metasundhed og hvad der ellers kan være relevant for de forskellige temaer.\nSpecielt teorien bag kroppens energisystemer, og hvordan blokerede følelser kan sætte sig som fysiske ubalancer bliver grundlaget for gennemgangen af de forskellige temaer.\nEksempler på temaer kunne være;\nDe magiske meridianbaner\nDe 5 elementer/faser\nOg der er MANGE flere temaer, som vil blive gennemgået løbende og danne et stort samlet kartotek, hvor man altid kan finde hjælp, hvis man er medlem af energiuniverset. Der vil desuden være “live-sessioner”, hvor man har mulighed for at spørge ind til det gennemgåede tema og stille spørgsmål til personlige problemstillinger ifm. temaet.\nDer vil også være særdeles fordelagtige rabatter både til vredes- og angsthealingsuniverset samt mine meditationer.\nSkulle du sidde med et ønske om et tema fra din hverdag, så tøv ikke med at kontakte mig på hjertekompasset@gmail.com\nPraktisk om tilmelding og opsigelse\nVed tilmelding betaler du de første 30 dages abonnement ved at indtaste dine betalingsoplysninger og accepterer samtidig at betale den periodemæssige abonnementspris, indtil abonnementet opsiges. Betalingen for dit abonnement hos Hjertekompasset sker herefter automatisk og forud for hver periode.\nDu kan nemt opsige dit abonnement igen. Abonnementet kan opsiges helt ind til dagen inden en ny automatisk betaling træder i kraft - altså, du skal opsige dit abonnement senest dagen før en ny månedlig abonnementsperiode begynder, idet abonnementet ellers vil fortsætte med automatisk opkrævning for endnu 30 dage.\nFå adgang til dette abonnementbaserede energiunivers her\nTilmeld dig Hjertekompassets energiunivers her\nJeg vil elske at byde dig velkommen i hjertekompassets energiunivers


Tjek selv om du har delte mavemuskler - Mavenogmig.dk\nTjek om du har delte mavemuskler\nDu kan nemt tjekke din egen mave, for at finde ud af, om du har delte mavemuskler (rectus diastase). Det er lettest at måle mellemrummet mellem dine mavemuskler – altså diastasen, ved hjælp af dine fingre..\nMålingen bliver selvfølgelig ikke helt præcis, fordi vi alle har forskellig størrelse fingre, men du kan helt sikkert mærke, om du har et mellemrum eller ej og nogenlunde hvor bredt det er.\nUd over mellemrummet, skal du også undersøge, hvor stærkt bindevævet er. Det er bindevævets styrke, der afgør mellemrummets dybde.\nHvis du er i tvivl, eller hvis du opdager, at du har delte mavemuskler og vil have en mere præcis måling, kan du altid blive tjekket af os ved at booke en forundersøgelse.\nVi er specialister i behandling af delte mavemuskler, og har erfaring med at lave præcise målinger, der fastsætter delingens sværhedsgrad, og dermed også hvilken genoptræning du og din mave har brug for.\nBook en forundersøgelse og lad os undersøge din mave og mavemuskler. Så bliver du hurtigt klar til at komme i gang med den korrekte genoptræning!\nSådan måler du en deling af dine mavemuskler\nTag en dyb indånding og pus langsomt ud og slap helt af og lad dine fingre synke ned i mellem musklerne\nHvis du har delte mavemuskler, kan du mærke, at den lige mavemuskel (rectus abdominis) spænder på hver side af dine fingre\nMærk hvor mange fingre, der er plads til mellem de to muskelbuge\nHvis du ikke mærker nogen muskelspænding når du løfter hovedet, skal du bruge begge hænder til at måle adskillelsen.\nDelte mavemuskler kan være helt op til 10 fingre bred eller mere. Tjek også separationen lidt under brystbenet og lidt over kønsbenet.\nTilstanden af bindevævet bedømmes ud fra, hvor langt du kan presse fingrene ned mod rygsøjlen, når du tjekker din mave. Jo længere de kommer ned, jo svagere er bindevævet.\nEr det smertefuldt, eller føler du en pulsering, når du tjekker, så er det tegn på, at bindevævet er meget svagt.\nHvis du spænder op i mavemusklerne, før du løfter hovedet, er det svært at mærke delingen af dine mavemuskler, og separationen virker mindre.\nJo højere du løfter hovedet, jo mere samler musklerne sig. Mellemrummet vil derfor mærkes mindre, hvis du løfter hovedet for højt.\nTræn dine delte mavemuskler væk\nGenkender du symptomerne på delte mavemuskler (rectus diastase) hos dig selv?\nForkert træning og de forkerte maveøvelser kan forværre tilstanden. Men med den rette genoptræning kan du rent faktisk lukke dine delte mavemuskler og dermed komme topmaven til livs.\nDu kan træne hjemmefra i dit eget tempo. Vi har skræddersyet en række forskellige genoptræningsprogrammer til kvinder og mænd.\nKøb dit genoptræning forløb her\nPersonlig træning er den mest effektive måde at hele dine delte mavemuskler og få en flad mave med en stærk core. Vi har fuldt fokus på dig og din situation, og kan på den måde give dig den bedste rådgivning og genoptræning gennem hele forløbet.\nDeltag på vores infomøde og hør mere om delte mavemuskler\nKom og mød os til vores infomøder, hvor du kan få hjælp til at tjekke din mave og høre om behandlingsmulighederne ved delte mavemuskler.\nHer får du også mulighed for at stille spørgsmål til de særlige genoptræningsprogrammer, der kan give dig en fladere mave og slankere talje igen.\nDeltag på infomøde


Stål - forskellige tilgange til vægtdefinition i EU\nStål til byggeri er omfattet af CE-mærkning, som anvendes til at sikre ståls kvalitet, ydeevne og sporbarhed.\nDanmark fortolker imidlertid reglerne, som det eneste land i EU, på en måde så det medfører øget administration og dårligere konkurrenceevne for danske virksomheder.\nStål kan have mange udformninger som stænger, bjælker, profiler og plader, der igennem mange årtier ofte er blevet solgt efter vægt. Langt det meste stål i Danmark stammer fra Tyskland, hvorfor det danske marked, på samme måde som hovedparten af Nordeuropa, traditionelt har anvendt den tyske beregningsmodel (handelsvægt), som med et tillæg til den teoretiske vægt udligner forskelle mellem de enkelte leverancer.\nStålproduktion er en sværindustri, og selv om der anvendes de bedste produktionsanlæg, er det umuligt at alle stålbjælker og plader er nøjagtigt lige lange og tykke. Der vil altid være en mindre difference, som opfanges af handelsvægten.\nEnergistyrelsen forbinder imidlertid nu stålets kvalitet med dets vægt, og kræver, at danske virksomheder enten vejer hvert eneste stål-stykke, eller anvender den teoretiske vægt.\nIngen andre EU-landes myndigheder laver samme kobling og resten af vores samhandelspartnere anvender fortsat handelsvægten og har ikke planer om at ændre det.\nDa CE-mærkning langt fra omfatter alle stålleverancer, vil de danske leverandører skulle håndtere to vægte for den samme stålplade: Én efter teoretisk vægt, som indebærer en højere kg-pris og én efter handelsvægt, som sælges til markedspris. Det er altså en forudsætning, at kunden gør opmærksom på stålanvendelsen før der kan opgives pris.\nEn kunde køber en stålplade som ikke skal anvendes i henhold til CE-mærkningsreglerne.\nDer gives tilbudspris på 4,31 kr/kg. Forudsætning er en plade på 2500x1250x6 mm i en specificeret kvalitet og baseret på tysk handelsvægt på 8,0 (kg/dm3). Den danske leverandør anvender samme vægt på pladen, som hans producent og skal derfor kun forholde sig til pris. Prisen til kunden er sammenlignelig for alle leverandører fra alle lande.\nHvis kunden SKAL anvende pladen efter CE-mærkningsreglerne, skal de danske leverandører slå teorivægten op i en standardtabel for den pågældende ståltype og kvalitet, og anvende teorivægten på fx. 7,94 (kg/dm3). Da han indkøber pladen til handelsvægten på 8,0, må salgsprisen øges til hvad der svarer til den lavere vægt, hvorved kunden fortsat betaler det samme for varen, men nu skal vurdere både pris og vægt (ved tilbud fra Danmark).\nPrisen fra en dansk leverandør bliver dermed 4,34 kr/kg. Hvis leverandøren sælger til 4,31 kr/kg, har han som oftest tab på ordren.\nTraditionelt sammenligner kunden dog kun pris pr. kg, da det forventes at varen vejer det samme, hvorved danske leverandører påføres øget administration og samtidig taber ordren.\nKonsekvenserne er derfor:\n• Øget administration til enten at veje alle indgående og udgående stålleverancer, eller at håndtere både teorivægt og Handelsvægt for alle produkter, samt til at administrere oplysningerne.\n• Lavere konkurrenceevne da kunder traditionelt handler pr. kg-pris og forventer at vægten er den samme fra alle leverandører.\n• En dansk særfortolkning af fælles regler, som ingen andre EU-lande forstår eller anvender.\nStålgrossister, forhandlere og produktionsvirksomheder.\nAfskaf det danske krav om, at der skal være sammenhæng mellem CE-mærkning og vægt-definition. Ret ind efter, hvordan praksis er i Tyskland og andre EU lande, hvor det er den reelle handelsvægt, der anvendes.\nDet fremgår af forslaget fra Virksomhedsforum, at Danmark, som det eneste land i EU, fortolker reglerne vedrørende CE-mærkning af stålprodukter på en måde, der medfører øget administration og dårligere konkurrenceevne for danske virksomheder i forbindelse med salg.\nDerfor opfordres i forslaget til, ’at der skal være sammenhæng mellem CE-mærkning og vægtdefinition, og at Danmark skal lægge sig på linje med andre EU-lande, herunder Tyskland, hvor det er den relle handelsvægt, der anvendes’.\nDen omtalte fortolkning af reglerne vedrørende CE-mærkning af stålprodukter fremgår af et faktaark: ”CE-mærkning af stålprodukter til byggevarer samt angivelse af densiteter i forbindelse med salg af stål”, som Energistyrelsen udsendte den 4. oktober 2013.\nTrafik- og Byggestyrelsen (tidl. Energistyrelsen) har med udgangspunkt i forslaget fra Virksomhedsforum konstateret, at dele af teksten i det pågældende faktaark er formuleret på en måde, der kan tolkes som om, at CE-mærkningens bestemmelser om vægtdefinitioner også skal lægges til grund for prisfastsættelse og salg af produkterne.\nDette er ikke hensigten, da der med udgangspunkt i Trafik- og Byggestyrelsens regler ikke er noget til hinder for at benytte den reelle handelsvægt, som praksis er i fx Tyskland.\nTrafik- og Byggestyrelsen vil tage initiativ til, at faktaarkets tekst revideres, så det tydeliggøres og klart fremgår af faktaarket, at det alene er i forbindelse med CE-mærkningen af stålprodukter, at CE-standardernes vægtdefinitioner skal anvendes.\nForslaget er implementeret. Trafik- og Byggestyrelsen har udarbejdet et revideret fakta-ark om CE-mærkning af stålelementer.\nDet reviderede fakta-ark er offentliggjort, og den tidligere udgave er fjernet. Forslaget er dermed implementeret i januar 2016.\nDet reviderede fakta-ark kan gøre det enklere og dermed billigere for virksomheder at handle med stål, da de misforståelser, som kunne opstå pga. formuleringen af det tidligere fakta-ark om CE-mærkning og stålelementer, nu er fjernet.


