Skab unikke personlige slikkepinde efter dine behov - Jolly-Fox\nDesign dine egne personlige slikkepinde\nHos Jolly-Fox laver vi personlige slikkepinde, som passer til netop dine ønsker. Skal du giftes, er du blevet student, skal du holde barnedåb, fødselsdag eller holde et andet event? Eller kunne du blot tænke dig personlige slikkepinde til dit event? Det kunne være med navn i, et foto, eller en figur? Der er utrolig mange muligheder for at lave skræddersyede, personlige slikkepinde – kun til jeres behov! Vi lægger jævnligt eksempler på mulighederne op i galleriet.\nDer er mange muligheder for at special designe personlige slikkepinde. Vi vil elske at hjælpe dig med at lave dine helt personlige slikkepinde! Og vi sørger for, at du får et resultat, som du er tilfreds med. Ring eller skriv til os, så hjælper vi dig med dit næste slikkepinde-projekt.\nFå inspiration til hvordan du kan bruge vores cocktail slikkepinde i vores inspirationsgalleri her\nVi bruger naturlige aromaer, krydderier og krydderurter og har 14 forskellige velafprøvede cocktailbaserede smage, som smager helt fantastisk og du kan vælge. Hvis du gerne vil have lavet din egen smag, er dette bestemt også en mulighed. Det kan eksempelvis være, at smagen skal passe til noget andet eller at I ønsker en mere enkel smag, der ikke er baseret på cocktails.\nDet er muligt at få spiselige blomster, krydderier og krydderurter som rosemarin og timian i. Udover at give smag, så er det meget dekorativt og kan være med til at skabe en stemning af eksempelvis natur.\nDet er muligt at vælge økologisk, raffineret sukker og økologisk rørsukker. Raffineret sukker får en svagt gylden farve, som vores champagne slikkepind og det er muligt at lave mange forskellige farver baseret på denne. Rørsukkeret er derimod lysebrunt i sig selv og der bliver grundfarven på slikkepinden lysebrun. Rørsukker fungerer derfor bedst til slikkepinde i brunlige, olivengrønne og varmorange nuancer, men er til gengæld fantastiske til Coffee Dippers. Rørsukkeret smager mere igennem end almindeligt sukker og giver sin egen karakter til slikkepinden.\nSlikkepindene fås i forskellige størrelser og former. Vores standard slikkepind er 35mm og det er en rigtig god størrelse, da den passer godt i munden, samtidig med at der er plads til dekorere den eller printe på den. Det er den størrelse vi oftest vil anbefale. Hvis slikkepinden skal bruges som show piece og primært skal være et kommunikationsmiddel eller blikfang og det dermed ikke betyder som meget, hvor behagelig den ikke at spise, er 50mm en rigtig god størrelse. Derudover er det muligt at få en lille slikkepind på 28mm og forskellige former som kys, hjerter og blomster.\nVi bruger kun naturlige mineraler og farver som rødbede, gurkemeje og karamel til at farve slikkepindene med. Grundfarven på slikkepinden er lys gylden, som vores champagne slikkepind, det er derfor ikke muligt at lave en helt gennemsigtig slikkepind, men alle mulige andre farver.\nSkal der være fest, så lad der være fest! Du kan få glimmer og glitter i alle afskygninger: sølv, guld, bronze og alverdens farver, sprinkles, sukkerkugler og sukkerkrystaller i forskellige former og farver mv.\nLogo, tekst og billeder\nØnsker du at personliggøre slikkepinden yderligere, kan vi printe jeres logo, monogram, et foto eller lignende på slikkepinden. Ligesom du kan få skrevet en tekst eller eksempelvis dato på din personlige slikkepind.\nBESTILLINGSFORMULAR TIL PERSONLIGE SLIKKEPINDE\nHerunder kan du bestille slikkepinde til din event.\nGin HazzChampagneMojitoSpicy CosmopolitanHot Peach RhapsodyStrawberry DaiquiriPiña ColadaGinger Ale PassionBlack Widow\nSkriv dine ønsker her:\nUpload foto, eller logo der skal i slikkepinden:\nHer kan du uploade det motiv vi skal printe og lægge ind i slikkepinden. Minimum størrelse skal være 200 Kb.\nHer kan du skrive de tal eller bogstaver vi skal lægge i slikkepinden, der er max plads til to. Hvis du kunne tænke dig et symbol eller andet, så skriv det, så vender vi lige tilbage til dig.\nHvilken dato skal slikkepindene bruges?*\nVi sender dig en faktura til den email du har opgivet. Hvis du ønsker en anden betalingsadresse eller leveringsadresse, så skriv det gerne herunder:\nFørste valgmulighedAnden valgmulighedTredje valgmulighed


Filsøs unikke natur kan snart opleves fra cirkelformet bro | TV SYD\nFilsøs unikke natur kan snart opleves fra cirkelformet bro\nEn ny cirkelformet bro gør det snart lettere at komme tæt på det særlige landskab omkring Filsø i Vestjylland. Den nye naturoplevelse er et resultat af et samarbejde mellem Realdania, Aage V. Jensen Naturfond og Naturstyrelsen.\nFra sommerferiens start vil gæsterne kunne opleve naturområdet omkring den genskabte Filsø på en helt ny måde, når en cirkelformet bro står klar til at lede de besøgende gennem området. Foto: Schønherr\nHer ses den kommende bro fra oven. Foto: Schønherr\nSådan tager den nye bro sig ud fra vandsiden. Foto: Schønherr\n08. feb 2017, kl. 09:23 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nFra sommerferiens start vil gæsterne kunne opleve naturområdet omkring den genskabte Filsø på en helt ny måde, når en cirkelformet bro står klar til at lede de besøgende gennem området. Det fortæller Realdania, Aage V. Jensen Naturfond og Naturstyrelsen i en pressemeddelelse.\nLæs også Filsøs botaniske mirakler\nFor få år siden lå kun marker her, men i 2010 købte Aage V. Jensen Naturfond området bag klitrækken ved Henne Strand og lod vandet komme tilbage – simpelthen ved at stoppe dræningen og omlægge pumpekanalen. I dag er den kæmpestore sø, Jyllands næststørste, genskabt. Det samme gælder en overflod af vandplanter og omkring 70 ynglende fuglearter.\nSammen med ni andre særlige steder i det danske landskab blev Filsø i 2012 udvalgt som en del af Realdania-kampagnen "Stedet Tæller".\nEn ny adgangsvej til Filsø og en ny parkeringsplads ses her nedenfor den nye cirkulære bro. Dermed skabes et centralt holdepunkt, som bliver afsæt for en ny bro, der leder de besøgende ud i naturen i et sammenhængende forløb. Foto: Schønherr\nPå hvert sted udvikles nu enkle arkitektoniske indgreb, som skal højne og skærpe oplevelsen af naturen uden at overdøve den. Målet er at vise, hvordan man med et minimum af indgreb kan formidle natur gennem besøgssteder af høj arkitektonisk kvalitet – og dermed bidrage til at styrke lokal udvikling og turisme.\nSiden udvælgelsen af arkitekt har Realdania, Aage V. Jensen Naturfond og Naturstyrelsen arbejdet sammen med landskabsarkitekterne Schønherr om at skabe et projekt ved Filsø, der løfter hele oplevelsen af stedet i ét samlet greb.\nNy adgangsvej og p-plads\nMed støtte fra Realdanias kampagne "Stedet Tæller" er en ny adgangsvej til søen og en ny parkeringsplads på vej. Dermed skabes et centralt holdepunkt, som bliver afsæt for en ny bro, der leder de besøgende ud i naturen i et sammenhængende cirkelforløb: Gennem klithede og rørsump, helt ud på søen og tilbage igen. Sti og bro hænger sammen og udføres i beton, der patinerer smukt og føjer sig ind i naturen.\nStedet Tæller har støttet projektet med 3,7 mio. kr.\nResultatet forventes at stå klart i starten af juli, med indvielse umiddelbart efter – klar til at blive taget i brug i sommerferien.\nUdover den nye bro, som vil være et naturligt udgangspunkt for ture ved Filsø, støtter Aage V. Jensen Naturfond etablering af skolestue, picnicfaciliteter og toiletter i forbindelse med projektet.\nMere fra Varde\nSnart mangler tusindvis af varme hænder: Østeuropæere som Zivile skal hverves til ældreplejen\nGrænsevirksomheder bekymrede over statsministerens udmelding\nDanfoss giver millionstøtte til corona-forskning\nSydjysk virksomhed bedraget for 14 millioner kroner\nTanja sagde fra overfor bandeord i Fortnite: Nu kommer ordene ud af hendes egen mund\nGymnasieelever nervøse for eksamen\n74-årig mand fundet i god behold - han var kørt fast i panserspor\nPopulær sanger gav take away-koncert i gården\nSF: Udenlandske gartneri- og bygningsarbejdere skal i karantæne\nMuligt knivstikkeri i Brøndby efter større slagsmål\nSådan bliver studentereksamen: Alle skal op i færre fag


Mori No Akari i Hakone til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n1001-41 Sengokuhara Hakonecho, Hakone, Hakone, Japan, 250-0631 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Mori No Akari\nMed en praktisk beliggenhed i Hakone er Mori No Akari et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nMori No Akari tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotels bedste faciliteter omfatter parkering, familieværelse, restaurant, kaffebutik, kæledyr tilladt.\nMori No Akari omfatter 6 værelser, der alle er smagfuldt indrettede. Mange af dem kan endda tilbyde bekvemmeligheder som fladskærms-TV, tøjstativ, gratis te, gratis velkomstdrink, luftfugter. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som boblebad, badning i varme kilder, golfbane (inden for 3 km), spa, have. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Mori No Akari det kloge valg for rejsende til Hakone.\nSengoku Annaijo-Mae (busstoppested)\nHakone Open-Air Museum - 4,3 km\nPola Museum of Art - 1,69 km\nAshi-søen - 7,72 km\nHakone Owakudani - 2,99 km\nHakone-jinja (helligdom) - 7,37 km\nHakone Venetian Glass Museum - 580 m\nMuseum of The Little Prince in Hakone - 640 m\nHakone Mononofu no Sato Museum - 1,09 km\nHakone Meissen Garden Museum - 2,75 km\nHakone Country Club - 3,08 km\nHakone Geopark - 3,11 km\nHakone Museum of Art - 3,48 km


ANKH TV Token-specifikationer – ANKH TV\nANKH TV Token Specs\nVores token blev udviklet til at fungere som et servicetoken for ANKH TV Netværk, der sikrer dets finansiering, udvikling og langsigtede bæredygtighed.\nHovedkæde: Binance Smart Chain\nToken-kontrakt: 0x14954e8AC43FF782C8b371397468C81b82df129e (BSC)\nMaks levering: 200,000,000\nHvorfor ingen Bounties?\nNår en bruger køber et token, overfører han værdi fra kilden til destinationen, hvilket øger værdien af destinationstokenet, når han sælger tokenet, fjerner han den værdi, han havde bidraget med.\nNår en bruger får et token gratis og sælger det, overfører han en tilsvarende værdi til destinationstokenet, hvilket devaluerer kildetokenet, hvilket er uretfærdigt over for alle andre brugere, der køber aktivet.\nTil gengæld, når et token udbetaler et højt udbytte (større end opsamling af likviditet), er der et overskud, der, når det sælges, får aktivet til at afskrive, hvilket skader indehavere, der er interesserede i at akkumulere på lang sigt. Med andre ord mister tokenet værdi i forhold til de andre. Her er det værd at huske det klassiske spørgsmål:\nStiger priserne, eller er din valuta mindre værd?\nEssensen af inflation\nDelvis levering efter kæde\nBinance Smart Chain: 180.000.000\nPolygonnetværk (MATIC): 10,000,000\nSolana Network: 10,000,000\nBemærk: Denne fordeling kan ændre sig, efterhånden som ejerne bevæger sig gennem netværkene, men beholder altid et maksimum på 200,000,000 tokens.\n(Bemærk: BiSwap tilføjet for nylig, lav likviditet i øjeblikket)\nNote1: Tilføj Token til swap- eller pooludbyder\nNote2: Af TILFØJELSE AF LIKVIDITET du tjener 0.17 % af alle handler på par proportionalt med din andel af puljen. Gebyrer tilføjes til puljen, påløber i realtid og kan kræves ved at hæve din likviditet.\nTILFØJ BNB LIQUIDITY\nTILFØJ BUSD LIKVIDITET\nTILFØJ BTC LIKVIDITET\nTILFØJ KAGE VÆSKE\nTILFØJ ETH LIKVIDITET\nLP Holdere BNB\nLP Holdere BTC-B\nLP Holdere BUSD\nLP Holdere KAGE\nLP Holdere ETH\nLP BNB diagram\nLP BTC-B diagram\nLP BUSD diagram\nLP CAKE diagram\nLP ETH SKEMA\nANKH TV Hjemmeside\nMeddelelser og numre til nørder\nANKH TV NFT'er\nANKH TV IPFS Gateway\nAlle Top Tokens-puljer\nLåst Forever Ledger Kontrakt


Aubergine 'Round Mauve' Solanum melongena\nAubergine 'Round Mauve'\nVarenavn: Aubergine 'Round Mauve'\nDenne sort af aubergine, ’Round Mauve’ giver kønne, runde auberginer i en sart rødviolet farve. Ordet mauve i sortsnavnet er netop ordet for denne farve, sart rødviolet. Ofte har frugterne en hvid kant rundt, hvor stilken er fæstnet. De kønne runde auberginer bliver ca. 10 cm i diameter og har få frø i det hvide, faste kød. Smagen er mild og uden bitre smagsstoffer, så hvis man normalt ikke er så vild med aubergine-smagen, er dette en sort, der er værd at prøve.\nForvent ca. 65 dage fra såning til første høst.