LOs høringssvar om direktivforslag om supplerende pensionsrettigheder\nLO har modtaget Beskæftigelsesministeriets rammenotat om forslag til direktiv KOM (2005) 507 og skal i den anledning bemærke følgende.\nHensigten med direktivet er, at nedbringe barrierer for arbejdskraftens frie mobilitet på området for supplerende pensioner. Imidlertid har direktivet samtidig en social dimension, fordi det forbedrer lønmodtagernes (supplerende) pensionsvilkår. Det sidstnævnte gør sig først og fremmest gældende i andre lande, der har langt skrappere adgangskrav mv. end i de danske ordninger.\nLO anerkender, at der kan være behov for en fælles EU regulering for at styrke mobiliteten og forbedre pensionsvilkårene i de lande, der har langt ringere ordninger end de danske arbejdsmarkedspensioner.\nDe danske arbejdsmarkedspensioner er i vid udstrækning overenskomstbaserede. Arbejdsmarkedets parter har i Danmark prioriteret opbygningen af arbejdsmarkedspensioner, med det resultat, at vilkårene i de danske ordninger i mange tilfælde er bedre end de minimumsbetingelser, som direktivforslaget lægger op til.\nLO har samtidig hæftet sig ved, at der er tale om et minimumsdirektiv, som ikke er til hinder for at opretholde mere gunstige pensionsvilkår i de enkelte EU medlemslande.\nLO lægger vægt på, at konsekvenserne af direktivet bliver meget grundigt belyst og at direktivet får en udformning, der tager højde for eventuelle problemer for de danske pensionsordninger/det danske aftalesystem, som måtte blive afdækket, således at direktivet respekterer det danske overenskomstbaserede pensionssystem.\nLO vil især fremhæve følgende forhold, som bør inddrages i det kommende arbejde med direktivet;\nAt en grænseoverskridende overførselsmulighed i forbindelse med jobskifte ikke må kunne skabe usikkerhed om lønmodtagernes fremtidige pensionsforhold, hvilket kan sikres ved at medlemsstaterne – herunder arbejdsmarkedets parter – får mulighed for at stille krav om, at pensionen kun kan overføres til en lignende ordning.\nAt arbejdsmarkedets parter får ret til at aftaleimplementere direktivet i overensstemmelse med hidtidig praksis.\nLO har følgende bemærkninger til de enkelte artikler.\nArtikel 4. Erhvervelse af rettigheder\nDirektivets Artikel 4 (b) og (c) pålægger medlemsstaterne at sikre et alderskrav på højst 21 år og en karensperiode på maksimalt 1 års ansættelse.\nIndretningen af de danske ordninger betyder, at direktivforslagets krav til karens- og aldersbestemmelser ikke har konsekvenser for de aftalebaserede LO-ordninger i den private sektor og på det kommunale område. På det statslige område kan direktivforslaget få en (lille) betydning for de overenskomstbaserede ordninger, såfremt tilstedeværelsen af ”miniordninger” ikke vil være tilstrækkelige til at opfylde direktivets bestemmelser.\nI øvrigt tolker LO direktivets bestemmelser således, at direktivet regulerer adgangsbetingelserne til ordninger, der omfatter givne personalegrupper. Dette er altså ikke ensbetydende med, at ordninger på tværs af personalegrupper skal være ens. Det betyder bl.a., at lærlinge ikke vil blive berørt af direktivet.\nI bilaget er de nærmere adgangsbetingelser for så vidt angår alders- og karensperioder nærmere beskrevet for LO-grupperne.\nEndelig vil LO opfordre til at eventuelle konsekvenser for tjenestemandspensions-systemet bliver belyst.\nArtikel 5. Bevarelse af hvilende rettigheder\nDirektivforslaget lægger op til, at medlemsstaterne skal tage de nødvendige forholdsregler for at sikre en fair regulering af hvilende rettigheder. Medlemsstaterne kan dog tillade, at pensionsordningerne ikke ”bevarer” hvilende rettigheder, men i stedet giver mulighed for at overføre værdien af pensionsrettighederne, når disse ikke overstiger en grænseværdi fastsat af medlemsstaten.\nLO vil gerne have belyst, om den sidstnævnte bestemmelse kan få betydning for de danske ordninger og de danske lønmodtagere.\nArtikel 6. Overførsel af pensionsrettigheder\nDirektivforslaget sikrer bl.a., at et fraflyttende medlem skal have ret til at få alle pensionsrettigheder overført senest efter 18 måneder enten inden for eller mellem medlemsstater og at der ikke må opkræves uforholdsmæssige store gebyrer for at flytte pensionsrettigheder.\nI Danmark er hovedparten af selskaberne tilsluttet jobskifteaftalen, som sikrer muligheden for en billig overførsel af pensionsrettigheder i forbindelse med jobskifte. En del selskaber er dog ikke tilsluttet aftalen, og opkræver derfor relativt større gebyrer i forbindelse med flytning.\nLO hilser det velkomment, at direktivet sikrer en mere omkostningsfri overførsel blandt de selskaber, som i dag ikke er tilsluttet jobskifteaftalen.\nSom reglerne er i dag, mener LO ikke, at der umiddelbart kan overføres pensionsopsparing i forbindelse med grænseoverskridende jobskifte.\nLO støtter hensigten med direktivforslagets bestemmelser, nemlig at lønmodtageren skal kunne samle sin pensionsopsparing et sted. Problemet med manglende overførselsmuligheder bliver dog mindre, når der samtidig, som i Danmark, sker en fair behandling af hvilende pensionsrettigheder.\nLO vil dog understrege, at en eventuel grænseoverskridende overførselsmulighed i forbindelse med jobskifte, ikke må kunne skabe usikkerhed om lønmodtagerens fremtidige pensionsforhold. Såfremt der åbnes op for en grænseoverskridende overførselsmulighed skal medlemsstaterne – herunder arbejdsmarkedets parter – have mulighed for at stille krav om, at pensionen kun kan overføres til en lignende ordning. Det betyder, at parterne har mulighed for at stille betingelser i forhold til ydelsessammensætning og sikkerhed omkring opsparingen, når der overføres. LO ønsker dette hensyn indarbejdet i direktivteksten.\nEndvidere bør det undersøges og vurderes om muligheden for grænseoverskridende overførsler vil kunne have eventuelle negative følgevirkninger for de danske ordninger, som er tilsluttet jobskifteaftalen.\nDertil kommer, at der behov for at klargøre bestemmelsen om, at det modtagende selskab ikke må pålægge særlige krav for erhvervelse af rettigheder. Direktivet er ikke særligt præcist formuleret på dette område. Det er således uklart, om bestemmelsen 6.3 kan få betydningen for selskabers krav til helbredsoplysninger i forbindelse med jobskifte. LO ønsker direktivteksten præciseret, så overførte medlemmer ikke nødvendigvis stilles bedre end nyoptagne medlemmer.\nEndelig skal LO henlede opmærksomheden på, at skattereglerne udgør en væsentlig barriere for grænseoverskridende overførsler ved jobskifte. Direktivet berører ikke skatteforhold.\nArtikel 7. Information\nDet nye i forhold til direktivforslagets informationskrav er en udvidelse af personkredsen, som skal informeres. Hvor der i øjeblikket gives information til de lønmodtagere, der er omfattet af en pensionsordning, udvides dette i direktivforslaget til alle lønmodtagere på arbejdspladsen.\nLO skal gøre opmærksom på, at lønmodtagerne i forbindelse med ansættelsen allerede i dag informeres i ansættelsesbeviset om tilstedeværelsen af den pensionsordning, der er tilknyttet ansættelsesforholdet.\nArtikel 9. Implementering\nKommissionen foreslår, at parterne i fællesskab skal anmode om tilladelse til at gennemføre direktivet ved kollektive overenskomster, og at regeringen derefter skal give tilladelse hertil.\nLO mener, det er et unødvendigt indgreb i parternes autonomi. Det er også en unødvendig stramning af den hidtidige praksis og af den hidtidige fortolkning af traktatens artikel 137, stk. 3. LO opfordrer derfor regeringen til at arbejde for, at formuleringen i artikel 9, stk. 1 formuleres som i tidligere direktiver for eksempel således:\n"Medlemsstaterne vedtager de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv senest den .... eller sikrer senest på denne dato, at arbejdsmarkedets parter gennem overenskomster fastsætter de nødvendige bestemmelser, idet medlemsstaterne skal træffe alle nødvendige foranstaltninger, for at de til enhver tid kan garantere de med dette direktiv tilstræbte resultater."


Næroptagelser under vand: Brandmænd på besøg i Københavns Havn | TV 2 Lorry\nNæroptagelser under vand: Brandmænd på besøg i Københavns Havn\nUrsula Bach stødte søndag formiddag på flere brandmænd omkring havepromenaden, da hun hoppede i bølgen blå.\nUrsula Bach / @ursulabach\n01. aug 2021, kl. 17:06\nDet var et uvant syn, der mødte Ursula Bach, da hun søndag formiddag skulle bade ved Kalvebod Bølge i Københavns Havn.\n-\tDer var ret mange store brandmand, så vi løb nærmest alle sammen rundt og advarede hinanden, så man ikke hoppede direkte ned i en brandmand, siger hun til TV 2 Lorry.\nHun anslår, at hun i hvert fald så seks-syv brandmænd lige omkring havnepromenaden, hvor hun ofte hopper i bølgen blå.\n-\tDet er ret usædvanligt, men jeg tror, at det har været måden, som vinden og temperaturen har stået på, siger hun og uddyber:\n-\tJeg bader hver dag. Det seneste år har jeg set et par brandmænd i Middelfart, og så set dem her (søndag, red). Så det var usædvanligt, at de var så tæt på og så store.\nUrsula Bach fandt hurtigt sit GoPro-kamera frem og sendt det under vandoverfladen for at forevige de røde brandmænd.\nEfterfølgende delte hun videoen i en story på sin instagramprofil for at varsle andre badelystne københavnere mod de svømmende gæster.\nEn story og advarsel der søndag er delt af både på Københavns Kommunes officielle instagramprfil og instagramprofilen badevandet.\nNedenfor kan du se et udsnit af Ursula Bachs optagelser. Artiklen fortsætter efter videoen.\nTis hjælper ikke\nTidligere på sommeren talte TV 2 Lorry med Michael Hansen, der er marinbiolog på Øresundsakvariet i Helsingør, for at få en række råd til, hvad man rent faktisk skal gøre, hvis man er uheldig at komme i nærkontakt med de røde brandmænd og deres giftige tentakler.\nI den forbindelse kunne Michael Hansen aflive en ellers velkendt myte. For de fleste af os har formentlig engang fået at vide, at frisk urin hjælper mod smerterne et møde med en brandmand. Men det holder ikke stik.\n- Jeg har også selv anbefalet folk at tisse på smertestedet, hvis de er blevet brændt. Det er super pinligt i dag. Det er sådan en myte, der altid bliver nævnt i forbindelse med brandmænd, sagde Michael Hansen til TV 2 Lorry.\nSmertefuld sommerplage: Det skal du gøre, hvis du bliver stukket af en fjæsing\nEddike bliver også tit nævnt som noget, der kan afhjælpe den sviende og brændende fornemmelse, og det råd kan sådan set være godt nok:\n- Det virker plausibelt. Urin er en smule surt, men ikke surt nok til, at det virker, og derfor peger nogen så på eddike, forklarede Michael Hansen.\nArtiklen fortsætter efter faktaboksen.\nHvad er en brandmand?\nGiftharpuner og ferskvand\nHvis uheldet er rigtigt ude, og smerten er for voldsom, så kan det være, fordi trådene fra brandmanden stadig sidder fast på huden. Også her er der opstået skrøner om, hvordan man bedst fjerner trådene med enten kreditkort eller et barberblad.\n- Hvis det går galt, kan trådende hænge fast, og så brænder det virkelig meget. Der går mange historier om, hvordan man skal skrabe dem af, men det bedste er faktisk bare at dyppe smertestedet i havvandet og forsigtigt lade dem glide af, lød det i juli fra Michael Hansen.\nGør man det, vil trådene opføre sig, som hvis man havde et almindeligt hårstrå siddende fast - det vil med andre ord glide forsigtigt af.\nGiftige fisk invaderer strande: "Det gør voldsomt ondt"\nMan kan også roligt dyppe det sted, der gør ondt i almindeligt ferskvand. Også selvom en tredje skrøne ellers lyder, at ferskvandet kan få cellerne fra brandmandens tråde til direkte at skyde giftharpuner ind i huden.\n- Det er altså heller ikke rigtigt, sagde marinebiologen.\nHan anerkendte, at det kan gøre rigtig ondt at blive brændt af en brandmand, men han vurderede, at der er en tendens til at overdrive, hvor ondt det i virkeligheden gør.\nSkulle man føle, at smerten er for meget, så anbefalede han hverken tis, eddike eller et skrab med et kreditkort. Tværtimod gav han et - sammenlignet med skrønerne - kedeligt råd:\n- Smør lidt lokalbedøvende på, og alternativt: vent en halv time, så går smerten væk.\nI juli måned fortalte TV 2 Lorry, at der denne sommer er tale om et decideret ”fjæsing-år”. Se eller gense indslaget nedenfor.


På opdagelse i Petra - Viktors Farmor\nPå opdagelse i Petras vidundere\nDer er dage, man husker for altid. En dag i Petra er en af dem. Tag med på en vidunderlig dag i et af verdens syv nye vidundere.\nPetra er på UNESCO's liste over verdens kulturarv.\nMan mærker eventyret inden det hele er begyndt. For der er et stort bjergmassiv foran os. Hvor er indgangen til Petra? Men så åbner bjerget sig. Man går ind i en slugt, der bliver smallere og smallere. Klipperne rejser sig lodret på begge sider. I rødlige og grå nuancer. Ovenover er der blå, blå himmel.\nHvor langt skal vi gå? Vi ved det ikke. Men et eller andet sted for enden af slugten ligger Petra, nabatæernes hovedstad. En by, der blev hugget ud af klipperne for 2000 år siden.\nPå hver sin side af slugten går vandkanaler. De var en del af nabatæernes geniale system, der udnyttede kildevand og regnvand. De forstod at opsamle vand – og at lede det bort, når heftige regnskyl gled hen over bjergene.\nEt dygtigt handelsfolk\nGradvist samler vi de første brikker til mosaikken om dette nomadefolk, der blev fastboende på et svært utilgængeligt sted og opbyggede et blomstrende samfund. På venstre side af slugten ser vi to relieffer af kamelkaravaner.\nNabatæerne bosatte sig i det sydlige Jordan for mere end 2000 år siden. Petra blev berømt for sin forfinede kultur, sin massive arkitektur og sit indviklede system af dæmninger og vandkanaler. Byen er udhugget i de lyserøde klipper og har da også fået tilnavnet "The pink City". Fra dette skjulte sted dominerede nabatæerne de gamle arabiske handelsruter.\nDe var ekstremt dygtige handelsfolk, der blev rige ved at ligge på den vej, hvor kamelkaravanerne transporterede røgelse, krydderier og silke mellem Arabien og Kina samt elfenben fra Afrika. Da nabatæerne var på højden af deres velmagtsperiode, gik deres kongerige helt til Damaskus, og det indbefattede store dele af Sinai og Negev ørknerne.\nI Petra kunne karavanerne få husly, fred for røvere, vand og mad. Men de betalte afgift for dette, hvilket forøgede nabatæernes velstand. Nabatæernes hovedstad blev derfor så rigt, at de i deres byggeri kunne lade sig inspirere af den smukkeste arkitektur, de stødte på.\nPetra blev hugget ud af den bløde klippevæg. En kæmpe præstation. Og byen husede i sin velmagtsperiode 30.000 beboere. Men da romerne opdagede søvejene mod øst, standsede handelen med krydderier over land. Petra mistede sin betydning og gik i forfald og blev lidt efter lidt ørkenens bytte.\nÅbenbaring i slugten\nPludseligt, efter et lille knæk på stien gennem slugten, åbenbarer Skatkammeret sig som det første indtryk af Petra. Man kan ikke lade være med at udbryde et stort ÅHHH! ved synet af Skatkammeret i morgensolen. Den mest kendte af alle bygninger i Petra. Den fra alle postkortene. Og fra film som ”Indiana Jones og det sidste korstog”. I virkeligheden var det et dødetempel for en nabatæisk konge.\nNæsten alle monumenter stammer fra Petras storhedstid fra 200 år før Kristus til 200 år efter. Det gælder også det romerske teater, der måske var anlagt, inden romerne på fredelig vis annekterede Petra i år 106.\nOver for teatret står en midaldrende, hippie-agtig kvinde og sælger smykker og bogen ”Married to a beduin”. Hun signerer for dem, der køber. Hun er fra New Zealand. Forelskede sig som ung i en beduin. Flyttede ind i hans hule i Petra. Nu bor hun i landsbyen Umm Sayhoun, hvortil alle beduiner i Petra blev flyttet i 1980'erne.\nPå bagsiden af bjerget\nVi trænger til en forfriskning. Og vi ved, hvor vi finder den: På bagsiden af bjerget, der ligger for enden af den romerske hovedgade. Her har Mufleh indrettet sin café på en terrasse og brygger tyrkisk kaffe og te til dem, der finder frem til ham. Han dyrker alle mulige farverige blomster også. Hans eneste store ærgrelse er, når gederne går grassat på hans have.\nVi går nu ad hovedgaden. For enden, til venstre, ligger det store tempel: Faraos datters palads. Bygget af fritstående stenblokke, og når det har kunnet overleve kraftige jordskælv, skyldes det nabatæernes teknik: Der var indlagt støddæmpende, asfalt-imprægnerede træbjælker mellem stenlagene.\nEfter en velfortjent, lækker og dyr frokost på Crowne Plaza restaurant har vi kræfter til at gå ad 830 trin til ”Klosteret” – en anden kongegrav af mægtige proportioner. I nærheden er der en fantastisk udsigt ned over Petra.


"Slut med billige øl i fredagsbaren" - Studmed debat - Studmed.dk - Uafhængigt netværk for den danske lægestand\n"Slut med billige øl i fredagsbaren"\njensemand 2007-07-24 16:17:46 UTC #1\nLæste lige nedenstående nyheder på hhv. DR og TV2 sites\nDet er selvfølgelig en nyhed med potentiale til problemer på både AU, SDU og KU (herunder især SDU’s fredagsbar som jeg igennem en anden tråd her på sitet kunne forstå havde rigelig med problemer i forvejen), men overvejede umiddelbart om det kunne give problemer på AU i forbindelse med Medicinerhuset, der jo som bekendt sjældent holder åbent efter 22, også taget i betragtning af at huset er åbent for studerende 24/7.\nI det hele taget kan det godt lidt sætte mit pis i kog at restauratørerne generelt har så store problemer med middag/tidlig-aften barer i studieregi når deres alternativ, i Århus, lyder på øl til 45-50kr stykket. Måske fredagsbarer i restauratørregi kunne blive lidt mere interessant hvis der opstod bare en primitiv form for konkurrence stederne imellem, så øl kunne købes for penge, fx en 10’er som det fx er tilfældet i Jomfru Ane Gade. Regner DRC med at alle de studerende vil rende fluks i deres arme med 40-50kr’s øl hvis det lykkes dem at sabotere fredagsbarene? - eller bliver alternativet måske i stedet at de studerende arrangerer sig privat før eventuel senere bytur?\nThomas_Hgh 2007-07-30 03:08:43 UTC #2\nWell, jeg vil ikke mene at vi har så mange problemer i Epstein Bar. Vi har bare måttet konstatere at det tager tid at skabe et fredagbar-miljø. Baren bliver forresten pt ombygget til den stor guldmedalje, så det kan være at fremmødet stiger for fremtiden…\nAngående den konkrete situation der opstilles, vil vi kunne omgå det, da vores ølsalg og bevilling forgår igennem Eurest-kantinen der er betaler husleje i Bygningen…\nSå fortsat billige øl i Odense!\nSofus 2007-07-30 15:27:32 UTC #3\nJeg ved ikke, hvordan juraen er, men jeg synes det virker lidt småligt, at de vil forhindre studerende i at holde fredagsbar. Det er jo en del af det sociale miljø på studiet. Hvad med alle de andre basisgrupper og rusturen? Må de så heller ikke få økonomisk støtte eller lokaler af universitetet? Dengang man gik i gymnasiet, folkeskole, idrætsklub og lign blev der jo også ind i mellem holdt fester, hvor institutionen lagde lokaler til, og hvor man kunne købe øl og sodavand. Er det så også forbudt? Jeg ved ikke, om studerende vil gå særlig meget mere på café, fordi fredagsbaren forringes. Det ændrer jo ikke de studerendes økonomi. Jeg tror, de fleste har råd til at gå på café en gang i mellem, men ikke hele tiden. Jeg tror snarere, folk vil arrangere noget privat hjemme hos sig selv i stedet for. Men de aktive i fredagsbaren arbejder jo ulønnet, så måske vil fredagsbaren stadig vil være billigere end café og diskotek, selvom prisen stiger. Det kommer selvfølgelig an på, hvor høj huslejen bliver.\nMikkel_Malham 2007-08-06 12:42:47 UTC #4\nJeg tror virkeligt ikke det bliver det store problem for os i Umbilicus (læs: AU). Som jeg har forstået det, bliver uni kun opfordret til at opkræve strøm og varmeudgifter. Jeg kan umuligt forestille mig at vores dekan kunne være interesseret i at opkræve andet end symbolske beløb, hvis der endeligt bliver noget ud af det. Jeg kan kun forestille mig, at den dejlige ceres øl bliver ved med at væde de medicin studerenes ganer i fremtiden. Og også til priser der kan betales.\nVores store problem bliver, hvis de vinder den retsag der kører med vores bevillinger, men den tid den sorg.


En lejemorder ser tilbage: THE PLUMBER (1979) Peter Weir, Australien\nTHE PLUMBER (1979) Peter Weir, Australien\nJeg købte for nyligt en engelsk DVD-udgave af gyserfilmen THE PLUMBER, som Peter Weir lavede til australsk TV i 1979. Filmen er ude på dansk lejevideo fra Juno Media under titlen "Terror". Jeg har endnu ikke set den, men traileren ser bestemt ubehagelig ud på en klaustrofobisk måde. Kan den gå for at være en home-invasion-film? Eller skal der være voldspsykopater i bedste CLOCKWORK ORANGE-stil, for at det tæller? Hmm, jeg er ikke sikker.\nIkke overraskende ser det danske videoomslag meget bedre ud end DVD-coveret. Tak til Uncut.dk's gamle medredaktør Thure Munkholm for fotoet. Den engelske DVD kan fås fra Amazon til £18. Hvis man køber en brugt (ligesom jeg gjorde), kan man lige nu få den til 0,01 pence!!! Inklusiv porto blir det lige omkring 12 kroner.\nLabels: Plumber; the, Terror\nHenrik Larsen 30 January 2013 at 14:10\nHar netop opdaget, at filmen blev vist på dansk tv i 1980. Pokkers, endnu en titel som er smuttet i programlæsningen!\nJack J 30 January 2013 at 16:12\nVi skal nok få det hele med! ^_^\nHvilken titel blev den vist under?\nThe Mallrat 31 January 2013 at 03:43\nHvis Peter Weir kan ramme den samme creepy stemning med denne film som med PICNIC AT HANGING ROCK... så tror jeg sgu at du har købt en god film!\nJack J 2 February 2013 at 19:05\nJa, den har jeg så ikke lige set, men jeg tar dit ord for det og håber på det bedste. :D\nCUT-THROATS NINE på 35mm i Husets Biograf!!!