Mads var i USA under pandemien: ”Min udlængsel er stillet for en stund” | Djøfbladet\nDa corona-krisen brød ud i foråret 2020, var Mads Wædegaard i praktik på den danske ambassade i Washington DC. Et ophold, som har fået ham til at sætte pris på Danmark.\nDet skulle have været det helt store udlandseventyr for statskundskabsstuderende Mads Wædegaard, da han for et år siden satte kursen mod den danske ambassade i Washington DC.\nCoronavirussen satte dog en brat stopper for mange af de planlagte oplevelser og ændrede ligeledes arbejdsopgaverne på ambassaden. Især den sociale kontakt med andre var svær at få opbygget, når man som helt ny praktikant kommer til en by, der er lukket ned.\nDesuden følte Mads Wædegaard også en vis usikkerhed, når det drejede sig om det amerikanske sundhedsvæsen, og hvordan man lige skulle gribe en pandemi an.\n”Jeg kom aldrig direkte i kontakt med det amerikanske testsystem, men det var svært at finde hoved og hale i, hvad man som udlænding skulle gøre, hvis uheldet var ude. Ambassaden havde forsynet os med en liste over de klinikker, vi kunne besøge, men derovre er tingene mere overladt til individet. Jeg er enormt lettet over at være tilbage i Danmark, som har et testsystem, der virker, og hvor der er lettere adgang til sundhedssystemet. Det er dejligt at være tilbage i velkendte omgivelser,” fortæller Mads Wædegaard.\nAt vende hjem til Danmark har været en klar kontrast til praktikopholdet i larmende USA. Alt er bare større, vildere og mere larmende på den anden side af Atlanten.\n”Jeg savner egentlig ikke, at ting eskalerer til ekstremer. Der sker lidt flere ting i USA, og de ting, der sker, har andre proportioner end i Danmark. Mens jeg var derovre, kørte Black Lives Matter-protesterne stadig, der var undtagelsestilstand, og byer lukkede ned grundet corona. Der er lidt mere ro på bagsmækken herhjemme,” siger han.\nEfter sin hjemkomst har Mads Wædegaard fortsat sine studier ved Københavns Universitet, og så er han begyndt som studentermedhjælper hos Deloitte Consulting. Her arbejder han 95% af tiden hjemmefra, men han føler sig virkelig privilegeret ved at have jobbet, da det afhjælper den ensomhed, som mange unge lider under for tiden.\n”Jeg er heldig af at have et job, der både lægger beslag på en del af min tid og giver mig en følelse af at være produktiv. Derudover er det rart at kunne have kontakt til mine kolleger via Microsoft Teams,” siger han.\nPraktikopholdet har ikke direkte afskrækket Mads Wædegaard fra igen at søge udenlands. Som han selv siger, vil han ikke udelukke, at han på lidt længere sigt vil arbejde et par år i udlandet, men lige nu og her er han rigtig glad for at være hjemme i Danmark.\n”Et af formålene med mit praktikophold var at prøve at arbejde i udlandet, og her er jeg kommet frem til, at jeg nok gerne vil have en karriere i Danmark. Min udlængsel for det store udland er i hvert fald stillet for en stund. Vi har det nu meget godt herhjemme,” siger han.


Den 29-årige forretningsmand og iværksætter Janus Aarup inviterede sig selv til kaffe hos tidligere Georg Jensen-designer Bo Bonfils. Det er der kommet en urkollektion i stål og ædeltræ ud af.\nJanus Aarup og Bo Bonfils er et umage par, der kan tale i timevis om deres fælles passion for armbåndsure. Foto: Emil Hougaard Fold sammen\nSøndag d. 29. november 2015, kl. 10.00\nMed jævne mellemrum tager Janus Aarup sin cykel og cykler fra indre København nordpå til Dyrehaven. Han fortsætter et langt stykke ind i skoven, og ved skovsøen ved Raadvad Kro stopper han, her bor nemlig Bo Bonfils – der vel nærmest kan beskrives som et design-orakel.\nBo Bonfils er kendt som designeren bag Georg Jensens vejrstation, bestik under eget navn og en række armbåndsure blandt andet i samarbejde med Tom Christensen og Rosendahl. Han er et de kendte ansigter fra dansk designs guldalder, og i øjeblikket hjælper han Janus Aarup med at designe en ur-kollektion i træ.\nVejrhøj Aps blev stiftet af Janus Aarup i 2013 kort tid efter, han havde afsluttet sin uddannelse på CBS med en vision om at lave urkollektioner i træ.\nVejrhøj har siden starten af 2015 været en del af CBSs startup-netværk Go Grow, hvor blandt andet fotografen Poul Kofod er tilknyttet som mentor for Vejrhøj.\nIndtil videre findes der tre ur-kollektioner i Vejrhøj-serien. Den seneste er udarbejdet i samarbejde med Bo Bonfils og indeholder ure i et cylinderformet design fremstillet i stål og ædeltræ med schweizisk Ronda-urværk.\nKollektionen finansieres gennem en crowdfunding-kampagne på Kickstarter, hvor interesserede købere kan lægge billet ind på urene. Pengene bruges til at finansiere produktionen af de første 800 ure, der er klar til marts.\n»Første gang jeg så uret, tænkte jeg, »hvad fanden er det lavet af træ. Har de ikke råd til stål, eller hvad er det for noget?« Man laver da ikke armbåndsure af træ,« siger Bo Bonfils, der i dagens anledning har inviteret både Janus Aarup og Berlingske Business på kaffe i sit hjem.\nEn af Janus Aarups bekendte havde opfordret ham til at kontakte Bo Bonfils for at få ham til at se på træ-urene. Et forslag Janus Aarup i første omgang fejede af banen, men som han i en sommerferie et halv års tid efter alligevel ikke kunne dy sig for.\nBo Bonfils syntes, projektet lød spændende, men forklarede at han var i sommerhus og derfor ikke havde tid til at se nærmere på projektet.\nBo Bonfils’ sommerhus vidste sig at ligge i cykelafstand fra det sommerhus, Janus Aarup befandt sig i, og en halv time senere, parkerede Janus Aarup sin cykel i indkørslen og bankede på døren.\n»Jeg gav dig nok i virkeligheden ikke mulighed for at sige nej,« mindes Janus Aarup.\n»Nej, men det var da også fint,« siger Bo Bonfils »Nu havde du jo taget de første skridt med at få dit eget træ-ur finansieret. Og så skulle du jo videre. Jeg kan huske, det første jeg sagde til dig, var at »«du skal lave noget ingen andre laver, og så skal du sørge for at have schweizisk ur-værk i«.\nJanus Aarup blev i otte timer, og undervejs i talestrømmen om den fælles interesse for ur-design, mekanik og Bo Bonfils’ Austin, lykkedes det den 29-årige forretningsmand at få talt den gamle designer varm på idéen om armbåndsure i træ og stål.\nOver natten tegnede Bo Bonfils grundskitserne til ur-kollektionen Vejrhøj Nautic.\nBo Bonfils rejser sig og går hen til sin computer for at finde de første tekniske tegninger frem af uret. Han er stille en stund, og Janus Aarup udnytter muligheden til at fortælle om sin egen baggrund.\n»Jeg har altid gerne ville starte egen virksomhed, og på baggrund af min kandidatafhandling tænkte jeg, at det lå lige til højrebenet, at lave et simpelt dansk ur-design i træ,« siger Janus Aarup.\nHan er uddannet inden for økonomi og marketing på CBS og skrev afhandling om dansk designs fremstød i USA. Ved siden af sit eksamensprojekt oprettede han enmandsvirksomheden Vejrhøj og fremstillede selv det første træ-ur ud fra en eksisterende urkasse.\nSamarbejdet med Bo Bonfils udgør Vejrhøjs tredje kollektion, som frem til udgangen af november finansieres gennem en crowdfunding-kampagne på hjemmesiden Kickstarter. Her kan interesserede købere lægge billet ind på urene, der efterfølgende produceres og leveres til marts.\nIndtil videre har Vejrhøj rejst knap en halv million kroner, svarende til omkring 350 ure. Det er nok til at finansiere en produktion på 800 ure, der sættes i gang så snart kampagnen slutter.\n»Interessen har været ret overvældende, og det gode ved kickstarter-kampagnen er, at vi relativt hurtigt kan begynde, at hive penge ud af projektet igen. Det er profitabelt, og vi investerer lige så hårdt, vi overhovedet kan i at få produktionen til at vokse,« siger Janus Aarup.\nBo Bonfils afbryder henne fra computeren, hvor han har fundet plan- og snittegninger frem:\n»Vi fandt ret hurtigt frem til en fritstående urkasse, hvor remmen skulle løbe gennem selve urværket.«\nBo Bonfils kan ikke svare på detaljer om træsorterne eller urets tykkelse. Der er arbejdsfordelingen klar. Bo Bonfils tegner og designer, og Janus Aarup står for at føre designet ud i livet; finde leverandører og forhandle om af få proportionerne på plads.\n»Træ er besværligt at arbejde med. Der er mange begrænsninger med, hvor tyndt man kan lave det. Det har taget mig omkring fem måneder at få producenterne til at gå med på den tykkelse, vi er endt på i dag,« siger han.\nOg her begynder makkerparrets styrke at skinne igennem. For mens Janus Aarup cykler frem og tilbage mellem København og Raadvad for at gøre Bo Bonfils genistreger til virkelighed, så nyder designeren også godt af det tætte samarbejde.\n»Efter at have tegnet for forskellige virksomheder gennem et helt liv, kan jeg i hvert fald sige; at arbejde for industrien er rent ud sagt røv og nøgler. Du har altid en med dårlig ånde og grimme sko, der synes noget andet. Det kan ødelægge og spænde ben for produkter, der er rigtigt tænkt,« siger Bo Bonfils.\nKritikken er dog hurtigt glemt, og han og Janus Aarup fortsætter i stedet med at diskutere urets detaljer.\nhavde selskab i\nskattely og tiltales nu\nStore forsinkelser i Roskilde


Nyheder - To kerneteknologier til IR Remote\nAndroid TV BOX fjernbetjening\nTo kerneteknologier til IR-fjernbetjening\nNår det kommer til at forhandle om prisen, siger IR-fjernforhandler, at produktet er meget billigt, mens køberen altid hævder, at det er for dyrt. Sælgers fortjeneste kan dog være tæt på 0%. Der er to grunde. Under alle omstændigheder skal vi ikke kun tale om overskuddet, men også tage teknologien i betragtning. Vi Yangkai fjernbetjening tilbyder muligvis ikke den laveste pris på markedet, grundårsagen er, at vi løbende investerer i F&U. Som et resultat er vores fjernbetjening bedre end andre i kvalitet. Følg mig for at forstå IR-fjernbetjeningens to kerneteknologier.\nGenerelt har IR-fjernbetjening to dele. Den ene del er til transmission. Hovedkomponenten i denne del er infrarød emitterende diode. Det er en speciel diode, hvor materialet adskiller sig fra almindelig diode. Visse niveauspændinger tilføjes i begge ender af dioden, så den udsender IR-lys i stedet for synligt lys. I øjeblikket bruger IR-fjernbetjeningen på markedet dioden, der transmitterer IR-bølgelængde ved 940 nm. Dioden er den samme med almindelig diode bortset fra farve. Nogle IR-fjernproducenter mestrer muligvis ikke denne teknologi godt. Hvis IR-bølgelængden er ustabil, påvirkes fjernbetjeningens signaltransmission. En anden del er til modtagelse af signal. Infrarød modtagende diode spiller en rolle i en sådan funktion. Dens form er rund eller firkantet. Bagudspænding skal tilføjes, eller det kan ikke fungere. Med andre ord kræver infrarød modtagende diode omvendt anvendelse for højere følsomhed. Hvorfor? På grund af den lave transmissionseffekt af infrarød emitterende diode er signalet modtaget af den infrarøde modtagende diode svagt. For at forbedre strømmodtagelsesniveauet er færdig infrarød modtagende diode brugt bredt de seneste år.\nfærdig infrarød modtagelsesdiode har 2 typer. Den ene bruger stålplade til at beskytte signalet. Den anden bruger plastplade. Begge har 3 ben, VDD, GND og VOUT. Stifternes arrangement afhænger af dens model. Se instruktionerne fra producenten. Færdig infrarød modtagelsesdiode har en fordel, brugerne kan bruge den let uden kompleks test eller kabinetafskærmning. Men vær opmærksom på diodens bærerfrekvens.\nVed forespørgsel om produkter:\nTil teknologi eller eftersalg:\nadresse:Værelse 3798, Block 31, No.86, XiNan Rd., LvXiang Town, Jinshan District, Shanghai