Alt Ombord På Dette Smukke Gin-Tog, Der Ruller Ind I London I Sommer\nSipping en iskold gin med en twist af lime på en sommermiddag blev lige meget bedre.\nBombay Safir lancerer "The Grand Journey", en speciel begivenhed for gin elskere sat i et gorgeously blå tog, Laverstoke Express.\nEt ord af advarsel: Togbilen bevæger sig ikke rent faktisk. I stedet er Laverstoke Express mere af en fordybende oplevelse, hvor gæsterne udforsker oprindelsen af botanikerne, der anvendes i gin.\nPå 10-stoprejsen rejser toget fra London til steder, herunder Ghana og Toscana helt til Laverstoke Mill, hvor Bombay Safir gin produceres, mens gæsterne spiser på mad fra Michelin-stjerne Chef Tom Sellers og af selvfølgelig masser af gin cocktails.\nIfølge Lonely Planet er Bombay Safir ikke det første gin-tog at rulle ind i stationen. I marts hostede Tanqueray også en tur på Belmond British Pullman luksustog, som fører en egentlig rejse gennem landet med masser af god mad og cocktails.\nMen et særligt blåt magisk mysterietog "rejser" over hele verden lyder hver eneste bit som luksuriøst - og mindre stenet.\nArrangementet løber i London fra juli 17 til juli 23 og billetter er tilgængelige for £ 30 (ca. $ 38 USD).


Tine Dencker Sejrsvej Gråsten - PDF Gratis download\nDownload "Tine Dencker Sejrsvej Gråsten"\n1 Tine Dencker Sejrsvej Gråsten Landzonetilladelse til at ændre anvendelsen af bygning 5, nedrive eksisterende garage og opføre en ny på ejendommen matr.nr. 11 Broballe, Oksbøl, der ligger på Lusigvej 20A, 6430 Nordborg Sønderborg Kommune har den 4. januar 2018 modtaget din ansøgning om, at ændre anvendelsen af den tidligere aftægtbolig fra erhverv tilbage til bolig samt nedrive en eksisterende garage og opføre en ny på 55 m 2 udvidet med et bryggers og et spisekammer bygget sammen med den eksisterende aftægtsbolig på ejendommen Lusigvej 20A, Broballe, 6430 Nordborg. Afgørelse Sønderborg Kommune giver landzonetilladelse til, som ansøgt, at ændre anvendelsen af den tidligere aftægtbolig fra erhverv til bolig samt opføre en ny garage på 55 m 2 og et nyt bryggers og sisekammer på 27 m 2 på ejendommen matr.nr. 11 Broballe, Oksbøl, der ligger på Lusigvej 20A, 6430 Nordborg. Jævnfør 35, stk. 1 i planloven. Tilladelsen gives på følgende vilkår: Byg & Bolig Sønderborg Kommune Lille Rådhusgade Sønderborg T /596 KS: bthi Version 2.4 ammr/ Der må ikke anvendes blanke eller reflekterende materialer. Tilladelsen bliver offentliggjort på Sønderborg Kommunes hjemmeside under Høringer onsdag den 17. januar Du må ikke udnytte tilladelsen, før klagefristen er udløbet den 14. februar 2018 kl Jævnfør vedlagte klagevejledning. Hvis kommunen modtager klager i høringsperioden, vil du modtage besked fra Sønderborg Kommune. Tilladelsen bortfalder, hvis den ikke er udnyttet inden 5 år. Begrundelse Den tidligere aftægtsbolig har gennem en årrække været omdannet til erhverv i form af en fysioterapiklinik. Nu ønskes anvendelsen ført tilbage til boligformål, hvilket vurderes som uproblematisk, da bygningen har været istandsat og efterisoleret svarende til en beboelsesbygning. Den eksisterende garagebygning nedrives og erstattes af en ny samme sted og størrelse. Derudover etableres et nyt bryggers og et spisekammer som bygges sammen med den eksisterende aftægtsbygning.\n2 Kommunen vurderer i den konkrete sag, at garagen har en udformning, placering og anvendelse, der gør, at det ikke er i strid med praksis og de hensyn, vi som planmyndighed skal varetage. 2/6 Vilkår Sønderborg Kommune stiller alment vilkår om, at anvende ikke-reflekterende materialer for at minimere den visuelle indvirkning på det omkringliggende landskab, og for at undgå mulige gener for naboer i nærområdet. Vilkårene i denne landzonetilladelse har været sendt i partshøring i 14 dage. Jævnfør forvaltningslovens 19. Kommunen har ikke modtaget bemærkninger til sagen. Redegørelse Ansøgning Du har søgt om tilladelse til at ændre anvendelsen af den tidligere aftægtbolig fra erhverv tilbage til bolig samt nedrive en eksisterende garage og opføre en ny på 55 m 2 udvidet med et bryggers og et spisekammer på 27 m 2 - bygget sammen med den eksisterende aftægtsbolig på ejendommen Lusigvej 20A, Broballe, 6430 Nordborg. Lovgrundlag Ejendommen ligger i landzone, og din ansøgning om opførelse af en garage på 55 m 2 samt ændret anvendelse af bygning 5 kræver tilladelse efter bestemmelserne i planlovens 35, stk.1. Kommunen har ikke sendt ansøgningen til orientering hos dine naboer. Vi vurderer, at den ændrede anvendelse fra klinik til bolig ikke forventes at medføre en væsentlig ændret påvirkning for naboerne i området, og de bygningsmæssige ændringer er meget begrænsede og ikke ændrer nævneværdigt på de nuværende forhold. Jævnfør planlovens 35, stk. 5.\n3 Planlægningsmæssige hensyn Landzonebestemmelserne skal virke for gennemførelsen af Kommuneplan I denne landzonetilladelse er der taget højde for følgende hensyn: Landskab Ejendommen ligger i kystnærhedszonen inden for udpegningen af uforstyrrede landskaber i kommuneplanen. 3/6 Uforstyrrede landskaber. Retningslinje Etablering af større byggerier og større tekniske anlæg skal så vidt muligt undgås i de uforstyrrede landskaber. Hvis etablering af større byggerier og tekniske anlæg er nødvendig, skal de placeres og udformes på en sådan måde, at de påvirker landskabet mindst muligt og tilgodeser værdierne i landskabet. Det gælder også udbygning og afgrænsning af byer. De uforstyrrede landskaber skal så vidt muligt friholdes fra stærkt lys fra permanent lysende eller belyste anlæg for at sikre mod visuel forstyrrelse fra lysforurening. Kystnærhedszonen. Retningslinje I kystnærhedszonen skal inddragelse af og planlægning for nye arealer til bebyggelse og anlæg skal have en særligt planlægningsmæssig eller funktionel begrundelse. Mulighederne for placering uden for kystnærhedszonen skal belyses i fornødent omfang. Kystnærhedszonen skal friholdes for yderligere bebyggelse og anlæg, som ikke er afhængige af placering ved kysten. Mulighederne for placering af nyt byggeri uden for kystnærhedszonen skal belyses i fornødent omfang. Der kan ikke udlægges nye sommerhusområder, og eksisterende sommer-husområder skal fastholdes til ferieformål. Ferie- og fritidsanlæg skal loka-liseres efter sammenhængende politiske overvejelser og kun i forbindelse med eksisterende bysamfund eller større ferie- og fritidsbebyggelser. Øvrige forhold Forurenet jord Hvis der under jordarbejdet konstateres en forurening af jorden, skal Sønderborg Kommunes afdeling Vand & Natur underrettes på T eller E jævnfør 70 i LBK nr. 282 af 27. marts Støder man på arkæologiske levn under anlægsarbejdet, skal Museum Sønderjylland Arkæologi Haderslev Dalgade 7, 6100 Haderslev på T eller E straks tilkaldes, og arbejdet indstilles i det omfang det berører fortidsmindet. Jævnfør museumslovens 27. Klagemulighed Der er mulighed for at klage til Planklagenævnet over kommunens afgørelse i en 4 ugers periode, efter tilladelsen er offentliggjort på kommunes hjemmeside. Jævnfør klagevejledningen sidst i dette brev. Øvrige tilladelser Du skal være opmærksom på, at denne afgørelse kun er givet i forhold til planloven.\n4 Når klagefristen er udløbet, kan byggetilladelse udstedes, hvis du har indsendt et fyldestgørende projekt i Byg & Miljø. Tilladelsen må ikke udnyttes, før høringsperioden er udløbet. Har du spørgsmål til landzonetilladelsen, er du velkommen til at kontakte mig. 4/6 Venlig hilsen Lone Bahn Frederiksen Telefon Klagevejledning Der er mulighed for at klage over kommunens afgørelse i en 4 ugers periode, efter tilladelsen er offentliggjort på kommunes hjemmeside. Afgørelser efter 35, stk. 1, i planloven kan påklages til Planklagenævnet efter reglerne i planlovens 58, stk. 1, nr. 1. Klageberettigede er alle med retlig interesse i sagens udfald. Klageberettigede er også landsdækkende foreninger og organisationer, der har beskyttelsen af natur og miljø eller varetagelsen af væsentlige brugerinteresser inden for arealanvendelsen som formål. Disse foreninger og organisationer kan klage på betingelse af 1. at foreningen eller organisationen har vedtægter og love, som dokumenterer dens formål, og 2. at foreningen eller organisationen repræsenterer mindst 100 medlemmer. Du klager skriftligt via Klageportalen, som du finder et link til på og Du logger på eller ligesom du plejer, typisk med NEM-ID. Klagen sendes gennem Klageportalen til den myndighed, der har truffet afgørelsen. En klage er indgivet, når den er tilgængelig for myndigheden i Klageportalen. Planklagenævnet opkræver et gebyr for behandling af klagen. Gebyret er på 900 kr. for privatpersoner og på 1800 kr. for virksomheder og organisationer. Du betaler gebyret med betalingskort i Klageportalen. Planklagenævnet skal som udgangspunkt afvise en klage, der kommer uden om Klageportalen, hvis der ikke er særlige grunde til det. Hvis du ønsker at blive fritaget for at bruge Klageportalen, skal du sende en begrundet anmodning til den myndighed, der har truffet afgørelse i sagen. Myndigheden videresender herefter anmodningen til Planklagenævnet, som træffer afgørelse om, hvorvidt din anmodning kan imødekommes.\n5 En klage skal være indtastet i Klageportalen senest 4 uger efter du har modtaget afgørelsen og senest kl den dag klagefristen udløber. Gebyret bliver tilbagebetalt hvis: 5/6 - klagesagen fører til, at den påklagede afgørelse ændres eller ophæves, - klageren får helt eller delvis medhold i klagen, eller - klagen afvises som følge af overskredet klagefrist, manglende klageberettigelse eller fordi klagen ikke er omfattet af Planklagenævnets kompetence. Gebyret bliver dog ikke tilbagebetalt, hvis den eneste ændring af den påklagede afgørelse er forlængelse af frist for efterkommelse af afgørelse, som følge af den tid, der er medgået til klagenævnets sagsbehandlingstid. Civilt søgsmål Et eventuelt sagsanlæg skal i følge planlovens 62 stk. 1, være anlagt inden 6 måneder efter, at afgørelsen er modtaget, eller - hvis sagen påklages - inden 6 måneder efter, at den endelige afgørelse foreligger. Tilladelsen må ikke udnyttes, før høringsperioden er udløbet. Eksisterende garage nedrives og erstattes med en ny på ca. samme størrelse. Tidligere aftægt ændres fra erhverv til bolig Kopi til: Danmarks Naturfredningsforening: E Friluftsrådet: E Museum Sønderjylland: E