Hvad er Mendels 1. lov?\nHvad er et krydsningsskema?\nSådan opstiller du et krydsningsskema\n1. Aflæs sandsynligheder fra krydsningsskemaet\n2. Aflæs det sandsynlige udspaltningsforhold\nKrydsningsskemaer ved andre typer nedarvning\nUfuldstændig dominans eller codominans\nKrydsningsforsøg er et almindeligt redskab\nGenerationer i krydsningsforsøg\nOpgaver med krydningsskemaer\nMendels 1. lov beskriver, hvordan ét gen går i arv fra forældre til afkom. Loven siger:\nKønscelledannelsen indebærer, at de to alleler i et genpar adskilles fra hinanden. Kønsceller indeholder altså kun én allel fra genparret, mens alle andre celler i kroppen indeholder to. Der dannes lige mange kønsceller med hver allel.\nHanlige og hunlige kønsceller forenes tilfældigt ved en befrugtning.\nHvis du skal se på, hvordan mere end ét gen går i arv, skal du i stedet bruge Mendels 2. lov.\nMendels 1. lov er udgangspunkt for, at man kan opstille krydsningsskemaer. Et krydsningsskema viser, hvilke alleler af et bestemt gen der kan optræde i kønscellerne fra to forældreorganismer. Skemaet angiver samtidig alle de måder, forældrenes kønsceller kan kombineres på. Skemaet viser derfor alle de mulige genotyper, som afkommet kan få. Krydsningsskemaer er et meget almindeligt redskab til at studere nedarvning i genetik.\nDu opstiller et krydsningsskema på denne måde:\n1. Find genotyperne for de to forældre.\nVi kan f.eks. se på et gen, der findes et sted på autosomerne hos en plan…\nKrydsningsforsøg er en række planlagte krydsninger mellem nogle bestemte individer. Krydsningsforsøg bruges til at få en bestemt viden om nedarvningen af et gen eller om en organismes genotype. Man kan f.eks. bruge krydsningsforsøg til at:\nfastslå, hvordan en egenskab nedarves. Det kan man gøre ved at se på udspaltningsforholdet af en krydsning. Et almindeligt krydsningsforsøg af denne type handler om klorofylmutanter i majs. Se en rapport over forsøget her.\nbestemme genotypen for et individ, som enten er homozygot dominant eller heterozygot. Det kan man gøre ved at krydse individet med et homozygot recessivt individ. Se en vejledning til fremgangsmåden her.\nfremavle en ren linje af individer. Rene linjer er homozygote for enten den dominante eller den recessive allel. Se en vejledning til fremgangsmåden her.…\nKrydsningsforsøg indebærer ofte krydsning af en population af individer gennem flere generationer. Generationerne navngives på denne måde:\nP-generationen er de første individer, der krydses.\nF1-generationen er afkommet fra krydsningen af individerne i P-generationen.\nF2-generationen er afkommet …\nHvis du vil øve dig i at løse opgaver med krydsningsskemaer, kan du bruge vores opgavevejledning. Her finder du eksempler på mange forskellige typer af opgaver, du kan løse vha. krydsningsskemaer, og vi viser dig, hvordan du løser hver enkelt opgavetype.…\nMendels loveMendels 2. lov og to-gens nedarvning


Le Tipaza, Paris - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Paris Restauranter i nærheden af Le Tipaza\nBaguetter i Louvre / Palais-Royal\nfranske restauranter til frokost i Montparnasse\nAlle aktiviteter i Paris Aktiviteter i nærheden af Le Tipaza\nEuropa›Frankrig›Ile-de-France›Paris›Restauranter i Paris› Le Tipaza\n164 anmeldelser Nr. 1.335 af 13.590 Restauranter i Paris Udmærkelsescertifikatet $$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 155 rue Saint Charles, 75015 Paris, Frankrig +33 1 45 54 01 17\nBook et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant Le Tipaza er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nParis, Ile-de-France 188 anmeldelser Le Caroubier\nParis, Ile-de-France 178 anmeldelser Reserver Pasco\nParis, Ile-de-France 909 anmeldelser Reserver Au Métro14\nParis, Ile-de-France 452 anmeldelser Reserver L'Ardoise du XV\nParis, Ile-de-France 86 anmeldelser Reserver Savannah Cafe\nParis, Ile-de-France 301 anmeldelser Reserver Mere Le Refuge des Moines\nParis, Ile-de-France 190 anmeldelser Reserver Le Riad\nParis, Ile-de-France 53 anmeldelser Reserver Le Mechoui du Prince\nParis, Ile-de-France 170 anmeldelser Reserver Se alle tilgængelige restauranter\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Le Tipaza Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Le Tipaza, kiggede også på\nHar du været i Le Tipaza? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n11:30 am - 3:00 pm6:30 pm - 12:00 pm\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Le Tipaza og andre besøgende\n3 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Le Tipaza og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Le Tipaza Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 78 anmeldelser Tempête sous un crâne\n127 anmeldelser Zen Thai Spa\n13 anmeldelser Club Scooter\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 63 anmeldelser Le Restaurant du Bon Docteur\n71 anmeldelser Le tour du Liban\n52 anmeldelser Kohyang


På KFC er der hver dag 10-12 forskellige foderblandinger, der skal blandes og dernæst fordeles til dyrene. Det er Allan Mikkelsens ansvar at det sker ifølge forsøgsplanerne og at der hver dag er blandet nok til de 4 udfodringer. Allan arbejder hver dag fra kl. 6-12 og overlader derfor de senere udfodringer til andre af KFC’s medarbejdere, mens han tager hjem og passer fritidslandbruget med 30 ha. og en årlig produktion af 2000 slagtesvin.\nAllan begyndte som medarbejder på KFC i juni 2002, men kendte stedet fra sin tid som landbrugsvikar. Derfor var han heller ikke i tvivl, da chancen bød sig for et fast arbejde. ”KFC er et spændende sted at være. Det er sjovt at være med fremme og være med til at prøve tingene af for andre”. Det kræver dog tilvænning at tænke ”som en forsker”. Man skal vænne sig til at man ikke bare kan lave om på tingene i stalden eller med fodringen uden at spørge først. Og så skal tingene gøres meget præcist. På foderblandingerne må der højst være en afvigelse på 2% og det er der vist ikke mange kvægbrugere der kan leve op til; hver dag. Forskerne er heldigvis gode til at informere om forsøgene og om hvorfor tingene skal gøres på en bestemt måde. De lytter også hvis medarbejderne fra stalden har forslag til ændringer, men argumenterer også godt for deres sag, hvis de ikke mener der må ændres på forsøgene.\nAllan har sit arbejdsområde i foderladen og ungdyrstalden og kommer derfor tættest på de forsøg, der foregår der frem for forsøgene i ko- og kalvestald. De seneste år har han bl.a. været involveret i forsøget omkring fodring af ungtyre. Her har han både været med når dyrene er blevet scannet for leverbylder, og når der er taget blodprøver. Og så fulgte han dem helt til dørs, nemlig op til forsøgsslagteriet på Danmarks JordbrugsForskning. Det gav også en indbydelse til mad på slagteriet den dag de sidste tyre blev slagtet.\nNår arbejdsdagen på KFC er overstået ved middagstid til hverdag tager Allan hjem til sit eget landbrug med slagtesvin. Det er ikke så stort, men det skal det heller ikke være for der skal også være tid til konen og de tre børn i alderen 5 måneder til 5 år.\nAlt foder vejes omhyggeligt inden det kommes i blanderen\nHver dag blandes 10-12 forskellige fuldfoderblandinger


Baby og ble er to forbundne størrelser og bleer med så lidt kunstigt som muligt er at foretrække, miljømærkede bleer er gode | Sundhedsplejersken.dk\nDu er her: Forside / Find svar / Find alle svar / Ble\nÉngangsbleer findes i forskellige størrelser, der passer til barnets vægt. Enkelte blemærker benytter salve (fx Pampers til de allermindste børn), og af og til markedsføres bleer, som indeholder parfume og andre stoffer. Det er ikke godt for barnets hud, konstant at blive påvirket af creme og/eller parfume. Det er også væsentligt, at bleerne er forarbejdet med henblik på miljømæssig bæredygtighed. Der fødes mere end 65.000 nye små blebrugere hvert år, der hver dag bruger mange bleer. Det belaster miljøet. Der findessvanemærkede bleer, som lever op til miljømæssige krav. Og sundhedsmyndighederne anbefaler forældre, at gå efter miljømærkede produkter: Se "Læs mere om". Der kan i øvrigt hentes yderligere informationer på www.miljoeogsundhed.dk, som følger udviklingen på området.\nFør éngangsbleernes tid brugte man bomuldsbleer, der først blev skyllet op så tis og afføring kom af. Bagefter blev bleerne vasket (i gamle dage i en gryde eller gruekedel) i vaskemaskinen på kogeprogrammet og til sidst tørret. Ved sammenligninger af energiforbrug viste det sig, at stofbleer der blev rengjort i den enkelte familie, var mere energikrævende end éngangsbleer, hvorimod bleer, som blev samlet sammen og rengjort fx af et firma, havde en energimæssig fordel.\nHvis man gerne vil bruge bleer, som bruges mere end én gang, kan man bruge en ble af bomuld inderst mod barnets hud og udenpå en strikket ble af ubehandlet uld, som delvis beskytter mod, at barnet bliver vådt uden på sparkedragt mv. Man kan også anskaffe sig bleer, der er beregnet til at bruge mange gange.\nDet er selvfølgelig arbejdskrævende at vaske alle de bleer, og bruger man tørretumbler, forsvinder den miljømæssige fordel. Men økonomisk siges det, at der er et plus på budgettet ved at vaske flergangsbleerne selv.\nNår barnet nærmer sig den alder, hvor det skal holde op med at bruge ble er der igen flere muligheder. Der er engangsbleer, som nærmest er en buks, som barnet selv kan tage af og på, når det er 2 - 3 år. Andre muligheder er at bruge vaskbare bleer, som giver barnet større muligheder for at mærke, hvordan kroppen fungerer, så det mærker at bleen bliver ubehagelig at have på, når det har tisset eller lavet i den.


Kør-selv-ferie ved Gardasøen - hotel med halvpension fra 829,-\nForside / Hotel / Kør-selv ferie ved Gardasøen\nMed denne kør-selv-ferie til Gardasøen kan I se frem til 4, 5 eller 8 afslappende dage med solskin, fantastisk natur og lækre, italienske delikatesser. Jeg har nemlig fundet et godt tilbud på et lækkert hotel ved Gardasøen med halvpension, velkomstdrink, olivenoliesmagning og fri adgang til pool. Prisen er lige nu sad ned med 39% og starter fra 829,- pr. person.\nI bliver indkvarteret på Hotel Elisa, der er beliggende i den lille landsby Gardola. Turen hertil fra den dansk-tyske grænse tager cirka 13 timer.\nHotellet skaber de perfekte rammer for en dejlig ferie ved Gardasøen. Fra hotellets smukke terrasse, kan I glæde jer over den smukke udsigt over Gardasøen og de omkringliggende bjerge. Det grønne, bakkede landskab ved Gardasøens vestbred er smukt, og området er bl.a. kendt for sine økologiske olivenlunde, hvor der produceres udsøgt olivenolie. I kan se frem til at opleve Gardasøens olivenolie, da jeres ophold inkluderer en lækker olivenoliesmagning.\nHvis i får brug for at blive kølet ned, kan I snuppe en forfriskende dukkert i hotellets pool. Opholdet er inklusiv halvpension, så I rigtig bliver forkælet. Derudover råder hotellet over tre tennisbaner, en legeplads og et børnebassin.\nDestinationen for jeres ferie, landsbyen Gardola, er en lille landsby, hvor I i bymidten finder hyggelige caféer og pizzeriaer. Der er heller ikke langt til Gardasøens bred. Her er der fine strande og masser af sjove vandsportsaktiviteter for hele familien. Glem heller ikke at besøge de omkringliggende byer som Limone, Campione og Salo, der hver især har deres helt egen charme.\nI kan vælge mellem et dobbelt-, 3-personers- eller 4-personers værelse. Alle værelserne er udstyret med TV, telefon, værdiboks og eget badeværelse med bruser og hårtørrer. I har desuden en altan, hvorfra I har udsigt over Gardasøen.\n4, 5 eller 8 dage på Hotel Elisa inkl. halvpension, velkomstdrink, olivenoliesmagning og fri adgang til pool\nDestination: Gardola ved Gardasøens vestbred\nRejseperiode: 26. juli – 1. november 2018\nRejselængde:3, 4 eller 7 nætter dage\nHotel: Hotel Elisa\nBedømmelse: 3,5/5 på Tripadvisor med 73 anmeldelser\nBeliggenhed: 6 km fra søen og 1,5 km fra centrum af Gardola\nInklusiv: Olivenoliesmagning (torsdag eller lørdag)\nInklusiv: 1 times adgang til hotellets tennisbane\nPris: Fra 829,- pr. person ved to personer\nEksempelvis på torsdage i oktober (også i uge 42)


Sundhedsjobs.dk - Sygeplejersker - nyuddannede eller med erfaring - til Infektionsmedicinsk Afsnit på Nordsjællands Hospital Hillerød\nJobbet "Sygeplejersker - nyuddannede eller med erfaring - til Infektionsmedicinsk Afsnit på Nordsjællands Hospital Hillerød" er udløbet\nVi søger lige nu sygeplejersker – nyuddannede eller med erfaring - til Infektionsmedicinsk Afsnit på Nordsjællands Hospital Hillerød.\nVi varetager behandlingen og plejen af en bred skare af patienter fra 18 år og opefter. Deres patientforløb er af varierende længde, men er som oftest kendetegnet ved at have karakter af et akut forløb de første døgn af indlæggelsen. Patienterne har svære infektioner, herunder pneumoni, erysipilas, sepsis og andre atypiske infektioner, som kræver både pleje og behandling.\nVores hverdag krydres af varetagelsen af vores specialefunktioner på diagnosticering og behandling af meningitis og udredning for tropesygdomme, som betyder at vi modtager disse patienter over hele døgnet - udenom akutmodtagelsen. Som en del af varetagelsen af specialet arbejder vi også med sygeplejen til den socialt udsatte patient, og har indlæggelser fra optageområdets asylcentre.\nDet er derfor vigtigt for os, at vores sygeplejersker kan holde overblik i en travl hverdag og kan arbejde med såvel det akutte forløb, som forløbet der har en mere kronisk karakter, kan finde arbejdsglæde i et speciale, der sætter den faglige stolthed højt og arbejder sammen for at skabe nogle gode patientforløb.\nLunge- og Infektionsmedicinsk Afdeling rummer også et lungemedicinsk afsnit i Hillerød, et lunge- og infektionsmedicinsk afsnit i Frederikssund samt et fællesambulatorium.\nMulighed for at arbejde i en fast stilling på mellem 32 og 37 timer ugentligt, med weekendvagt hver 3 weekend, samt indflydelse på egen vagtplan og en arbejdsplads der prioriterer at du kun skal arbejde i to forskellige vagtlag.\nMulighed for en ”begynder-pakke” til dig der er nyuddannet eller en ”erfarings-pakke” til dig, der har været uddannet i 3 år eller mere, som rummer både lønstigninger og målrettet kompetenceudvikling gennem vores karrieretræ.\nEn introduktionsansvarlig sygeplejerske, der hjælper dig gennem dit introduktionsprogram.\nEt miljø, hvor fagligheden og det kollegiale spiller en stor rolle, og et tæt samarbejde såvel monofagligt som tværfagligt tillægges værdi.\nFarmakonomer, der varetager medicinering af afsnittets patienter i dagtid\nEn afsnitsfysioterapeut, der dagligt arbejder på at sikre nogle gode udskrivelsesforløb af vores patienter.\nEn sygeplejesekretær, der hjælper med opgaver af praktisk karakter i det daglige.\nEn arbejdsplads, der prioriterer uddannelse og faglig udvikling højt i det daglige.\nMulighed for at gøre en forskel for patienterne – sammen med gode kolleger med et godt humør.\nEn arbejdsplads, der er aktiv i forskning – og også arbejder kliniknært med det.\nEn varieret hverdag med en ansættelse i et stort afsnit med plads til 26 indlagte patienter og som rummer pleje og behandling af infektionsmedicinske patienter fra 18 år og opefter, samt forskellige patientforløb for blandt andet indkaldte- og hotelpatienter.\nDu kan se mere om den hverdag, der venter dig her:\nDu kan se mere om den pakke, vi har til dig her:\nInteresseret i at få trænet din evne til overblik.\nVillig til at arbejde med at få den basale sygepleje helt ind under huden.\nFaglig ambitiøs og holdspiller.\nGlad, når patienterne og din kollegaer er glade.\nTiltrædelse sker efter aftale og ansættelsessamtaler afholdes løbende.\nLyder det som noget for dig - og vil du vide mere om, hvordan dit nye arbejdsliv kan se ud, så kontakt afdelingssygeplejerske Mette Børgesen på tlf. 48 29 59 46 eller mail Mette.Boergesen@regionh.dk\nSend din ansøgning senest onsdag den 15. august 2018 kl. 12.00. Send din ansøgning via annoncelink.


Tak for nu | Djøfbladet\nAf: Allan Luplau,\nTil alle jer medlemmer vil jeg sige: Tak for denne gang, det har været en stor fornøjelse at tale jeres sag.\nNår jeg som afgående formand for Djøf Privat ser tilbage på de år, hvor jeg har arbejdet for de privatansattes interesser, så er det en periode, der er kendetegnet ved medlemsfremgang på trods af en langstrakt økonomisk krise.\nDa jeg startede som formand i 2009, blev jeg formand for godt 10.000 medlemmer. Fusionen med C3 gav en fordobling i medlemstallet, og i dag er vi oppe på godt 22.000 medlemmer af Djøf Privat.\nDerudover har vi i nogenlunde samme periode oplevet, at djøferne er myldret ud på det private arbejdsmarked. Helt præcist viser en ny analyse fra Djøf, at der er kommet 10.254 flere privatansatte djøfere i perioden 2008-2014.\nDet er godt nyt, fordi det understreger behovet for højtuddannet arbejdskraft i den private sektor. Det er også godt for virksomhedernes bundlinje og for samfundet, fordi det er i den private sektor, at fremtidens økonomiske vækst og jobskabelse skal skabes.\nDen øgede beskæftigelse er i øvrigt desto mere imponerende, fordi den har fundet sted under en tung finanskrise og en generel tilbagegang i beskæftigelsen i samme periode.\nSamtidig viser en anden ny analyse, som Djøf har foretaget i samarbejde med Håndværksrådet, at der er mindst 13.200 potentielle jobs til højtuddannede, hvis vi får sparket dørene ind hos flere små og mellemstore virksomheder.\nHvis disse jobs blev modnet og besat, kan vi hurtigt komme i en mangelsituation, for den seneste ledighedsopgørelse viser, at der kun er godt 12.000 ledige akademikere i alt.\nDe to analyser giver en tiltrængt perspektivering af den fejlskudte debat om overuddannelse, som desværre har fyldt meget på det seneste. For når vi kigger i krystalkuglen, så har vi på fremtidens arbejdsmarked brug for mere viden og veluddannet arbejdskraft. Det skyldes blandt andet, at den stigende grad af digitalisering og automatisering tager ufaglærte og faglærte jobs, men også på sigt får store konsekvenser for hele arbejdsmarkedet.\nPå sæt og vis er det derfor et meget passende tidspunkt at overgive formandsstafetten til et nyt hold i Djøf Privat. De skal nu, sammen med medlemmerne, udvikle de politiske løsningsforslag, der ruster Danmark til fremtiden. En fremtid, hvor der er brug for veluddannet arbejdskraft i den private sektor.\nDerfor vil jeg give min sidste politiske opfordring videre til de danske politikere: Tænk langsigtet, giv de ufaglærte og faglærte et løft, men glem ikke, at højtuddannede i den grad skaber værdi på de danske virksomheders bundlinjer. Vi er hinandens forudsætninger, ikke modsætninger.\nOg til alle jer medlemmer vil jeg sige: Tak for denne gang, det har været en stor fornøjelse at tale jeres sag.


Casa Tamara i Augio til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, Arvigo, Augio, Schweiz, 6545 - Se på kort\nMere om Casa Tamara\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Augio, så er Casa Tamara det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nCasa Tamara tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som familieværelse, grillfaciliteter.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, skrivebord, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som legeplads. Casa Tamara er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Augio.