'Ever Given' ligger stadig i Suez-kanalen – og det skal blive liggende | BT Udland - www.bt.dk\nHer kan du se, da det 400 meter lange containerskib 'Ever Given' lå på tværs af Suez-kanalen. Video: Ritzau Scanpix\nDet er 37 dage siden, at det enorme containerskib 'Ever Given' endelig kom fri efter at have siddet fast i Suez-kanalen.\nMen det er faktisk stadig ikke kommet videre.\nOg ifølge nyhedsbureauet Reuters afgjorde en egyptisk ret tirsdag, at skibet fortsat skal blive liggende, hvor det ligger: I en sø i forbindelse med den vigtige søvej, der forbinder Middelhavet med Røde Hav.\nHer er 'Ever Given' nu blevet genstand i en tvist om milliarder af kroner, og det er derfor blevet tilbageholdt, efter at det ellers kom fri 29. marts.\n'Ever Given' ligger i en sø, der forbinder to sektioner af Suez-kanalen. Foto: TOM WILLIAMS\nFor hvem skal betale regningen for den monstrøse trafikprop, der opstod i de seks dage, hvor hele verden kiggede på skibet, der sad fast på tværs af kanalen og blokerede for alt?\nDe egyptiske myndigheder mener, at det skal ejeren af 'Ever Given', det japanske selskab Shoei Kisen Kaisha.\nOg det er ikke et uanseligt beløb: 916 millioner dollar svarende til 5,7 mia. kroner lyder regningen på.\nHvilket skal dække ikke bare udgifterne til at få skibet fri, men også de økonomiske tab på grund af den blokerede kanal, hvor mere end 400 andre skibe lå i kø på en strækning, der normalt lægger vand til cirka 12 procent af verdens gods.\nSådan så det ud, da 'Ever Given' sidst i marts sad fast i Suez-kanalen. Foto: EUROPEAN SPACE AGENCY\n»Myndighederne i Suez-kanalen sørgede for, at skibet holdt sig ovenvande uden at miste menneskeliv og uden at skade godset ombord. Men til gengæld tabte myndighederne selv millioner af dollar hver eneste dag,« har myndighedschef hos Suez Canal Authority, Osama Rabie, tidligere sagt.\nHer er man endnu ikke færdige med undersøgelserne af, hvordan det overhovedet kunne ske, at 'Ever Given' satte sig fast. Og myndighederne har truet med, at skibet skal blive liggende i området, indtil sagen er afsluttet.\nForsikringsselskabet UK Club, der har forsikret 'Ever Given' har i hele forløbet stillet spørgsmålstegn ved det store erstatningskrav, der ifølge Reuters oplysninger blandt andet skulle bestå af en 'redningsbonus' på 300 millioner dollar (1,85 milliarder kroner) og en erstatning for 'tab af omdømme' på samme beløb.\nEjeren af 'Ever Given' har en frist til 20. maj, hvis de vil appellere afgørelsen.\nKaptajn beskyldt for at blokere Suezkanalen – selvom hun var over 200 kilometer væk\nDansk butikskæde får stor bøde: Vidste godt, det var ulovligt


branchevejledning helkropsvibrationer indenfor transportområdet Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros - PDF\nDownload "branchevejledning helkropsvibrationer indenfor transportområdet Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros"\n1 branchevejledning helkropsvibrationer indenfor transportområdet Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros\n2 branchevejledning helkropsvibrationer Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros har udgivet denne vejledning og udgiver også andre branchevejledninger, som er parternes anbefalinger om god praksis på et område. Branchevejledningerne har status som At-vejledninger. Vejledningerne er ikke bindende for virksomhederne, men Arbejdstilsynet vil ikke foretage sig mere i de situationer, hvor en virksomhed har fulgt en vejledning. Alle vejledninger og materialer fra BAR transport og engros findes på På de enkelte branchesider er der en oversigt over samtlige materialer indenfor et brancheområde. Reglerne om arbejdsmiljøorganisation, lovpligtig arbejdsmiljøuddannelse, APV, arbejdsulykker mv. findes i disse pjecer.\n3 Om branchevejledningen Kort om helkropsvibrationer... 2 Helbredsmæssige gener og skader... 2 Vurdering af vibrationer Regler Aktionsværdi og grænseværdi Oplæring og instruktion indhold Tilbud om helbredsundersøgelse Risikovurdering Tjekliste til risikovurdering Beregning af vibrationsbelastningen... 6 Forebyggelse og reduktion af helkropsvibrationer... 9 Tjekkliste og gode råd Links og henvisninger Denne branchevejledning er udarbejdet af Branchearbejdsmiljøområdet for transport og engros med det formål at støtte arbejdsmiljøorganisationens arbejde med at forebygge og reducere belastninger fra helkropsvibrationer. Branchevejledningen handler om helkropsvibrationer indenfor vejtransport og intern transport på lager- og vareterminaler, herunder blandt andet lastbil- og truckkørsel. Branchevejledningen er tænkt som et værktøj til arbejdsmiljøorganisationen og kan bruges til at vurdere, om der er behov for at igangsætte forebyggende arbejdsmiljøindsatser i forhold til helkropsvibrationer. Sidst i branchevejledningen findes en tjekliste med gode råd om forebyggelse. Arbejdstilsynet Arbejdstilsynet har haft branchevejledningen til gennemsyn og finder, at indholdet i den er i overensstemmelse med arbejdsmiljølovgivningen. Arbejdstilsynet har alene vurderet branchevejledningen, som den foreligger og har ikke taget stilling til, om den dækker samtlige relevante emner inden for det pågældende område. Hjælp os med at gøre materialerne bedre! BAR transport og engros anvender brugernes bedømmelse af materialerne til at blive bedre. Materialerne evalueres i en vis periode efter deres offentliggørelse. Alle kan bidrage til evalueringen på hjemmesiden 1\n4 branchevejledning helkropsvibrationer Kort om helkropsvibrationer Helkropsvibrationer forekommer ved alle former for transport, uanset om det drejer sig om kørsel i trucks, lastbiler, varevogne, busser, personbiler eller andre mere specielle køretøjer. Helkropsvibrationerne opstår ved, at vibrationerne i et køretøj bliver overført til føreren gennem sædet eller den platform, føreren står på under kørslen. De faktorer, der har størst betydning for vibrationsbelastningen er: typen af køretøj køreruten og underlaget hastigheden om køretøjet er vedligeholdt køretiden. Længere tids belastning fra helkropsvibrationer kan blandt andet give træthed og ømhed i ryggen. Over tid kan dette medføre helbredsskader, f.eks. på lænderyggen. Hvor samtlige af følgende forhold er opfyldt - kørsel på jævn vej - kørsel med tilpas lav hastighed - kørsel i begrænset tid - et køretøj med god affjedring - et køretøj med god vedligeholdelse, vil der normalt ikke forekomme helkropsvibrationer med en skadelig virkning. Branchen vurderer indenfor branchevejledningens område, at vejtransport med lastbiler og varevogne samt truckkørsel på plant underlag kun undtagelsesvis giver anledning til vibrationsbelastninger over grænseværdien at truckkørsel kan give vibrationsværdier over aktionsværdien og i sjældne tilfælde over grænseværdien. Hvis der er gener eller en mulig sundhedsskadelig risiko, anbefales det at vurdere de forskellige forhold og faktorer, som har betydning for vibrationsbelastningen. Målinger for vibrationer anbefales kun, hvis de konkrete forhold ikke kan vurderes på anden vis. En vurdering af de faktiske forhold vil pege på mulige forebyggende tiltag, som kan reducere vibrationsbelastningen. Denne branchevejledning er derfor opbygget med fokus på vurdering af kørselsforhold og andre faktorer, som har betydning for vibrationsbelastningen. Endvidere er der lagt vægt på, at arbejdsmiljøorganisationen kan få gode råd om forebyggende tiltag. Helbredsmæssige gener og skader 2 Helkropsvibrationer kan give helbredsmæssige gener og skader. Høje vibrationsstyrker, lang tids påvirkning samt kraftige stød og bump fra ujævnt terræn mv. øger\n5 vibrationer risikoen for gener og skader. Hvileperioder, andet lettere arbejde og lignende, nedsætter generelt risikoen. Vær opmærksom på, at: langvarig belastning med kraftige helkropsvibrationer kan give smerter og skader i lænderyggen samt i nakke og skuldre vibrationer kan forstærke allerede eksisterende rygproblemer vibrationer kan udgøre en særlig risiko for gravide kraftige vibrationer kan udgøre et sikkerhedsproblem, hvis føreren har svært ved at udføre arbejdet forsvarligt på grund af rystelser. Vær også opmærksom på, at andre faktorer i arbejdsmiljøet kan give de samme symptomer som helkropsvibrationer. Hvor de forekommer sammen med vibrationer, kan de øge risikoen for gener og skader. Dette er blandt andet tilfældet ved: belastende siddestilling i lang tid uhensigtsmæssige arbejdsstillinger tunge løft trætte muskler kuldepåvirkning. Risikoen for gener og skader afhænger desuden af personens fysiske form, alder og eventuelle tidligere helbredsskader. Ved en vibrationsbelastning på under aktionsværdien på 0,5 m/s 2, er der ingen særlig helbredsrisiko. Vurdering af vibrationer Den daglige vibrationsbelastning A(8) af en person beregnes som et tidsvægtet gennemsnit over en 8 timers arbejdsdag udfra vibrationernes styrke og den tid, personen er udsat for vibrationerne. Vibrationer angives i enheden m/s 2. Som alternativ til at foretage målinger vil det ofte være mere hensigtsmæssigt udfra tilgængelig viden at vurdere, om kørselsforholdene under arbejdet giver problemer med vibrationer. En sådan vurdering er ofte lige så anvendelig til en risikovurdering, som målinger udført under arbejdet. Ønsker man at måle, hvor kraftige vibrationer en fører er udsat for under arbejdet, kan det gøres ved at placere en måleplade mellem føreren og køretøjets sæde. Erfaringerne viser, at køreunderlaget og kørehastigheden har afgørende betydning for vibrationernes styrke. Målinger foretaget på samme køretøj giver derfor forskellige værdier i forskellige køresituationer. Hvor det er relevant, skal vibrationsforholdene vurderes som en del af arbejdspladsens arbejdspladsvurdering. Dette kan blandt andet gælde de brancher, hvor vibrationer er nævnt som et vigtigt arbejdsmiljøproblem i Arbejdstilsynets arbejdsmiljøvejviserer, herunder transport og engros. 3\n6 branchevejledning helkropsvibrationer Regler Reglerne for helkropsvibrationer er beskrevet i Arbejdstilsynets Bekendtgørelse om beskyttelse mod udsættelse for vibrationer i forbindelse med arbejdet samt i At-vejledning D.6.7, Helkropsvibrationer. Aktionsværdi og grænseværdi I reglerne for helkropsvibrationer er der fastlagt en aktionsværdi på 0,5 m/s 2 og en grænseværdi på 1,15 m/s 2 for den daglige vibrationsbelastning A(8). Hvis aktionsværdien på 0,5 m/s 2 overskrides, er der krav om at undersøge forholdene nærmere og reducere vibrationsbelastningen mest muligt Hvis grænseværdien på 1,15 m/s 2 overskrides, er der krav om, at vibrationsbelastningen straks reduceres til under grænseværdien. Kravene for aktionsværdien adskiller sig ikke væsentligt fra Arbejdstilsynets tidligere praksis. Oplæring og instruktion I tilfælde, hvor medarbejderne er udsat for helkropsvibrationer, har arbejdsgiveren pligt til at sørge for særlig information om: korrekt brug og vedligeholdelse af køretøj og tekniske hjælpemidler arbejdsmetoder samt tekniske og organisatoriske løsninger, der skal bruges for at minimere belastninger af vibrationer aktions- og grænseværdier symptomer, gener og skader fra vibrationer forhold, der giver ret til en helbredsundersøgelse. Tilbud om helbredsundersøgelse Hvis en medarbejder udsættes for skadelige vibrationsbelastninger (overstiger 0,5 m/s 2 ), har arbejdsgiveren pligt til at tilbyde medarbejderen en arbejdsmedicinsk undersøgelse. 