Skat.dk: Genanbringelse af ejendomsavance - ekstraordinær genoptagelse\n08 Sep 2014 13:16\n27 Jun 2014 09:05\nRetten i Randers, BS 7-1726/2012\nEjendomsavancebeskatning + Processuelle bestemmelser\nAvanceopgørelse, beregningsfejl, opgørelsestidspunkt, genoptagelsesfrist\nVed salget af en ejendom i 2000 opgjorde sagsøgeren en avance, der i henhold til ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A, blev genanbragt i en anden ejendom. Ved salget af sidstnævnte ejendom opgjorde sagsøgeren imidlertid en avance på grundlag af en genanbragt fortjeneste, der var lavere end den tidligere opgjorte.\nRetten fandt, at den oprindeligt opgjorte avance skulle lægges til grund ved salget af den ejendom, som avancen var genanbragt i. Der blev henvist til, at ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A alene hjemler en udskydelse af beskatningen af fortjeneste og ikke en udskydelse af tidspunktet for opgørelsen af fortjenesten.\nSagsøgeren fik heller ikke medhold i, at skatteansættelsen for indkomståret 2000 kunne genoptages ekstraordinært. Der blev henvist til, at der ikke var sket noget nyt siden den oprindelige ansættelse, og at det ikke var godtgjort, at den oprindelige avanceopgørelse var forkert.\nDen juridiske vejledning 2014-2 A.A.8.2.3.3\nDen juridiske vejledning 2014-2 C.H.2.1.11.2\nSagen vedrører spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgeren er bundet af den ejendomsavance som blev opgjort i det år ejendommen blev solgt, og hvor avancen blev overført til en nyerhvervet ejendom. Sagen drejer sig endvidere om, hvorvidt betingelserne for genoptagelser er opfyldt.\nSagsøgeren, A's påstand er:\nSagsøgerens indkomst for indkomståret 2008 skal nedsættes med kr. 334.358.\nSagsøgerens skatteansættelse for indkomståret 2000 skal genoptages.\nSagsøgeren A solgte i indkomståret 2000 landbrugsejendommen beliggende ...2. I sagsøgerens skatteregnskab for dette indkomstår er avancen blev ved salget opgjort til 836.219 kr. Sagsøgeren indleverede selvangivelse vedrørende indkomståret 2000.\nAvancen blev samme år genanbragt i landbrugsejendommen beliggende ...1. 511.926 kr. blev genanbragt i driftsbygningerne og 324.293 kr. blev genanbragt i jorden. Anskaffelsessummen for ejendommen blev herefter 155 kr.\nVed salget af ...1 i 2008 har klageren ændret avanceopgørelsen, idet den opgjorte avance ved salget af ...2 i år 2000 ifølge klageren var opgjort forkert. Den genanbragte avance på 836.219 kr. i år 2000 skulle rettelig have været 501.861 kr.\nDa SKAT har nægtet sagsøgeren adgang til at ændre opgørelsen af avancen og afvist, at der er grundlag for at genoptage ansættelsen vedrørende indkomståret 2000, har disse spørgsmål været indbragt for Landsskatteretten.\nVedrørende opgørelsen af avancen ved salget af ejendommen i 2000 har Landsskatteretten den 13. september 2012 truffet følgende afgørelse:\nKlageren har ved salg af ejendommen beliggende ...1,\nopgjort avancen til\nSkatteankenævnet har opgjort avancen til\nKlageren solgte i indkomståret 2000 landbrugsejendommen beliggende ...2. Avancen blev ved salget opgjort til 836.219 kr.\nIfølge regnskabet for 2000 fremgår følgende:\nDen beregnede skattepligtige avance, der fremkommer ved salget af ...2 genanbringes i anskaffelsessummen for ejendommen ...1, hvorfor der ikke fremkommer avance til beskatning.\nIfølge regnskabet for 2002 fremgår følgende:\nEjendommens anskaffelsessum er nedsat med genanbragt skattemæssig avance efter reglerne i EBL. Den skattemæssige anskaffelsessum i relation til EBL er således nedsat til kr. 0.\nIfølge regnskabet for 2005 fremgår følgende:\nDer påhviler udskudt skat på de foretagne bygningsafskrivninger med et beløb på op til ca. kr. 25.000. Desuden udløses der skattemæssig avance ved et salg af ejendommen. Ejendommens anskaffelsessum er nedsat med genanbragt skattemæssig avance efter reglerne i EBL. Den skattemæssige anskaffelsessum i relation til EBL er således nedsat til ca. kr. 334.000.\nAf mail af 11. august 2010 fra klagerens revisor til SKAT fremgår følgende:\nI avancen er indregnet en genanbragt avance fra tidligere salg (...2) i år 2008 - og ændringsforslaget synes at have sit udspring i netop dette forhold.\nAvancen blev fejlagtigt opgjort i år 2000-regnskabet til kr. 836.219 - forholdet blev opdaget af os i forbindelse med udarbejdelsen af 2005-regnskabet (ændret tekst på side 19).\nSKAT har ved afgørelse af 26. oktober 2010 fundet, at den opgjorte avance i 2000 skal lægges til grund ved vurderingen af, hvilken avance, der har været genanbragt i ejendommen på ...1. Det fremgår videre af afgørelsen, at en ændring/korrektion af avanceopgørelsen alene kan finde sted efter en genoptagelse af skatteansættelsen for indkomståret 2000.\nI den forbindelse har klageren anmodet SKAT om ekstraordinær genoptagelse af skatteansættelsen for indkomståret 2000.\nSKAT har ved afgørelse af 25. oktober 2010 nægtet klageren genoptagelse af indkomståret 2000. Afgørelsen blev ikke påklaget.\nDen 3. oktober 2011 anmodede klageren igen om ekstraordinær genoptagelse af skatteansættelsen for indkomståret 2000.\nSKAT har ved afgørelse af 27. oktober 2011 endnu engang nægtet klageren genoptagelse af indkomståret 2000.\nSkatteankenævnet har opgjort avancen ved klagerens salg af landbrugsejendommen beliggende ...1 til 1.267.965 kr. Ved opgørelsen er den genanbragte avance fra 2000 på 836.219 kr. medregnet.\nDer er lagt vægt på, at klagerens indlevering af oplysninger om ejendomsavancen i år 2000 skulle anses for at være en anmodning om at anvende reglerne om genanbringelse af avance i ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A, stk. 2, nr. 2.\nNævnet er opmærksomt på, at SKAT ved meddelelse af 10. november 2008 offentliggjort i SKM2008.904.SKAT nærmere har oplyst om, hvilket indhold en begæring om anvendelse af regelsættet i ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A, stk. 2, nr. 2, der samtidigt med rettidig selvangivelse, kan anses for at opfylde de krav, der fremgår af lovteksten.\nNævnet er videre opmærksomt på, at det af meddelelsen fremgår, at lovteksten ikke, ud over en betingelse om, at den skattepligtige skal begære reglerne anvendt ved indsendelse af rettidig selvangivelse, er egentlig formkrav til begæringens udformning.\nDer skal dog henvises til, at det af bemærkningerne til lov nr. 427 af 25. juni 1993 fremgår, at det er en forudsætning for reglernes anvendelse, at dette senest har været angivet i selvangivelsen for det indkomstår, hvori genanskaffelsen finder sted, samt at der har været opgjort en avance som ønskes genanbragt.\nKlagerens repræsentant har fremsat påstand om, at klageren indkomst for 2008 nedsættes med 334.358 kr. fra 1.267.965 kr. til 933.607 kr.\nTil støtte herfor har repræsentanten bl.a. gjort gældende, at indlevering af et regnskab for året 2000 ikke kan sidestilles med en anmodning om anvendelse af reglerne i ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A. Indlevering af regnskabet for året 2000 kan under alle omstændigheder ikke medføre, at klageren er ligningsmæssigt bundet af en notorisk og af SKAT anerkendt fejlagtig opgjort ejendomsavance.\nEndvidere har SKAT ikke i forbindelse med modtagelse af regnskabet for år 2000 på nogen måde foretaget en ligningsmæssig gennemgang af det indleverede materiale, herunder den opgjorte avance.\nEjendomsavancebeskatningslovens § 6 A anviser efter sit indhold og ordlyd ikke på nogen måde, at en begæring om anvendelse af reglerne om genanbringelse af avance ligningsmæssigt forpligter og binder klageren, når en fejlagtig avanceopgørelse efterfølgende opdages.\nSKATs meddelelse offentliggjort i SKM2008.904.SKAT er en beskrivelse af, hvilke krav der stilles til en begæring om anvendelse af reglerne om genanbringelse af avance i ejendomsavancebeskatningsloven § 6 A, og har derfor ingen betydning for vurderingen af, om klageren er ligningsmæssigt bundet af den fejlagtige ejendomsavanceopgørelse.\nI år 2000 var der ikke selvangivelsespligt for opgjort genanbragt ejendomsavance, hvorfor indlevering af oplysninger herom til SKAT alene kan ses som serviceoplysninger, der ikke ligningsmæssigt er bindende for klageren.\nDette fører til, at den endelige opgørelse af ejendomsavancen først foretages, når der sker en endelig avanceopgørelse ved det efterfølgende salg.\nDet er i overensstemmelse med hele baggrunden for reglerne om genanbringelse af ejendomsavance efter ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A og den derved udskudte beskatning, at den endelige regulering af avancen finder sted i forbindelse med salget og opgørelsen af den sidst solgte ejendom - i nærværende sag salget af ejendommen ...1 i 2008.\nFortjeneste ved afståelse af fast ejendom medregnes til den skattepligtige indkomst efter reglerne i denne lov, jf. ejendomsavancebeskatningslovens § 1, stk. 1.\nNedsættelse af anskaffelsessummen er dog efter § 6A, stk. 2, nr. 2, bl.a. betinget af, at den skattepligtige senest for det indkomstår, hvori erhvervelsen finder sted, begærer reglen i stk. 1 anvendt ved indsendelse af rettidig selvangivelse eller, såfremt erhvervelsen af fast ejendom finder sted i det seneste indkomstår forud for afståelsesåret, begærer reglen i stk. 1 anvendt senest ved indsendelse af rettidig selvangivelse for afståelsesåret. Hvis SKAT ændrer ansættelse vedrørende afståelse af fast ejendom, kan den skattepligtige begære reglen i stk. 1 anvendt, dog senest 3 måneder efter, at meddelelsen om ansættelsesændringen er modtaget.\nIfølge forarbejderne til EBL § 6A er der bl.a. anført følgende (Lovforslag nr. 295 1992/1993 til lov nr. 427 af 25/6 1993, bemærkning til § 1, nr. 10):\nEn af betingelserne for at modregne en fortjeneste i anskaffelsessummen for en ny ejendom er, at der sker genanskaffelse i det samme indkomstår eller i det nærmest følgende indkomstår.\nDet er endvidere en betingelse, at der er en fortjeneste ved afståelsen af fast ejendom. Hele fortjenesten skal modregnes, såfremt den skattepligtige ønsker at anvende disse regler. Er fortjenesten større end anskaffelsessummen for den nye ejendom, kan der dog fradrages et større beløb, end et beløb svarende til den kontante anskaffelsessum for den erhvervede ejendom.\nUdgangspunktet efter ejendomsavancebeskatningslovens regler er, at fortjenester ved salg af ejendomme skal beskattes på afståelsestidspunktet, jf. ejendomsavancebeskatningslovens § 1. Det følger af bemærkningerne til bestemmelsen i ejendomsavancebeskatningslovens § 6A, at det er en betingelse for anvendelsen af reglen, at der skal være opgjort en fortjeneste ved salg af den ejendom, man ønsker at genanvende fortjenesten fra.\nDet er herefter Landsskatterettens opfattelse, at opgørelsen af fortjenesten ikke kan udskydes til tidspunktet for salget af den ejendom, fortjenesten er blevet genanbragt i.\nDet er Landsskatterettens opfattelse, at klageren ved indgivelse af rettidig selvangivelse for indkomståret 2000 anmodede om genanbringelse af avancen for salget af ejendommen ...2, i en anden ejendom beliggende ...1. Avancen blev opgjort til 836.219 kr., hvilket er ubestridt, og det er herefter rettens opfattelse, at den opgjorte avance skal lægges til grund ved salget af ...1.\nEjendomsavancebeskatningslovens § 6A hjemler således alene en udskydelse af beskatningen af fortjenesten. Den hjemler ikke en udskydelse af tidspunktet for opgørelsen af fortjenesten.\nLandsskatteretten har ligeledes den 13. september 2012 truffet afgørelse vedrørende genoptagelse.\nSKAT har ikke anset klageren for at opfylde skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 1, da der ikke er sket ændringer i det privatretlige eller offentligretlige grundlag for ansættelsen, hvorfor der ikke kan ske ekstraordinær genoptagelse af skatteansættelsen for indkomståret 2000.\nLandsskatteretten stadfæster SKATs afgørelse, idet bestemmelsen i skatteforvaltningslovens § 27 ikke anses for at være opfyldt.\nVed salget af ...1 i 2008 har klageren ændret avanceopgørelsen, idet den opgjorte avance ved salget af ...2 i år 2000 ifølge klageren var opgjort forkert. Den genanbragte avance på 836.219 kr. i år 2000 skulle ifølge klageren rettelig have været 501.861 kr. Baggrunden for den nye avance skal ses i ejendomsavancebeskatningslovens § 4A, der giver mulighed for at pristalsregulere den faktiske, kontantomregnede anskaffelsessum fra anskaffelsesåret, dog tidligst fra 1975, og til og med 1993. Bestemmelsen blev indsat i loven den 9. juni 2004 og har virkning for ejendomme, der er afstået i 1999 eller senere.\nSelvangivelsen for 2005 bilagt regnskabet blev indberettet den 11. maj 2006.\nSKAT har ved afgørelse af 26. oktober 2010 vedrørende skatteansættelsen for år 2000 fundet, at den opgjorte avance i 2000 skal lægges til grund ved vurderingen af, hvilken avance, der har været genanbragt i ejendommen på ...1. Det fremgår videre af afgørelsen, at en ændring/korrektion af avanceopgørelsen alene kan finde sted efter en genoptagelse af skatteansættelsen for indkomståret 2000.\nSKAT har ved afgørelse af 25. oktober 2010 nægtet klageren genoptagelse af indkomståret 2000 (afgørelsen blev ikke påklaget). Af afgørelsen fremgår, at reglerne for pristalsregulering af anskaffelsessummen blev ændret i 2004 gældende for ejendomme solgt i år 1999 og senere.\nSKAT har ved afgørelse af 27. oktober 2011 endnu engang nægtet klageren genoptagelse af indkomståret 2000, jf. nedenfor.\nSkatteankenævnet har ved afgørelsen af 23. juni 2011 stadfæstet SKATs afgørelse vedrørende skatteansættelsen for indkomståret 2008, hvorved anskaffelsessummen er opgjort ud fra en genanbragt avance på 836.219 kr.\nDet er SKATs opfattelse, at det ikke af afgørelserne fra SKAT eller fra Skatteankenævnet fremgår, at SKAT har anerkendt, at den genanbragte avance korrekt kan opgøres til 501.861 kr.\nDet er SKATs opfattelse, at der ikke er hjemmel til ekstraordinær genoptagelse af skatteansættelsen efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, sidste pkt., da der ikke er begået en ansvarspådragende myndighedsfejl. Der henvises til Den juridiske vejledning 2011-2, afsnit A.A.8.2.3.11.\nKlagerens repræsentant har anført, at der netop er grundlag for en genoptagelse efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 1, idet ændringen af skatteansættelsen for indkomståret 2000 er foranlediget af ændringen af skatteansættelsen for 2008.\nEfter Den juridiske vejledning 2011-2, afsnit A.A.8.2.3.3 fremgår følgende:\nGenerelt om betingelsen i skatteforvaltningslovens stk. 1, nr. 1.\nAnvendelse af bestemmelsen forudsætter, at der er sket retligt præget ændring i det bagvedliggende grundlag for ansættelsen af indkomst- eller ejendomsværdiskat. Der er altså ikke tale om et ændret grundlag, hvis der alene er tale om, at SKAT anlægger en anden skatteretlig vurdering af ansættelsen, hvis det bagvedliggende grundlag i øvrigt er uændret.\nDet er SKATs opfattelse, at der ikke er sket ændringer i det privatretlige eller offentligretlige grundlag for ansættelsen og derfor kan der ikke ske ekstraordinær genoptagelse efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 1.\nKlagerens repræsentant har anført, at der er mulighed for at bortse fra fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, når der er tale om en let genkendelig og åbenbar fejl foretaget af rådgiver.\nIfølge dom af den 24. oktober 2008 fra Byretten (SKM2008.902.BR) er en fejl foretaget af revisor ikke en særlig omstændighed, som kan medføre genoptagelse efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 8, og dermed heller ikke efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2.\nDet er SKATs opfattelse, at der ikke kan gives ekstraordinær genoptagelse af skatteansættelsen for 2000 efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, da anmodningen om den ekstraordinære genoptagelse ikke er indgivet senest 6 måneder efter at forholdet er kommet klageren til kundskab.\nKlagerens repræsentant har fremsat påstand om, at skatteansættelsen for indkomståret 2000 skal genoptages i henhold til skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 1 og 2, samt § 27, stk. 2, således at klagerens indkomst nedsættes med 334.358 kr.