4\n7 vibrationer Risikovurdering På virksomheder, hvor medarbejderne er udsat for helkropsvibrationer, er der krav om, at arbejdspladsen laver en vurdering af, om vibrationerne udgør en risiko for gener og helbredsskader. Vurderingen skal indgå som en del af virksomhedens arbejdspladsvurdering. Hvis der er en helbredsrisiko, er der krav om at reducere vibrationsbelastningen. Tjekliste til risikovurdering Som en første afklaring af om der er generende og skadelige vibrationer på arbejdspladsen, kan der tages udgangspunkt i følgende faktorer: Forhold, der mindsker vibrationsbelastningen: kørsel på plan vej uden bump rolig kørsel med afpasset hastighed godt affjedrende sæde, som er indstillet til personen god vedligeholdelse af køretøj og sæde godt affjedrende køretøj/affjedrende hjul kort køretid/mange pauser gode arbejdsstillinger. Forhold, der forøger vibrationsbelastningen: kørsel på ujævnt terræn aggressiv kørsel med høj hastighed dårligt sæde eller sæde, som ikke er indstillet til personen manglende vedligeholdelse af køretøj og sæde køretøj uden affjedring/med massive hjul lang køretid/ingen pauser dårlige/akavede arbejdsstillinger. Kørsel, som foregår under forhold, der mindsker vibrationsbelastningerne, udgør normalt ingen eller en mindre helbredsmæssig risiko. Dette kan være gældende for nyere lastbiler, varevogne, busser og personbiler under kørsel på plan asfaltvej. Kørsel, som foregår under forhold, der forøger vibrationsbelastningerne, kan udgøre en helbredsmæssig risiko på grund af helkropsvibrationer. Dette kan være gældende for truckkørsel, specielt hvor underlaget er ujævnt, hvor der køres med høj hastighed mv. Hvis medarbejderen oplever gener, eller der er tvivl om, hvorvidt vibrationsbelastningen har en generende eller skadelige virkning, skal risikoen og vibrationsbelastningen altid vurderes nærmere. Vurderingen skal indgå som en del af arbejdspladsvurderingen. Når der er vibrationsbelastning i arbejdet, bør de øvrige fysiske belastninger i arbejdet samt de individuelle forhold for personen samtidigt inddrages. 5\n8 branchevejledning helkropsvibrationer Det drejer sig blandt andet om: løftearbejde (samlet daglig løftemængde, vægten og udformningen af den enkelte byrde, rækkeafstande mv.) arbejde med træk- og skub (hjælpemidler, vægt og underlag mv.) indretningen af arbejdspladsen (pladsforhold, udsyn, rækkeafstande mv.) arbejdsstillinger (vrid og foroverbøjning i lænderyg mv.) de klimatiske forhold (kulde, træk mv.) den enkeltes fysiske træningstilstand, alder og eventuelle tidligere rygsygdomme mv. Beregning af vibrationsbelastningen Vibrationsbelastningen af en person beregnes over en 8 timers arbejdsdag udfra vibrationsstyrken og varigheden af påvirkningen. For at kunne beregne vibrationsbelastningen, kræver det kendskab til: vibrationsstyrken eksponeringstiden (den tid medarbejderen er udsat for vibrationer). Vibrationsstyrken I arbejdsmiljøet kan der forekomme vibrationsstyrker på mellem 0,1 2,0 m/s 2. 0,1 m/s 2 vil opleves som en lav påvirkning, 1,0 m/s 2 som en kraftig påvirkning og 2,0 m/s 2 som en meget kraftig påvirkning. Til sammenligning vil føreren af en personbil være udsat for vibrationer på ca. 0,3 m/s 2. Vibrationsstyrken kan bestemmes ud fra: a) Oplysninger fra leverandøren b) Målinger. a) Oplysninger fra leverandøren Leverandøren har for visse typer køretøjer (blandt andet trucks) ifølge maskindirektivet pligt til at oplyse vibrationsstyrken i brugsanvisningen og i den tekniske dokumentation for køretøjet. De oplyste vibrationsstyrker skal være målt efter den bedst egnede standard. Hvis kørselsforholdene for de oplyste vibrationsstyrker fra leverandøren er væsentlig forskellig fra kørselsforholdene på arbejdspladsen, vil leverandøroplysningerne sandsynligvis ikke være repræsentative. F.eks. kan truckkørsel på plant underlag give færre vibrationer, end det der er oplyst af leverandøren. Modsat kan truckkørsel på ujævnt underlag give højere værdier, end det leverandøren oplyser. Oplysninger fra leverandøren kan anvendes til at vurdere vibrationsbelastningen. 6\n9 vibrationer b) Målinger Måling af vibrationsstyrken vil ofte være den sidste mulighed, man vil benytte sig af. Målinger skal foretages af specialister og efter gældende standarder. Målingerne skal udføres under de kørselsforhold, som man er interesseret i at få kendskab til. Ofte vil der være behov for at udføre målinger over en vis periode. Eksponeringstiden Eksponeringstiden er den tid (i minutter eller timer), hvor føreren reelt udsættes for vibrationer. Pauser og andre perioder, hvor føreren ikke udsættes for vibrationer, skal ikke medregnes i eksponeringstiden, f.eks. ophold i kørslen. Det er vigtigt, at eksponeringstiden udregnes korrekt. Hvis eksponeringstiden bestemmes ud fra et hurtigt skøn, er mange ofte tilbøjelige til at overestimere eksponeringstiden. Beregning af den daglige vibrationsbelastning Ud fra vibrationsstyrken og eksponeringstiden kan den daglige vibrationsbelastning A(8) for én arbejdsopgave bestemmes ud fra følgende skema: 7\n10 branchevejledning helkropsvibrationer Hvis en medarbejder har flere forskellige arbejdsopgaver med forskellige vibrationsbelastninger hen over dagen, kan den totale daglige vibrationsbelastning A(8) bestemmes ved hjælp af en regnemaskine, som kan findes på BAR transport og engros hjemmeside. Den daglige vibrationsbelastning A(8) er afgørende for, i hvilken grad vibrationsbelastningerne skal reduceres. Ved vibrationsbelastninger over aktionsværdien på 0,5 m/s 2 er der krav om at under søge forholdene nærmere og reducere vibrationsbelastningen mest muligt Ved vibrationsbelastninger over grænseværdien på 1,15 m/s 2 er der krav om, at vibrationsbelastningen straks reduceres til under grænseværdien. Når det er muligt, skal vibrationsbelastningerne reduceres ved tekniske og organisatoriske tiltag. En nedsættelse af vibrationsbelastningen kan også ske ved at nedsætte den daglige eksponeringstid. På den måde kan belastningen i visse tilfælde bringes ned under aktions- og grænseværdien. Den maksimale tilladte daglige eksponeringstid kan findes i nedenstående tabel. Vibrationsstyrke Tilladt daglig eksponeringstid før (m/s 2 ) aktionsværdien grænseværdien på 0,5 m/s 2 overskrides på 1,15 m/s 2 overskrides 0,4 over 8 timer over 8 timer 0,5 8,0 timer over 8 timer 0,6 5,6 timer over 8 timer 0,7 4,1 timer over 8 timer 0,8 3,1 timer over 8 timer 0,9 2,5 timer over 8 timer 1,0 2,0 timer over 8 timer 1,15 1,5 timer 8,0 timer 1,2 1,4 timer 7,4 timer 1,4 1,0 time 5,4 timer 1,6 47 minutter 4,1 timer 1,8 37 minutter 3,3 timer 2,0 30 minutter 2,7 timer 2,2 25 minutter 2,2 timer 2,5 19 minutter 1,7 timer 3,0 13 minutter 1,2 timer 4,0 8 minutter 40 minutter 5,0 5 minutter 25 minutter 8 Tabel med sammenhæng mellem vibrationsstyrke og den tilladte daglige eksponeringstid før henholdsvis aktionsværdien (0,5 m/s 2 ) og grænseværdien (1,15 m/s 2 ) overskrides.\n11 vibrationer Forebyggelse og reduktion af helkropsvibrationer Forebyggelse af helkropsvibrationer i forbindelse med transport skal sikre, at føreren udsættes mindst muligt for vibrationer. Helbredsskadelige vibrationspåvirkninger skal altid undgås. Hvor der er behov for at reducere helkropsvibrationer, er det særlig vigtigt at vurdere forebyggelsesniveauet i forhold til: hastigheden køreruten, vejen og underlaget indretning og vedligeholdelse af køretøjet. Herudover er der visse andre forhold, som også bør inddrages i vurderingen. Køretøjer i transportbranchen holder ofte i mange år. Derfor er det ikke normalt, at et vibrationsproblem løses ved at udskifte køretøjet. Det er således særlig vigtigt, at man ved indkøb stiller krav til leverandøren om at få leveret et køretøj med en lav vibrationsstyrke. Hvis man udfører en arbejdsopgave, som giver meget kraftige vibrationsbelastninger, bør det overvejes, om arbejdsopgaven kan løses med mindre vibrerende processer, teknikker etc. I det følgende er der oplistet en række forebyggende tiltag med kommentarer, som arbejdsmiljøorganisationen kan anvende som tjekliste. 9\n12 branchevejledning helkropsvibrationer Tjekkliste og gode råd Kørselsmæssige forhold: Hastigheden Hastigheden er den faktor, der normalt har størst betydning for vibrationernes størrelse. Førerens egen adfærd er helt afgørende for at reducere vibrationsbelastningen. Kør roligt og afstem altid hastigheden efter forholdene. Giv føreren klar besked om, hvordan reglerne er for fornuftig kørsel. Fortæl, hvilke konsekvenser det har, hvis reglerne ikke overholdes. Køreruten, vejen og Vær opmærksom på ujævnheder og bump på vejen. underlaget Ujævnt underlag forårsager ofte kraftige vibrationer. Hvis vejen er ujævn, så gør den plan, hvis det er muligt. Skal der køres på ujævnt underlag, så gør det med meget lav hastighed. Afmærk og følg en plan kørevej. Kør uden om dæksler, huller, brosten, køreplader mv. Indretning og vedligeholdese af køretøjet: Krav ved indkøb Vælg et køretøj, som passer til arbejdsopgaven. Hvis kapaciteten er for lille, medfører det ofte en længere køretid og dermed en større vibrationsbelastning for føreren. Vælg et køretøj med god affjedring, hvis det er teknisk muligt. Stil krav til leverandøren om at få oplyst vibrationsstyrken. Vær opmærksom på, at vibrationsstyrker kun kan sammenlignes, hvis der er brugt samme målemetode. Vælg et køretøj med lav vibrationsstyrke. Helt generelt er maskinleverandøren forpligtet til at levere maskiner med så lav vibration, som det er muligt. Vælg et køretøj med et godt vibrationsdæmpende sæde, som passer til køretøjet. Få oplysninger om sædets vedligeholdelse og levetid fra leverandøren. Sædet, standpladsen og Brug et vibrationsdæmpende sæde. Det kan reducere vibrationer førekabinen mærkbart. Et luftaffjedret sæde har en større vibrationsdæmpende virkning end et sæde med mekanisk affjedring. Brug de indstillinger sædet giver mulighed for. Sædet skal være nemt at indstille og skal kunne: - rykkes frem og tilbage - varieres med hensyn til ryglænets hældning - tilpasses førerens vægt - give god og variabel lændestøtte. Vær sikker på, at føreren er instrueret grundigt i, hvordan sædet indstilles korrekt - og vær sikker på, at det bliver brugt, som det skal. Vedligehold sædet og udskift det, hvis det er nødvendigt. Sædets levetid er væsentlig kortere end køretøjets. Sørg for, at sædet er spændt godt fast et sted, som er både solidt og kraftigt. Ellers kan den vibrationsdæmpende virkning forringes. 10\n13 vibrationer Hjul og dæk Vedligeholdelse Andre forhold: Køretid, pauser og variation Sørg for en god indretning af førerens arbejdsplads og et godt udsyn. På den måde undgår man, at chaufføren er nødt til at arbejde i fastlåste og akavede arbejdsstillinger. Husk, at indstille styretøj og betjeningsgreb, så de passer til føreren. Brug stablere med en vibrationsdæmpende ståplatform eller sørg for en vibrationsafdæmpet ståplade. Anvend luftfyldte dæk af gummi, hvis det er muligt. De giver den bedste vibrationsdæmpning. Sørg for, at køretøjet har de korrekte dæk og dæktryk. Undgå så vidt muligt massive hjul, hvis det ikke er et krav i forhold til stabiliteten. Lav en plan for vedligeholdelsen, som beskriver, hvem der har ansvaret og hvornår der skal foretages eftersyn. Vedligehold køretøjet og kontroller mindst én gang om året, at de dele, der kan give vibrationer, ikke giver unødige vibrationer. Kontroller jævnligt sædet og om køretøjets eventuelle affjedring er i orden. Undgå lang køretid uden pauser. Planlæg arbejdsdagen, så der er tid til pauser. Varier arbejdet med forskellige arbejdsopgaver, hvis det er muligt. Andre fysiske belastninger Undgå så vidt muligt tunge løft og vrid af kroppen umiddelbart efter påvirkning fra vibrationer. Sørg for passende arbejdstøj og undgå kuldepåvirkning af kroppen. Hold kroppen i form Motioner og hold kroppen i passende form. Lav blandt andet øvelser, som styrker ryg- og mavemusklerne. Lyt til kroppen og tag eventuelle gener og symptomer alvorligt. 11\n14 branchevejledning helkropsvibrationer Links og henvisninger Bekendtgørelser, vejledninger mv. fra Arbejdstilsynet Arbejdstilsynets bekendtgørelse nr. 682 af 30. juni 2005 Bekendtgørelse om beskyttelse mod udsættelse for vibrationer i forbindelse med arbejdet Arbejdstilsynets vejledning. At-vejledning D.6.7 Helkropsvibrationer Arbejdstilsynets arbejdsmiljøvejvisere - arbejdsmiljøvejviser nr. 5 - Engroshandel - arbejdsmiljøvejviser nr Transport af gods - arbejdsmiljøvejviser nr Transport af passagerer Materialerne kan findes på Arbejdstilsynets hjemmeside: På BAR transport og engros hjemmeside findes supplerende materialer og links til relevante hjemmesider mv. 12\n15 vibrationer Branchevejledningen kan bestilles af organisationernes medlemmer gennem egen organisation eller downloades fra Fællessekretariatet Hannemanns Allé København S Tlf.: Arbejdsgiversekretariatet Hannemanns Allé København S Tlf.: Arbejdstagersekretariatet Kampmannsgade København V Tlf.: Arbejdsledersekretariatet Vermlandsgade København S Tlf.: Arbejdstilsynet Postboks København C Tlf.: Branchevejledningen kan købes gennem Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø Lersø Parkallé København Ø Tlf.: Branchearbejdsmiljørådet for transport og engros Lay-out: Søren Sørensen s Tegnestue Tryk: PrintDivision 1. udgave, 2. oplag år 2012 ISBN nr Vare nr


Troldens datter. Svend Grundtvig ( ). Udgivet PDF\nTroldens datter. Svend Grundtvig ( ). Udgivet 1876\nDownload "Troldens datter. Svend Grundtvig (1824-1883). Udgivet 1876"\n1 Troldens datter Svend Grundtvig ( ). Udgivet 1876 Der var en dreng, som ville ud og tjene. Så ret som han gik, så mødte han en mand, som spurgte, hvor han ville hen. Ja, han var da ude og skulle se at finde sig en tjeneste.»da kan du komme til at tjene hos mig,«sagde manden.»jeg har just brug for sådan en dreng. Og jeg vil give dig en god løn: En skæppe penge det første år, og to det andet år, og tre det tredje år; for du må tjene mig i tre år, og du må adlyde mig i alting, om det også falder dig lidt sært. Men du skal ikke være bange for tjenesten, for der skal ingen fare være ved det, når du kun forstår at lyde.«så blev den ting afgjort, og drengen fulgte hjem med manden, han havde fæstet sig til. Det var ellers et sært sted; for han boede i en bakke midt inde i den vilde skov, og drengen så ikke andre mennesker der end sin husbond. Han var en stor trold og havde en magt både over mennesker og dyr, så det var farligt. Dagen efter skulle drengen begynde sin tjeneste. Så det første, trolden satte ham til, det var at fodre alle de vilde dyr fra skoven; dem havde trolden bundet. Der var både ulve og bjørne, hjorte og harer; dem havde trolden samlet i båse og folde i sin stald nede under jorden, og den stald var vel en mil lang. Men drengen fik da det arbejde udført på den dag, og trolden roste ham og sagde, at det var meget godt gjort. Så den næste morgen siger trolden til ham:»ja, i dag skal dyrene ikke fodres, de får ikke sådan hver dag. Nu kan du få lov at løbe lidt omkring imens, til de skal fodres igen.«så sagde trolden nogle ord til ham, som han ikke forstod; og i det samme blev drengen til en hare og sprang ud ad skoven til. Det kan nok være, han kunne springe, og der var også nok at løbe for; for alle og enhver de sigtede på ham og ville skyde ham, og hundene halsede og satte efter ham, hvor de fik færten af ham. Han var nu det eneste dyr, der var i skoven; trolden havde sat alle de andre i stald, og hver en jæger i det hele land havde da god lyst til at få ram på ham. Men de havde ingen held med sig: der var ingen hund, der kunne nå ham, og der var ingen skytte, der kunne ramme ham. De skød og skød forbi, og han sprang og sprang videre. Det var jo et uroligt liv; men omsider vænnede han sig dog til det, da han mærkede, der ingen fare var ved det; og det morede ham endogså at narre alle de mange jægere og hunde, der var så opsatte på ham. Sådan gik der et helt år, og da det var omme, kaldte trolden ham hjem, for han var jo nu i hans magt, ligesom alle de andre dyr. Og så sagde trolden igen nogle ord til ham, som han ikke forstod, og straks blev haren til et menneske igen.»nåh, hvordan synes du så om at tjene mig?«sagde trolden,»og hvad synes du om at være hare?«- Jo, det syntes han godt nok om, sagde drengen, aldrig før havde han kunnet komme så rask afsted. Så viste trolden ham den skæppe penge, han allerede havde tjent; og drengen var da godt tilfreds med at tjene ham det næste år med. Den første dag i det nye tjenesteår havde drengen det samme arbejde som for et år siden: Han måtte fodre alle de vilde dyr i troldens stald. Og da han havde gjort det, sagde trolden igen nogle ord til ham, og så blev han til en ravn og fløj højt op i luften. Det var jo morsomt, syntes drengen, han kom endnu raskere afsted, end da han var hare, og her kunne hundene ikke komme efter ham. Dette her var da en ren fornøjelse. Men snart mærkede han dog, at fred var her ikke, om end der ingen fare var; for alle skytter og jægere, som så ham, de sigtede efter ham, og de plaffede løs; for der var ingen andre fugle at skyde på end den samme; alle de andre havde trolden bundet. Det blev han dog også vant til, da han mærkede, at de aldrig kunne træffe ham; og sådan fløj han så omkring hele det år, indtil trolden kaldte ham hjem igen, sagde nogle Materiale ID: TXT da Side 1 af 5\n2 sære ord til ham og skabte ham til et menneske igen.»nåh, hvordan yndte du så at være ravn?«sagde trolden.»det yndte jeg godt nok,«sagde drengen,»for aldrig før i mine dage har jeg kunnet komme så højt til vejrs.«så viste trolden ham de to skæpper penge, han havde tjent i det år, de stod ved siden af den fra forrige år. Og drengen var da godt tilfreds med at blive i tjenesten et år endnu. Næste dag havde drengen da sit gamle arbejde med at fodre alle de vilde dyr. Og da det var gjort, så sagde trolden igen nogle ord til ham, og så var drengen blevet til en fisk og sprang ud i åen. Han svømmede op ad den, og han svømmede ned ad den. Det var morsomt, sådan at lade sig drive med strømmen; og så kom han helt ud i havet, og han svømmede længere og længere ud. Så kom han et sted til et glasslot, der stod nede på bunden af havet. Han kunne se ind i alle stuer og sale, og dér var rigtig fint inde: alle møbler var af det hvide hvalben, indlagt med guld og med perler, der var de blødeste hynder og bolstre i alle regnbuens farver, og dejlige tæpper, der så ud som det fineste mos; og blomster og træer var der også med underligt krogede grene, både grønne og gule, hvide og røde; og små springvand var der inde, som sprang op af de kunstigste sneglehuse og faldt ned i klare muslingeskaller og med det samme frembragte den dejligste musik, som fyldte hele slottet. Men det allerskønneste af det hele det var rigtignok en lille ung pige, som gik omkring der ganske alene. Hun gik af den ene stue og i den anden; men man kunne ikke se, at hun var glad ved al den stads, hun havde om sig. Hun gik der så sorrigfuld i sin ensomhed, og det faldt hende ikke engang ind at spejle sig i de blanke glasvægge, der var allevegne, endskønt hun dog var det nydeligste, man kan forestille sig. Det syntes drengen da også, mens han svømmede rundt omkring slottet og kiggede ind fra alle sider.»her var det rigtignok bedre at være et menneske, end sådan en stakkels stum fisk, som jeg nu er,«sagde drengen til sig selv.»hvem der dog blot kunne komme på, hvad det er for ord, trolden siger, når han skaber mig om! Så kanske jeg kunne hjælpe mig selv til at blive menneske igen.«han svømmede, og han grundede, og han tænkte sig om, indtil han kom i tanker om, hvordan dét lød, som trolden sagde, og så prøvede han på at sige det. Og så lige med ét stod han der som et menneske nede på havsens bund. Han skyndte sig da at komme ind i glasslottet og gik hen til den unge pige og talte til hende. Først havde han jo nær skræmt livet af hende, men han talte så venligt til hende og forklarede, hvordan han var kommet derned, så hun kom sig snart igen af sin forskrækkelse; og så var hun jo meget glad ved at have fået selskab i den gruelige ensomhed, hun ellers levede i. Tiden gik så rask for dem begge to, at karlen - for nu var han hel karl og ikke dreng mere - han glemte aldeles, hvor længe han havde været der. Så en dag siger hun til ham, at nu var det ved den tid, han skulle være fisk igen. Trolden ville snart kalde ham hjem, og så måtte han jo afsted; men han måtte da forinden være i sin fiskeskikkelse; ellers kom han ikke levende gennem havet. Allerede før, i den tid han var dernede, havde hun sagt ham, at hun var en datter af den samme trold, som karlen tjente hos, og han havde lukket hende inde her, for at være vis på at have hende i fred. Nu havde hun fundet på råd til, hvordan det måske kunne lykkes, at de kunne få hinanden at se igen og få lov at få hinanden og blive sammen. Men der var meget at gøre, og han måtte endelig give nøje agt på alt, hvad hun sagde ham. Så fortæller hun ham, at alle konger rundt omkring i landene de stod i gæld til trolden, hendes fader; og kongen i det og det kongerige, som hun nævnte ham ved navn, han stod først for tur med at skulle betale, og når han ikke kunne betale til den aftalte tid, så skulle han halshugges.»og han kan ikke betale,«sagde hun,»det ved jeg bestemt.«-»nu skal du allerførst sige din tjeneste op hos min fader,«siger hun,»nu, de tre år er omme, så har du lov at rejse; og så rejser du af med dine seks skæpper penge, hen til det kongerige, som jeg har sagt, og der giver du dig i tjeneste hos kongen. Når det så lider hen Materiale ID: TXT da Side 2 af 5\n3 ad den tid, som jeg har sagt dig, da hans gæld er forfalden, så vil du også nok kunne mærke på ham, at han er ilde til mode. Så skal du sige til kongen, at du ved nok, hvad det er, der trykker ham: at det er de penge, som han skylder trolden, men som han ikke har - for det ved jeg, han ikke har. Men du kan låne ham de penge. For det er lige seks skæpper, som du jo har. Du vil dog kun låne ham dem på den betingelse, at du følger med ham, når han skal hen at betale, og at du da får lov til at løbe foran som hans nar. Når du så kommer hen til trolden, skal du gøre allehånde narrestreger og sørge for, at du kommer til at slå en del vinduer ind, og hvad anden skade du kan komme til at anrette. Så vil min fader blive meget vred; og da kongen skal svare for, hvad hans nar gør, så vil han dømme ham til, uagtet han har betalt sin gæld, at han enten skal svare på tre spørgsmål, eller også miste sit liv. Det første spørgsmål, min fader vil give, det bliver: Hvor er min datter? Så skal du stå frem og svare: Hun er på havsens bund. Han vil da spørge dig, om du kan kende hende; og det svarer du ja til. Så vil han komme frem med en hel mængde kvindfolk og lade dem gå forbi dig, for at du kan se dig den ud, som du antager for hans datter. Men du vil ikke på nogen måde kunne kende mig, og derfor vil jeg tage ved dig, idet jeg går forbi, så du kan fornemme det, og du skal da i en fart gribe om mig og holde mig fast. Så har du løst hans første spørgsmål. Hans næste spørgsmål vil være det: 'Hvor er mit hjerte?' Så skal du atter træde frem og svare: 'Det er i en fisk.' - 'Kender du den fisk?' vil han sige. Og det svarer du igen ja til. Han lader så alle slags fisk komme frem, og du skal vælge imellem dem. Men så skal jeg nok passe på at holde mig ved siden af dig, og når den rette fisk kommer, giver jeg dig et lille puf, og i det samme skal du gribe fat i fisken og skynde dig at skære den op. Så er det ude med trolden, og han gør ikke flere spørgsmål, og så kan vi to få hinanden.