\nTil støtte herfor har repræsentanten bl.a. gjort gældende, at der i sagen foreligger sådanne ekstraordinære omstændigheder, der gør, at genoptagelse kan ske uanset om fristen på 6 måneder i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, er overtrådt.\nOpgørelsen af ejendomsavancen ved salget af ejendommen ...1, er uomtvistelig forkert, hvorfor nægtelse af ekstraordinær genoptagelse vil efterlade klageren bundet af en anerkendt materielt ukorrekt avanceopgørelse.\nSkatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 2, medfører, at såfremt der sker en regulering af skatteansættelsen for 2008, fører dette til en konsekvensændring af skatteansættelsen for indkomståret 2000.\nDet er således udelukkende den formelle bestemmelse i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, der fastholder klageren på en ukorrekt og anerkendt forkert opgørelse af ejendomsavance.\nDet er direkte i modstrid med selve baggrunden for instituttet for ekstraordinær genoptagelse, at en i øvrigt let genkendelig og åbenbar fejl skal stå ved magt på grund af en rådgivers fejl, når netop skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, hjemler muligheden for at bortse fra en formel frist.\nBaggrunden for dispensationsadgangen for SKAT til at bortse fra en overskridelse af 6 måneders fristen er i sagens natur, at materielt korrekte afgørelser er ønskelige, og at formelle regler ikke bør afskære skatteborgere fra en materiel prøvelse af berettigede krav.\nUanset fristerne i skatteforvaltningslovens § 26 kan en ansættelse af indkomst- eller ejendomsværdiskat foretages eller ændres efter anmodning fra den skattepligtige eller efter told- og skatteforvaltningens bestemmelse, hvis:\nder er indtrådt en ændring i det privatretlige eller offentligretlige grundlag for ansættelsen, jf. skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 1.\nansættelsen er en direkte følge af en ansættelse vedrørende den skattepligtige for et andet indkomstår, jf. skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 2.\nTold- og skatteforvaltningen efter anmodning fra den skattepligtige giver tilladelse til ændring af ansættelsen som følge af, at der foreligger særlige omstændigheder, jf. skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 8.\nBestemmelsen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 2, finder alene anvendelse, hvis konsekvensændringerne, dvs. den sekundære ansættelse, er en direkte følge af den primære ansættelse, dvs. den ansættelse som udløser en afledet ændring, der kan anses som en direkte konsekvens.\nDet lægges til grund i sagen, at SKATs og Skatteankenævnets afgørelse for indkomståret 2008 slår fast, at den avance på 836.219 kr., der blev opgjort i indkomståret 2000 i forbindelse med salget af ejendommen ...2, og som blev genanbragt i ejendommen ...1, skal lægges til grund for opgørelsen af avancen ved salget af ...1, i 2008.\nDet er således Landsskatterettens opfattelse, at der ikke er sket ændringer i klagerens ansættelse for indkomståret 2008, der kan føre til konsekvensændringer for indkomståret 2000.\nDet er herefter Landsskatterettens opfattelse, at klageren - som påberåbt - ikke kan få genoptaget indkomståret 2000 ekstraordinært efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 2.\nDer ses efter Landsskatterettens opfattelse i øvrigt ikke at være hjemmel til ekstraordinær genoptagelse i henhold til de øvrige bestemmelser i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, idet der ikke foreligger en ændring i det privatretlige eller offentligretlige grundlag for ansættelsen eller særlige omstændigheder i øvrigt. Uanset de i 2004 indførte regler for opgørelse af anskaffelsessummen, jf. ejendomsavancebeskatningslovens § 4A har klageren ikke indenfor fristen i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, anmodet om genoptagelse, og der ses ikke at være tale om særlige omstændigheder omfattet af § 27, stk. 1, nr. 8, eller § 27, stk. 2, der kan begrunde en ekstraordinær genoptagelse, henholdsvis at der kan ses bort fra fristoverskridelsen af 6 måneders fristen.\nNT har forklaret, at han har været revisor for sagsøgeren siden 1994. Sagsøgeren er landmand, og de revisionsopgaver, som vidnet udførte, var de helt sædvanlige. Der blev udarbejdet et skatteregnskab. Sagsøgeren anvendte ikke virksomhedsordningen. I 2000 solgte sagsøgeren landejendommen ...2. Vidnet vurderede om fordelingen af købesummen på stuehus, driftsbygninger m.v. var holdbar og rimelig. Avancen kunne genanbringes under visse objektive betingelser. Der forelå i 2000 tre forskellige muligheder for beregning af avancen. Avancen blev beregnet til 836.219,00 kr. Der gik noget galt i forbindelse med modregningen ved køb af ejendom to. Fejlen findes i den indeksering, der fremgår af bilag A. Han kan i dag ikke nærmere forklare, hvori fejlen består, men henviser til, at dette fremgår af sagen. Han mener, at side 2 til bilag A er fremsendt som bilag til skatteregnskabet. Anskaffelsessummen reduceres med ca. 334.000 kr. for meget. På et tidspunkt begyndte de at anvende et nyt program til beregning af avancen, og dette viste, at beregningen foretaget i 2000 var forkert. Dette stod klart i 2004-2005 og han anførte derfor den korrekte beregning i sagsøgerens regnskab. Han kan i dag ikke huske, hvorvidt man i 2005 skulle medsende regnskabet som bilag til selvangivelsen. Han meddelte sagsøgeren, at der var sket en fejl i 2000, men at fejlen ikke betød noget, da de i forbindelse med salg af ejendom to, kunne tage udgangspunkt i, at købesummen udgjorde ca. 334.513 kr. og ikke som i 2000 angivet 155 kr. Dette ville først få betydning ved salget af ejendom to.\nDenne korrigerede beregning kunne ikke og skulle ikke oplyses i forbindelse med selvangivelsen i 2005. Han antager, at der blev foretaget indberetning til SKAT og at regnskabet ikke blev medsendt. Ejendom to blev solgt i 2008. Vidnet har udarbejdet bilag D. Det nye program ... blev anvendt ved beregning af avancen, og programmet viste, at 334.513 kr. var den korrigerede skattemæssige anskaffelsessum for ejendom 2. Bilag E er udarbejdet efter salget af ejendom to. Han havde allerede i 2005 regnskabet oplyst, at der ved salg af ejendom to kunne tages udgangspunkt i en anskaffelsessum på 333.513 kr. I 2008 var det ham, der tog sig af skriftvekslingen under klagesagen, ligesom han mødte i Skatteankenævnet. Herefter overgik sagen til advokat. Han sendte den 11. august 2010 den som bilag F fremlagte mail til SKAT. Han mener, at det korrekte beløb er 501.861 kr., og dette er uimodsagt. Det er tillige uimodsagt, at man blot selvangiver et nettobeløb. I 2005-2008 var der i selvangivelsen ikke noget felt, hvori man kunne oplyse størrelsen på en genanbragt avance. I dag oplyses tallet i selvangivelsen, og man afkrydser i en rubrik, at der er sket genanvendelse af en avance.\nTil støtte for den nedlagte principale påstand gøres det gældende,\nindlevering af et regnskab for året 2000 ikke kan sidestilles med en anmodning om anvendelse af reglerne i ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A,\nindlevering af et regnskab for året 2000 under alle omstændigheder ikke kan medføre, at sagsøger er ligningsmæssigt bundet af en notorisk og af SKAT anerkendt fejlagtig opgjort ejendomsavance,\nSKAT ikke i forbindelse med modtagelse af regnskabet for år 2000 på nogen måde har foretaget en ligningsmæssig gennemgang af det indleverede materiale, og herunder den opgjorte ejendomsavance,\nejendomsavancebeskatningslovens § 6 A efter sit indhold og ordlyd ikke på nogen måde anviser, at en begæring om anvendelse af reglerne om genanbringelse af avance også ligningsmæssigt forpligter og binder sagsøger, når en fejlagtig avanceopgørelse efterfølgende opdages,\ndet forhold, at der i en afgørelse, SKM2008.904.SKAT, er en beskrivelse af, hvilke krav der stilles til en begæring om anvendelse af reglerne om genanbringelse af avance i ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A, har ingen betydning for vurderingen af, om sagsøger er ligningsmæssigt bundet af den fejlagtige ejendomsavanceopgørelse,\nder ikke i år 2000 var selvangivelsespligt for opgjort genanbragt ejendomsavance, hvorfor indlevering af oplysninger herom til SKAT alene kan ses som serviceoplysninger, der ikke er ligningsmæssigt bindende for sagsøger,\ndette også fører til, at den endelige opgørelse af ejendomsavancen først foretages, når der sker en endelig avanceopgørelse ved det efterfølgende salg,\ndet er bedst overensstemmende med hele baggrunden for reglerne om genanbringelse af ejendomsavance i ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A og den derved udskudte beskatning, at den endelige regulering af avancen finder sted i forbindelse med salget og opgørelsen af den sidst solgte ejendom -i nærværende sag salget af ejendommen ...1 i år 2008.\nbetingelserne for en ekstraordinær genoptagelse af skatteansættelsen for indkomståret 2000 er opfyldt,\nder i sagen foreligger sådanne ekstraordinære omstændigheder, der gør, at genoptagelse kan ske, uanset om fristen på 6 måneder i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, er overtrådt,\nopgørelsen af ejendomsavancen ved ejendommen ...1, uomtvistelig er forkert (Den er opgjort af Skatteankenævnet) hvorfor nægtelse af ekstraordinær genoptagelse vil efterlade sagsøger bundet af en anerkendt materielt ukorrekt avanceopgørelse,\nskatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 2, medfører, at såfremt der sker en regulering af skatteansættelsen for 2008, fører dette til en konsekvensændring af skatteansættelsen for indkomståret 2000,\ndet således udelukkende er den formelle bestemmelse i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2, der fastholder sagsøger på en ukorrekt og anerkendt forkert opgørelse af ejendomsavance,\ndette er direkte i modstrid med selve baggrunden for instituttet for ekstraordinær genoptagelse, at en i øvrigt let genkendelig og åbenbar fejl skal stå ved magt på grund af en rådgivers fejl, når netop skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2 hjemler muligheden for at bortse fra en formel frist.\ndette sammenfattende fører til, at sagsøgers skatteansættelse for indkomståret 2000 skal genoptages, hvilket vil føre til, at sagsøgers indkomst for året 2000 må nedsættes med kr. 334.358.\nTil støtte for frifindelsespåstanden gøres det gældende, at der ikke i forbindelse med salget i 2008 af ejendommen, ...1, kan foretages en ændring af den ved salget i 2000 af ejendommen, ...2, opgjorte fortjeneste.\nIfølge ejendomsavancebeskatningsloven skal fortjeneste ved salg af ejendomme omfattet af loven som udgangspunkt beskattes på afståelsestidspunktet.\nEfter ejendomsavancebeskatningsloven § 6A kan den skattepligtige dog på visse betingelser vælge at genanbringe den opgjorte fortjeneste.\nDet følger både af ejendomsavancebeskatningslovens § 6A's ordlyd og forarbejder (bl.a. Folketingstidende 1992/93, Tillæg A, spalte 9664, og Folketingstidende 1997/98, 2. samling, Tillæg A, spalte 2564), at bestemmelsen alene hjemler en udskydelse af beskatningen og ikke en udskydelse af tidspunktet for fortjenestens opgørelse.\nSagsøgeren har ved indgivelse af rettidig selvangivelse for indkomståret 2000 benyttet muligheden for at genanbringe den ved salg af ejendommen, ...2, i 2000 konstaterede fortjeneste på kr. 836.219,- i anskaffelsessummen for ejendommen, ...1, jf. sagsøgerens årsregnskab for 2000 (bilag B) og avanceopgørelsen (bilag A).\nAt sagsøgeren i et efterfølgende årsregnskab (årsrapporten for regnskabsåret 2005 - bilag C) har foretaget en ændret opgørelse af den tidligere i 2000 konstaterede fortjeneste til et lavere beløb medfører efter ejendomsavancebeskatningslovens § 6 A ikke, at den således ændrede lavere fortjeneste kan lægges til grund ved beregningen af avancen ved salget af ejendommen, ...1, i 2008.\nDet gøres gældende, at sagsøgeren ikke i henhold til skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, har krav på ekstraordinær genoptagelse af skatteansættelsen for indkomståret 2000.\nDen af sagsøgeren påberåbte bestemmelse i skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 2, finder ikke anvendelse. SKATs og Skatteankenævnets afgørelse vedrørende indkomståret 2008 fastslår, at den avance på kr. 836.219,-, der blev opgjort i indkomståret 2000, og som blev genanbragt i ejendommen, ...1, (bilag A), skal lægges til grund for avanceopgørelsen ved salg af ejendommen, ...1. Der henvises herved til bilag 2, side 1, og bilag 3, sagsfremstillingen, side 16. Der er derfor ikke sket ændringer i sagsøgerens ansættelse for indkomståret 2008, der kan føre til konsekvensændringer for indkomståret 2000.\nDe tilfælde, hvor der efter skatteforvaltningsloven § 27, stk. 1, kan opnås ekstraordinær genoptagelse angår endvidere alle situationer, hvor der efter den oprindelige ansættelse er sket noget nyt. Dette er ikke tilfældet i denne sag hvor de forhold, der begrundede den påberåbte ændrede avanceberegning vedrørende ejendommen, ...2, i 2005-regnskabet også var til stede i 2000.\nHertil kommer, at reaktionsfristen på seks måneder i skatteforvaltningsloven § 27, stk. 2, ubestridt ikke er overholdt. Det bestrides, at sagsøgeren har godtgjort, at der er grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens skøn om, at der ikke foreligger sådanne særlige omstændigheder, at der er grundlag for at dispensere fra fristen, jf. skatteforvaltningslovens § 27, stk. 2. 4.\nAnvendelsesområdet for dispensationsbestemmelsen er meget snævert og møntet på tilfælde, hvor det efter en konkret vurdering i henhold til sagens karakter og den skattepligtiges personlige forhold, såsom sygdom, må anses for undskyldeligt, at fristen ikke er overholdt.\nUdgangspunktet efter ejendomsavancebeskatningslovens regler er, at fortjenester ved salg af en ejendom skal beskattes på afståelsestidspunktet, jf. ejendomsavancebeskatningslovens § 1. Sælger kan dog vælge, at nedsætte anskaffelsessummen ved erhvervelsen af en anden ejendom, og dermed opnå en udskydelse af beskatningen af avancen ved salget. Dette er dog bl.a. betinget af, at den skattepligtige senest for det indkomstår, hvori erhvervelsen finder sted, begærer reglen anvendt ved indsendelse af rettidig selvangivelse eller, såfremt erhvervelsen af fast ejendom finder sted i det seneste indkomstår forud for afståelsesåret, begærer reglen anvendt senest ved indsendelse af rettidig selvangivelse for afståelsesåret. Det følger af bemærkningerne til bestemmelsen i ejendomsavancebeskatningslovens § 6A, at det er en betingelse for anvendelsen af reglen, at der skal være opgjort en fortjeneste ved salg af den ejendom, man ønsker at genanvende fortjenesten fra. Heraf følger, at opgørelsen af fortjenesten ikke kan udskydes til tidspunktet for salget af den ejendom, fortjenesten er blevet genanbragt i.\nSagsøgeren har ved indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2000 anmodet om genanbringelse af avancen for salget af ejendommen ...2, i en anden ejendom beliggende ...1. Avancen blev opgjort til 836.219 kr., hvilket er ubestridt, og det er herefter rettens opfattelse, at den opgjorte avance skal lægges til grund ved salget af ...1. Ejendomsavancebeskatningslovens § 6A hjemler således alene en udskydelse af beskatningen af fortjenesten. Den hjemler ikke en udskydelse af tidspunktet for opgørelsen af fortjenesten. Det er i den sammenhæng uden betydning, hvorvidt der er foretaget ligning af selvangivelsen eller ej.\nFristen for ordinær genoptagelse af ansættelsen for 2000 er for længst overskredet. Betingelserne for ekstraordinær genoptagelse ses ikke at være opfyldt, idet der efter den oprindelige ansættelse ikke er sket noget nyt, og endvidere under henvisning til, at det ikke kan lægges til grund, at SKAT under sagen har anerkendt, at den genanbragte avance korrekt kan opgøres til 501.861 kr. Sagsøgeren har under sagen ikke godtgjort, at den opgørelse af avancen til 836.219,00 kr. som sagsøgeren foretog i 2000 er forkert.\nEfter sagens udfald skal sagsøgeren betale sagsomkostninger til sagsøgte til dækning af sagsøgtes udgifter til advokatbistand. Under henvisning til sagens genstand og sagens beskaffenhed skal sagsøgeren i sagsomkostninger betale 40.000 kr. til sagsøgte. Beløbet indeholder moms.