«da nu karlen havde fået al den gode besked om, hvad han havde at gøre, når han var vel i land igen, så gjaldt det nu bare om at huske, hvad det var, trolden sagde, når han skabte ham fra dyr til menneske. Men det havde han glemt, og det vidste pigen heller ikke. Han gik omkring den hele dag som et fortvivlet menneske, og han tænkte og tænkte og grundede og grundede. Men han kunne ikke komme på, hvordan det lød. Om natten kunne han ikke sove, før hen ad morgenstunden, da faldt han i et lille blund, og så med et gik det op for ham, hvordan trolden plejede at sige. Han skyndte sig at sige det, og lige med det samme var han en fisk igen og smuttede da ud i havet. Straks efter blev der kaldt på ham, og han svømmede i en fart over havet og op ad åen, hvor trolden stod på bredden, sagde de samme ord som før og skabte ham til menneske igen.»nå, hvordan ynder du så at være fisk?«spurgte trolden. Ja, det var da det, han havde yndt allerbedst, svarede karlen; og det var ingen løgn, som enhver kan vide. Så viste trolden ham de tre skæpper penge, han havde tjent i det sidste år; de stod ved siden af de tre andre, og alle seks hørte de nu ham til.»så vil du vel nok tjene mig et år endnu?«sagde trolden,»så får du seks skæpper penge til, det gør tolv i alt, og det er en køn skilling.«- Nej, sagde karlen, nu syntes han, det kunne være nok, og nu ville han sige så mange tak for den tid, der var gået. Han længtes nu efter at komme andetsteds hen at tjene og se andre folks skik. Men en anden gang kunne han måske komme tilbage til trolden igen. Ja, han skulle altid være velkommen, sagde trolden. Han havde nu tjent ham tro i de tre år, de havde tinget om, så han kunne jo ikke indvende noget imod, at han ville rejse. Så fik karlen sine seks skæpper penge, og så gav han sig på vej med dem lige hen til det kongerige, som hans kæreste havde nævnt for ham. Han fik gravet sine penge godt ned på et øde sted i nærheden af kongsgården, og så gik han derind og bad om at få tjeneste. Det fik han da også; han skulle være staldkarl og røgte kongens heste. Sådan gik der en lille tid, og han lagde godt mærke til, hvordan kongen altid gik og sørgede og var bedrøvet og aldrig var rolig eller glad. Sådan kom kongen også en dag ned i stalden, der var da ingen andre til stede end karlen, og så siger han lige ud til kongen, at med Majestætens forlov ville han spørge ham om, hvorfor han gik således og sørgede og var bedrøvet.»det nytter ikke at tale om,«svarede kongen;»du kan ikke hjælpe Materiale ID: TXT da Side 3 af 5\n4 mig alligevel.«- Ja, det kunne kongen dog ikke vide, siger så karlen;»for jeg ved ellers godt, hvad det er, som ligger kongen så tungt på sinde; og jeg ved også råd for at få de penge betalt.«- Ja, det var en anden sag; så gav kongen sig videre i snak med denne staldkarl, og han siger, at han kan godt låne kongen de seks skæpper penge; men han vil ikke gøre det på andet vilkår, end at han må følge med kongen, når han rejser hen at betale gælden, og han vil da klædes ud som kongens hofnar og løbe foran ham. Han vil jo nok komme til at gøre nogle optøjer, og kongen vil også blive talt hårdt til for det; men han vil svare kongen for, at han ikke skal komme i nogen fortræd. Kongen gik med glæde ind på alt, hvad karlen forlangte, og det var nu på høje tid, at de belavede sig på at komme afsted. Dengang de nu kom til troldens bolig, så var det ikke inde i bakken, men ovenpå den stod der et stort slot, som karlen aldrig før havde set; det kunne trolden nemlig lade være synligt eller usynligt, ligesom han selv ville. Og efter hvad karlen kendte til troldens kunster, undrede han sig heller ikke videre over den ting. Da de nu kom i nærheden af dette slot, der så ud, som om det var af det bare glas, så løb karlen jo forud som kongens nar. Han løb både forlæns og baglæns, stod snart på hovedet og snart på benene, og han slog da så mange af troldens store glasruder og glasdøre i stykker, så det var skrækkeligt, og væltede alt hvad han kunne, så der blev en farlig forstyrrelse. Trolden kom jo farende ud og var så vred og så gal og skældte kongen huden fuld, fordi han førte sådan en slem nar med sig: han kunne jo ikke betale det mindste af al den skade, der var sket, siden han ikke engang kunne klare sin gamle gæld. Men så tog narren til orde og sagde: Jo, vel kunne han det; og så kom kongen frem med de seks skæpper penge, som karlen havde lånt ham. De blev målt, og det slog lige til. Det havde trolden ikke gjort regning på, men han kunne da ikke indvende noget imod det. Den gamle gæld var ganske rigtigt betalt, og kongen fik gældsbrevet tilbage. Men nu var der al den skade, der var sket i dag. Den havde kongen jo ikke noget at betale med. Så dømte trolden kongen til, at han enten skulle besvare tre spørgsmål, som han ville give ham, eller også skulle han halshugges, som det var bestemt i kontrakten om den gamle gæld. Der var ikke andet for at gøre, end at prøve på at løse troldens gåder. Narren stillede sig da lige ved siden af kongen, mens trolden kom frem med sine spørgsmål. Og først sagde han da:»hvor er min datter?«da tog narren ordet og sagde:»hun er på havsens bund!«-»hvor ved du det fra?«sagde trolden.»det har den lille fisk set,«svarede narren.»kan du kende hende?«siger så trolden.»ja, kom med hende!«siger narren. Så lod trolden en hel række kvindfolk gå forbi dem, den ene efter den anden; men det var nu ikke andet end skygger og øjenforblændelse. Næsten til allersidst kom troldens rigtige datter. Hun nappede i narren, idet hun gik forbi ham, så han kunne fornemme det. Ja, hun kneb ham i armen, så han nær havde skreget ved det. Det gjorde han dog ikke, men han greb hende om livet og holdt fast på hende. Nu kunne karlen også godt føle, at det var den rette; og trolden måtte tilstå, at hans første gåde var løst. Så siger trolden igen:»men hvor er mit hjerte?«-»det er i en fisk,«svarer narren.»kender du den fisk?«siger trolden.»ja, kom med den,«siger narren. Så kom jo alle fisk flydende der forbi, og imens stod troldens datter lige ved siden af karlen. Da til sidst den rette fisk kom sejlende, så giver hun ham et lille puf, og han griber i en fart om den, jager sin kniv i den og sprætter den op, tager hjertet ud af den og skærer det midt over. I det samme falder trolden død om og bliver til bare flintesten. Og alle de bånd, som trolden har bundet, de brister i det samme; alle de vilde dyr og fugle, som han havde fanget og skjult under jorden, de farer nu ud og spredes i skoven og i luften. Og karlen og hans kæreste går ind på slottet, som nu er deres, og de holder bryllup; og alle kongerne der omkring, som stod i gæld til trolden; men som nu slap ud af den, de er med til brylluppet, og de hylder ham som deres kejser, og han regerer over dem allesammen og holder god fred imellem dem og lever på sit slot med sin dejlige kejserinde i Materiale ID: TXT da Side 4 af 5\n5 herlighed og glæde. Og dersom de ikke siden er døde, så lever de der endnu. Materiale ID: TXT da Side 5 af 5


Grøn/sort ternet skovmandsskjorte med lange ærmer - Kamro\nGrøn/Sort ternet skovmandsskjorte - Kamro (L/Æ)\nKlassisk maskulin skovmandsskjorte fra Kamro med lange ærmer og ekstra længde.\nSkjorten er i lækker lun flannel og i den velkendte to-farvede tern, i sort og flot grøn. Der er også to brystlommer med knaplukning.\nKnapperne er sorte og desuden har hvert ærme to knapper placeret, så du kan regulere omkredsen.\nAlle Kamro skjorter har ekstra lang ryglængde, så skjorterne ikke kravler så nemt op over buksekanten, når man f.eks. sætter sig og rejser sig.\nMaskinvaskes ved 30 grader.\ni cm Brystmål


Ledige job - Elektriker - Industri og håndværk - Posten | Jobindex\nVi søger en kollega, der skal varetage den daglige ledelse af faglærte og ufaglærte medarbejdere samt lærlinge tilknyttet El-distributionen i Uummannaq. Du vil varetage opgaver, der er relateret til den daglige drift af el-distributionsnettet. Du skal desuden medvirke til udarbejdelsen af forslag til optimering og udvikling af det faglige indhold indenfor ansvarsområdet samt varetage de administrative og ledelsesmæssige tiltag i henhold til givne direktiver, instruktioner og vejledninger.\nElektriker/Installationsmontør Kompleks til G4S Security Services A/S, Storkøbenhavn\nTil vores installationsafdeling i Albertslund, søger vi lige nu en serviceminded installationsmontør. Du vil komme til at arbejde med installation af alle vores produkter på Sjælland med udgangspunkt fra vores kontorer i Albertslund og virksomheden stiller bil til rådighed for jobbet.\nDu får en alsidig stilling, hvor du hovedsageligt har ansvaret for installationer af nye anlæg samt udvidelser af AIA, ITV, ADK og ABA løsninger i store virksomheder og på byggeprojekter. Du arbejder meget selvstændigt og planlægger stort set selv din arbejdsdag. Det er dig der sikrer, at de installerede anlæg afprøves, ligesom du gennemfører kundeinstruktioner og udfærdiger dokumentation til de installerede anlæg.\nElektriker/Servicemontør til G4S Security Services A/S, Kolding og Herning/Ikast\nTil vores Standardløsninger i Kolding søger vi en serviceminded servicemontør der som udgangspunkt får ansvar for service, udvidelse og eftersyn af AIA produkter hos privatkunder. Som sekundære opgaver skal du ligeledes arbejde med vores øvrige produkter.\nTeknisk beregner og projektleder med TVO-, ADK-, AIA- og netværkserfaring søges til Presales hos G4S Security Services A/S, Albertslund\nDu vil blive omdrejningspunktet omkring kunden og virksomhedens interesser, og vil få en krævende, udadvendt og spændende stilling, hvor du vil få en meget central rolle i forbindelse med projektering, prissætning og gennemførelse af komplekse sikkerhedsløsninger indenfor Især AIA- og ADK-anlæg m.m\nNukissiorfiit distrikt Nuuk søger en linjemester til snarlig tiltrædelse, eller efter nærmere aftale.\nSom linjemester deltager du i den daglige drift og planlægning af arbejdet i afdelingen i samarbejde med Teamleder for el-distribution, til hvem du vil referere til.\nElektriker / Installationsmontør Kompleks til G4S Security Services A/S, Storkøbenhavn\nTil vores installationsafdeling i Albertslund, søger vi lige nu en serviceminded installationsmontør.\nFødevarestyrelsen søger en tilsynstekniker til en fast fuldtidsstilling ved kødkontrollen ved Danish Crown Rønne\nStillingen ønskes besat 1. december 2018 eller hurtigst muligt derefter.\nKK, DC Rønne, Rønne