Tersløse Skole | gammeldianalund.dk\nSkolen i Tersløse er gammel\nTersløse skole lå ved gadekæret overfor kirken, og kan ses i dag som et dobbelthus\nEnhver ved, at Danmarks første skolelov kom i 1814. Det er forkert. Den første lov gældende for samtlige børn i hele den danske konges rige kom i 1739. Hvert sogn byggede en skole, og ansatte en lærer. I Tersløse har man endog haft skole før 1739. Hvornår den blev etableret vides ikke, men mellem 1749 og 54 var her en.\nChristian Andersen, der var så fattig, at skifteretten intet fandt at skifte ved hans død.\nChr. Andersen var lærer i Tersløse, mens Holberg ejede Tersløsegård. Holberg var meget optaget af børneskolen. Han angreb den alt for tidlige katekismusundervisning og sagde, at læreren skulle rette sig efter eleverne og deres udviklingstrin. Skolen på hans tid lå sandsynligvis der, hvor skolen fra 1808 kom til at ligge (og hvor dobbelthuset ligger i dag). På kortet fra 1789, er der i alt fald en lang bygning præcis der. En gammel kone fortalte i begyndelsen af 1800-tallet til præsten i Munkebjergby, Johan Chr. Lund, at hun havde oplevet, at når hun som barn var på vej hjem fra skole i Tersløse, da at blive kyst af Ludvig Holberg, der stod på lur bag en busk. Det endte dog altid med, at han gav børnene sukkergodter. Den historie er jo god, men Holbergforskere har ikke megen tiltro til dens sandhedsværdi. I 1802 kom en hr. Mortensen til skolen. Han var her indtil 1809. Han var her altså, da den bygning, der endnu står her, blev bygget.\nI 1802 var biskop Balle på visitats. Om Mortensen sagde Balle, at han sang falsk, men katekiserede godt. Han var "selvklog og påstående". Om aftenen var der middag i præstegården. Alle sad efter rang. Mortensen og hans kollega fra Skellebjerg, Andersen, sad nederst. Til Balles store forargelse var der efter middagen kortspil. Heri deltog provsten, tre præster og to forvaltere. Skolelærerne måtte ikke være med. Præsten i Tersløse hed Hans Georg Jørgensen. Hans far var brændevinsbrænder og guldsmed. Om det var årsagen til, at han syntes, en visitats godt kunne slutte med en punch og et slag kort, vides ikke.\nSkomagerens nevø, Peter Hansen, husker Tersløse Skole i begyndelsen af 1900-tallet som en "smuk, hvidkalket længe". Den var bygget 1808, sandsynligvis fordi den gamle skolebygning var blevet for brøstfældig. I 1839 sagde biskop P. Mynster i sin visitatsberetning: "skolehuset godt". I 1847 gentog han dette, men tilføjede "dog noget indskrænket". Det sidste henviser sandsynligvis til de mange børn, der gik her, idet elevtallet var steget fra 90 til 113. 1890 blev skolen da også udvidet med endnu en skolestue og en lærerbolig. Den oprindelige skolestue var på 3520 kubikfod (små 130 kubikmeter, hvor et moderne klasselokale er på ca 150 kubikmeter). Den nye skolestue var lidt mindre, 3060 kubikfod. Omkring 1900 var der i det lille klasselokale to række bænke. På hver bænk kunne der sidder 6 elever. Pigerne sad i den ene række, drengene i den anden. På væggene, hang der billeder af "gamle mennesker" husker en elev. I 1938 indberettede førstelærer Carl Oluf Poulsen, at skolen af Av-udstyr havde et lysbilledapparat og en symaskine, men ingen radio eller filmfremviser. I indberetningen fra 1945 fremgår det, at der nu var opsat vaskekummer til børnene, og at der var indlagt vand i lærerboligerne, men dog ingen vaskekummer og naturligvis ikke wc.\nSkolen ophørte 14.1.1954 idet Tersløse Centralskole, der nu hedder Holbergskolen, blev taget i brug.\nLærere efter 1814\nRasmus Frederiksen var ansat som lærer fra 1809 til 1852. Om ham skrev P. Mynster i 1839: "En meget brav og udmærket duelig Mand; han katekiserer meget godt, men har et svagt bryst". Frederiksen var dengang 52 år og underviste 90 børn, 45 hver dag. I 1847 var Mynster igen på visitats, nu var her 113 børn, og det var stadigvæk Frederiksen, der underviste, nu 66 år. Han fik da følgende skudsmål: "vedbliver med samme Duelighed, Flid og Troskab; katekiserer temmelig godt". Børnenes præstationer var dog ringere end i 1839. På hans grav blev rejst et jernkors med følgende tekst efter de personlige data: "I 44 År Tersløse Skoles nidkære, duelige, kærlige Lærer". Graven er nu sløjfet. H. Hansen overtog lærerjobbet og havde det indtil 1887 Den indremissionske lærer Rasmus Andersen ansattes her 6.6. 1887 til 42 timers undervisning pr uge om sommeren og 36 om vinteren. Desuden var han kirkesanger og i sin fritid drev han aftenskole. Han blev pensioneret 1. okt. 1927.Dette år ansattes den 36-årige Carl Oluf Poulsen som lærer, og han havde stillingen indtil skolen nedlagdes. Han omtales som meget bestemt, men var uhyre respekteret. På grund af de mange børn oprettes et 2.lærerembede fra 1890. Den første lærer i denne stilling var Karl Kristensen Nørskov, der dog kun er her i 5 år, idet han blev førstelærer i Brandstrup. Bodil Marie Due, der "vedholdende nægtede at give Oplysninger til Embedsbogen", blev ansat her 1905 for i 1911 at blive forflyttet til Skagen. Hun var årsagen til at 2. lærerembedet nedlagdes og en forskolelærerindestilling oprettedes. Carl Oluf Poulsen var Tersløses sidste førstelærer. I 1954, da den nye centralskole skulle tages i brug, var han 63 år og flyttede naturligvis med. Han underviste bl.a. i tegning og naturhistorie. Siden sin ansættelse i 1927 havde han været vant til at holde morgenandagt. Det ville han naturligvis blive ved med. Men det måtte han ikke, sagde myndighederne. Morgensang med to salmer og morgenbøn, ja, men ikke andagt. I 1956 blev han pensionist og døde i 1980 på Dianalund Alderdomshjem.\nNovember 1843 forsøgte den aldrende Rasmus Frederiksen at etablere et aftenskolehold. 18 tilmeldte sig, men kun 4 var tilbage da undervisningen sluttede marts 1844. Så havde Rasmus Frederiksen fået nok. Hverken før eller siden forsøgte han sig med den form for undervisning. 10 år senere, da H. Hansen, ung og energisk havde overtaget embedet, skulle der ske noget. I vinteren 53/54 startede han med 23 elever to gange om ugen. Men undervisningen stoppede 1 måned senere, og Hansen forsøgte ikke igen. Af den gamle protokols 160 sider er de 150 blanke. Så kom Rasmus Andersen. Han startede med det samme. Og det gik strygende. To år efter overtog andenlærer Nørskov aftenskoleundervisningen, mens Andersen fortsatte med en sangforening. Da Nørskov flyttede til Brandstrup overtog Andersen igen aftenskolen (foruden sin sangforening og de 36 timer i børneskolen og arbejdet i kirken om søndagen). Foruden i almindelige skolefag underviste han i naturhistorie (biologi), fysik, "Den nyere Tids Opdagelser og Opfindelser", Landbrugets bogholderi, geologi og etnografi. Det foregik alt sammen i skolestuen i Tersløse. C. Poulsen fortsatte traditionen med aftenskoleundervisning. I efteråret 1928 underviste han i kirkehistorie, sundhedslære, dansk og regning, i alt i 42 timer. I vinteren 29/30 havde han 25 elever i 96 timer til dansk, regning, tegning sang og religion. 31/32 var der 16 elever i 60 timer til dansk og regning, men herefter standsede aftenskoleundervisningen tilsyneladende.\nSang og Gymnastik\nOmkring år 1900 så ugeskemaet i Tersløse Skole således ud:\nunderste klasse ældste klasse\nreligion 2,5 time 2,5 time\ndansk 7,o - 7,o -\nskrivning 3,o - 1,5 -\nregning 3,o - 3,o -\nhistorie 0 o,75-\nanskuelsesund. 1,5 - 1,5 -\ngeografi 0 o,75-\nnaturkundskab 0 0\nsang 1,o - 1,o-\ni alt 18 timer 18 timer.\nSom det fremgår af ovenstående, havde eleverne ikke gymnastik. Det er nu ikke helt rigtigt, men gymnastikken lå udenfor den normale undervisning. Den fandt sted udendørs, på legepladsen og var kun for drenge. Piger havde ikke gymnastik.Af de gamle protokoller ses, at første gang man i Tersløse forsøger sig med dette fag var i 1861. Mens Rasmus Frederiksen med "det svage bryst" var lærer, kunne det naturligvis ikke lade sig gøre. Skolerne skulle undervise i dette fag, men kun hvis lærerne magtede det. Der førtes en selvstændig gymnastikprotokol, og Kultusministeriet havde bestemt, hvad der skulle undervises i, nemlig: forberedelsesøvelser, øvelser i gang og løb, i ligevægt, i spring, i at "klavre", i reb, i trapez, i ringe og i at marchere. 4. maj 1892 fremgik det af protokollen, at eleverne havde haft forberedelsesøvelser, "klavring i stang" og i lodrette redskaber samt i trapez. Da undervisningen foregik i det fri, og da der kun var en lærer, måtte undervisningen ofte aflyses, f.eks. den 12. september 1895 fordi det var regnvejr, den 27. fordi læreren skulle til bryllup, den 1. oktober fordi missionshuset skulle indvies, den 7. og 10. oktober fordi pladsen var opblødt af regn. Fra november til april var der ingen gymnastik generelt, og den 13. maj og 13. juni var der "skriftemål" så gymnastikken var aflyst. den 17. juni var der for varmt (27 grader) osv. Man får en mistanke om, at lærer Andersen måske ikke var så glad for gymnastik. I eftersommeren 1896 aflystes gymnastikken 10 gange, 18. september fordi "læreren på grund af hæshed er ude af stand til at kommandere". Fra maj 1922 var der også "skolestuegymnastik". Det foregik om vinteren, idet der fra og med 1916 skulle forefindes en gymnastikplads ved hver skole. I Tersløse brugtes legepladsen. Her stod for øvrigt et meget stort træ. 4 mand kunne ikke nå rundt om det. Det blev fældet og solgt som brænde. 1936 ophørte den selvstændige gymnastikprotokol. Gymnastiksal fik man først med centralskolen i 1954, men i nogle år brugte man bagerens sal i Tersløse (i dag Glyholt Auto). I 1938 indberettede Poulsen ang. gymnastik: "ingen sal, ingen særlig plads, ingen bademuligheder". Der fandtes dog 8 ribbefag, 2 enkeltbomme, 2 springstøtter, 2 bænke, 1 plint og 1 buk. Ribberne var forsvundet i 1947. Måske var de rådnet op. Ældste klasses drenge fik gymnastik 2 timer om ugen i sommerhalvåret, underste klasse 1 time. Pigerne havde ikke gymnastik. De havde derimod håndarbejde. I 1938 stod Fru Christoffersen fra Skellebjerg for denne syssel.\nEt andet af de fag med få timer, eleverne havde i Tersløse Skole var sang. Sang har man altid haft i den danske skole. Meningen var, at læreren skulle lære børnene salmer. Men det var og er håbløst. Børn vil gerne synge, men ikke salmer. Gamle Nielsen i Reerslev lod sine elever i 1830'erne synge viser. Da der dengang ikke fandtes børneviser, blev det til drikkeviser, f.eks. "Mit fulde glas og sangens raske toner" eller "Druer vokser på vor Klode". Det gik udmærket. 1889 udgav Kultusministeriet et "Regulativ for sangundervisningen i Almueskoler på landet". Heri stod hvilke sange, der skulle indøves. Der stod også, at der i hver skole skulle forefindes en violin betalt af kommunen. henhold til ovenstående regulativ indøvedes 19. juni 1900 for øverste klasse "Et barn er født i Betlehem". "Sneen dækker mark og mose" indøvedes den 5. juli og 15. oktober, men også den 6. 12., 28.2. og 19.3. Lærer Andersen havde selv føjet sange til repertoiret, f. eks, havde han i november 1902 lært børnene at synge "Ride, ride ranke". Den sang fik nr. 44 på hans liste.\nAf de gamle protokoller kan vi se, at en finsk pige, Veijo, boende hos gårdejer Johannes Petersen gik her fra 1942 til 44. Vi kan også se, at ingen børn med efternavnet Sell gik her i 1800-tallet. Herman Bang kom hertil, da han var 14 år, men blev med det samme indskrevet på Sorø Akademi. Derimod gik skrædderens datter, Gertrud, her i begyndelsen af 1900-tallet. Hun var nærsynet og blev derfor af lærerinden, frk. Larsen, placeret bagerst i klassen! Hun var dog ikke mere nærsynet, end at hun så lærer Andersen blive vippet ned i Tørvekassen af nogle elever efter et frikvarter. I 1921 havde 26 elever adressen Tersløse, 1 Sønderskov. 10 Kolonien, 3 Hesselhuse, 3 Kammergave mark og 1 Vejrbæk. Ordet "Dianalund" dukker op som adresse fra og med april 1923, indtil da hed det blot Tersløse, evt. Tersløse mark. I 1922 fik en elev fri, da han skulle ”våge over en so", en anden fik fri fordi hun skulle "trække Rulle". Den 30.1. kom Knud Nielsen ikke i skole, da cyklen var i stykker. Elly Olsen havde fri hele august måned 1920 fordi hun skulle "hjælpe Mor". Den 19.1. 1934 var Kristian Nielsen fraværende grundet "uenighed med Kammerater". Det er eneste gang noget sådant er registreret i Skolens 100-årige historie. Lige så enestående er følgende bemærkning fra 10.5. 1934: "Emanuel sendes hjem, da han er søvnig". Op til omkring 1930 havde mange elever i ældste klasse fri, fordi de skulle hjælpe til derhjemme. Den begrundelse ophørte herefter. Antallet af ulovlige forsømmelser var også dalende. I de sidste to måneder af 1860 var der 22 forsømmelser på grund af sygdom, 16 med anden lovlig grund, mens hele 71 forsømmelser var uden lovlig grund. I hele 1948 var her kun 149 forsømmelser uden lovlig grund.\nTersløse skole, store klasse, ca 1950. I baggrunden lærer Poulsen.\nDanmarks skæbnedag, 18. april 1864, den dag stormen på Dybbøl fandt sted, mærkedes ikke i Tersløse Skole. Jens Poulsen og Ane Marie Jensen var godt nok fraværende. Men det var fordi, de var syge. Naturligvis kunne man heller ikke i Tersløse vide, at stormen fandt sted den dag, men hele april gik, uden at det kan ses af protokollerne. Det samme gør sig gældende for den 9. april 1940. Alle elever mødte undtagen Jens, der var syg en hel uge. Skoledagen blev ikke afkortet og man foretog sig ikke noget specielt. 2. Verdenskrig har faktisk ikke sat sig spor i skolens papirer ud over en stak cirkulærer. 2 af disse stammer fra 1943 og omhandler børns omgang med sprængstoffer og brandbomber, og at lærerne skal advare herimod. 5.maj 1945 er markeret i protokollen med ordet "Festdag". Alle 21 elever i 3. klasse (4. og 5. klasse i dag) var i skole undtagen Erling Andersen og Richard Jensen, der var syge. 7. og 9. maj var fridage.\n1. Verdenskrigs begyndelse og afslutning er ikke markeret, men skolen var lukket fra den 11.12. 1918 til 14.1. året efter på grund af spansk syge. I september 1900 var den også lukket, fordi der i sognet er "smidtsom sygdom". I maj 1926 var mange elever fraværende på grund af Mund og Klove syge. Ud for februar 1895 er der i margen skrevet: "megen streng vinter og i sognet influenza og difteritis. Den 20.2. 1892 var 15 ud af 41 ikke mødt på grund af snefog. 1891 optrådte for første gang en selvkonstrueret ferie, kaldet "Forårspløjeferie". En sådan er der hvert år frem til 1900. 1921 optrådte ordet "Roeferie" for første gang. Den 10. - 17. februar 1940 havde man "Kuldeferie".\nEn særlig fridag opnåede børnene i yngste klasse 15. juli 1898 da "Læreren skal i Politiretten som Vidne i anledning af Indbrudstyveri i Tersløse Kirke". Det er et indbrud, vi ellers ikke kender til. Ingen anden kilde nævner det. Den 21.juli 1892 hade hele skolen fri fordi der var bispevisitats i kirken. Afstemningen om salget af De vestindiske Øer den 14. 12. 1916 foregik på skolen, så her havde børnene også fri. Den 12.4. havde kronprinsessen 18 års fødselsdag. Det gav også en enkelt fridag. To fridage reddede man sig i oktober samme år, da læreren havde sølvbryllup. I september 1920 havde mange fået fri, fordi de skulle se "at tærske med Damp".\nNaturligvis fandtes der i gamle dage også skoleudflugter. Den 11. juli 1926 havde man udflugt til Roskilde, den 14. og 16. juli var man til dyrskue i Sorø. De, der ikke var med den 16. i Sorø havde udflugt til Kuglebjerg, Tersløse Skoles traditionelle udflugtsmål. I juli måned 1899 var søndagsskolen på udflugt, derfor var kun 16 ud af 32 elever i skole. I juli 1908 var skolen i København. Den udflugt var Peter Hansen, 9 år, med på: "Mølleren, der selv havde tre børn, kørte os til Munke Bjergby, hvor vi utålmodigt ventede på, at Vedde-ekspressen skulle vise sig nede på Rude Eskilstrups enge. Den kom jo til tiden, og den spændende tur begyndte, men først på Sorø Landstation, da vi kom ind i toget på hovedbanen, var vi imponerede. Sikken en fart, man kunne dårligt nå at tælle telegrafpælene, efterhånden vi kørte forbi dem. Vi besøgte de sædvanlige steder, var på sporvognstur og sejltur på havnen, hvor vi sejlede forbi amerikanerbåden "Frederik den 8.", som dengang gik direkte Danmark-Amerika. Vi var bla. i Zoologisk have, men ikke i Tivoli. Alle havde vi en forsvarlig madpakke med i skoletasken. … Hvor var vi trætte, da vore værter hentede os på stationen ved 22-tiden (værter, ikke forældre, for Peter og hans kammerater var ude at tjene, JM). Dem, der skulle i skole dagen efter, fik fri, men det var ingen fordel for mig, da jeg måtte op til morgentjeneste som sædvanlig ..." Peter havde brugt hele 1,68 kr. i København. Det var mange penge, syntes lærer Andersen, men 50 øre blev brugt til slik, som hans søskende skulle have, og resten gik til hvedeknopper til Elefanten på nær 25 øre, der blev brugt til en indsamling på skolen. Også dengang skulle elever skrive stil om skoleudflugter, og om hvad der havde imponeret dem mest. Peter var mest imponeret over besøget på Hovedbrandstationen. Hans bedstefar var nemlig "Strålemester" på den lokale brandsprøjte i Tersløse.\nLæs mere om skolen i Tersløse i Jørgen Mogensen: Langs Landevej 255 bind 4\nSamtlige elever ved Tersløse skole 1948-49. Til Højre ses lærer Poulsen\nBogen kan købes hos boghandlere eller købes på nettet her


Lad os nu gøre fælles front mod kvælstofreglerne - Bæredygtigt Landbrug\nLad os nu gøre fælles front mod kvælstofreglerne\nAf ekstern skribent | 12. september 2013\nSamlet set har de danske særregler på kvælstofområdet været ikke mindre end en økologisk og økonomisk katastrofe for Danmark og dansk landbrug. Det bør råbes ud til alle verdenshjørner, så ikke andre lande gentager de danske fejl.\nVagn Lundsteen opfordrer Landbrug & Fødevarer til at stå side om side med Bæredygtigt Landbrug i kampen for at få fjernet de danske særregler på kvælstofområdet. Trykt føste gang i Effektivt Landbrug den 11. september.\nDet væsentlige ved Asger Møllers Madsen kvælstofeksperiment er, at Asgers mark har optaget mere kvælstof, end den er blevet tildelt. Det kan ikke diskuteres. Det kan dokumenteres. Om det er ikke-sammenfaldende med gennemsnittet af en lang række forsøg, er egentlig underordnet. Jeg må derfor gentage mig selv: Jeg forstår ikke Videncentrets dagsorden. Hvorfor ikke tage fuldskala-forsøgets resultat som dokumentation for at de danske gødningssærregler er uden faglighed. Jeg ved, at Leif Knudsen, lige som BL, er modstander af de danske kvælstofnormer. Derfor havde jeg også forventet, at landskonsulenten ville klappe i sine hænder over storskalaforsøget, der netop dokumenterer vanviddet.\nJeg deltog sammen med en af mine kunder i et verdensrekordforsøg sidste år. Her var resultatet tilsvarende Asgers. Et merudbytte på godt 20 procent ved gødskning efter ligevægtsprincippet. I New Zealand kan man høste 15 tons hvede pr. hektar mod det halve i Danmark – og det vel at mærke med et tilsvarende klima. Det er klart, at det ikke kan lade sig gøre med en kvælstofnorm på 160 kilo N/hektar. Der skal den dobbelte mængde til. Jeg kan ikke forklare, hvorfor Landsforsøgene ikke viser samme kvælstofrespons. Men jeg en mistanke om, at de små forsøg ikke i samme grad viser potentialet, som når det sker på et regulært stykke veldrænet landbrugsjord. Hertil kommer så, at vi i Danmark helt har glemt vigtigheden af at give mikroorganismerne noget at leve af.\nI de to regnestykker, der har været præsenteret i EL den 10. september, er der ikke medregnet mad til mikroorganismerne. I Tyskland indregner man således op til 60 kilo kvælstof pr hektar til at vedligeholde mikroorganismerne i jorden, og i England må man give ekstra 80 kg N pr hektar til opretholdelsen af humuslaget.\nDer findes op mod 80 tons mikroorganismer pr hektar landbrugsjorde, og de skal selvsagt også have noget at leve af. Når man ikke indregner føden til mikroorganismerne i de danske gødningsregnskaber, er det en kæmpe fejl. En bommert, som gør, at vi hvert år udpiner jorden. Det er klart, at mikroorganismerne ikke producerer muld til den danske jord, hvis ikke de får noget at leve af. Derfor skal de fodres ligesom afgrøden skal, og det kræver altså mere gødning.\nI Polen, hvor jeg er medejer af et landbrug, har vi ingen problemer med at producere hvede med 14 procent protein. Det er skræmmende, at udpining af den danske jord har medført en situation, hvor det er normalen, at hvede blot har et indhold på ni procent protein eller mindre, når man syd for grænsen med lethed kan producere hvede med 14 procent protein. Alene det højere proteinindhold med samme udbytte, for eksempel 8 tons hvede pr. hektar, optager 70 kilo kvælstof mere pr. hektar alene i kernen. At man i Polen og Tyskland samtidig høster dobbelt så meget halm bidrager yderligere til et meroptag af kvælstof på ca. 20 kilo N. Så med samme udbytte kan en mark optage mere end 90 kilo kvælstof pr. hektar mere i protein og halm ved optimal gødskning.\nDet, vi i Danmark har fået ud af de danske kvælstofregler, er:\n1: En udpint jord, hvor der end ikke kan vokse en efterafgrøde.\n2: Et proteinindhold i kornet, der er 30 procent lavere end før kvælstofreglerne blev etableret.\n3: En kvælstofoptagelse på cirka det halve af de opnåede resultater i Tyskland.\n4: Et stagneret og svagt faldende udbytteniveau år for år siden de restriktive kvælstofreger blev indført.\nSamlet set har de danske særregler på kvælstofområdet været ikke mindre end en økologisk og økonomisk katastrofe for Danmark og dansk landbrug. Det bør råbes ud til alle verdenshjørner, så ikke andre lande gentager de danske fejl. At Asger Møller Madsens gødningseksperiment viser, at de danske særregler er direkte skadelige for miljøet, i forhold til når landmanden benytter princippet om godt landmandsskab, bør være den øjenåbner, der får politikerne til at indse, at det er på tide, at man i Danmark sadler om og indretter kvælstofreglerne efter intentionen i Nitratdirektivet. Jeg går ud fra, at Videncentret har den samme opfattelse og den samme interesse for at få ændret kvælstofreglerne, så det igen kan blive økonomisk fornuftigt at drive landbrug i Danmark.\nLæs også: Undergødskning er ikke bæredygtigt\nLæs også: Humusbalancering indgår i de tyske KO-regler


nåde - Religion.dk\nUnder indvirken af hellenistisk religion kommer nåde til at blive opfattet som en nærmest stoflig kraft, som kirken via sine sakramenter formidler til mennesker. Nåden er "gratia infusa": Indgydt nåde, og sakramenterne er nådemidler, som bevirker en forandring af den menneskelige natur i retning af det overnaturlige og fuldkomne. Luther gjorde op med denne opfattelse af nåden og understregede, at den er udtryk for Guds sindelag over for mennesket, sådan som det siges i forkyndelsen, hvilket mennesker dernæst må forholde sig til enten ved at tro på det, fæste lid til det eller ved at afvise det. Nåden er ifølge Luther derfor kun virksom, når den mødes med tro, og ikke en magisk kraft som virker uanset modtagerens indstilling.\nMange af de betydningsaspekter, der ligger i det bibelsk-kristne ord nåde, kendes også fra andre religioner, som fx islams tale om Allahs barmhjertighed og måske i endnu højere grad i hinduismens bhakti.