Barrierer og muligheder for et socialt ældreliv - PDF\nDownload "Barrierer og muligheder for et socialt ældreliv"\n1 Maj 2012 Barrierer og muligheder for et socialt ældreliv En interviewundersøgelse blandt ensomme ældre i Midt- og Sydjylland Projektet er finansieret af Social- og Integrationsministeriet\n2 1 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV Barrierer og muligheder for et socialt ældreliv - En interviewundersøgelse blandt ensomme ældre i Midt- og Sydjylland Den 29. maj 2012 Chefkonsulent Mia Saskia Olesen T: Marselisborg Center for Udvikling, Kompetence og Viden P.P. Ørums Gade 11, bygn. 1A 8000 Aarhus C Eftertryk med tydelig kildeangivelse er tilladt\n3 2 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV Indholdsfortegnelse 1 Indledning og baggrund Læsevejledning Begrebsafklaring Sammenfatning Socialt netværk Kontakt til familien Venner og bekendte Spontane relationer Forandringer i netværket gennem livet Kontaktformens betydning Hverdagsliv Når dagene ligner hinanden Aktiviteter og livskvalitet i hverdagen Oplevet ensomhed Forestillinger om det at være ensom Svært at tale om ensomhed Manglende kontakt til andre i hverdagen Få nære venner Alene blandt andre De svære tidspunkter At mangle nogen at dele oplevelser med Når man må opgive ting, der hele livet har været vigtige for en Barrierer for et aktivt og socialt ældreliv Fysiske helbredsproblemer Problemer med at fungere i sociale sammenhænge Manglende energi og svært ved at tage sig sammen Manglende lyst Mangler nogen at følges med Kan ikke finde tilbud, der matcher Transport og økonomi Svært ved at tage imod opfordring, invitation eller hjælp fra andre Manglende tro på, at et mere rigt socialt liv er muligt Hvordan kan kommuner og frivillige hjælpe? De ældres behov og ønsker Videngrundlag Målgruppe Udvælgelse af interviewpersoner Gennemførelse af interviews... 36\n4 3 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV 1 Indledning og baggrund Baggrund for undersøgelsen De fleste ældre lever et godt socialt liv, men for en del ældre er ensomhed et stort og ofte overset problem. Oplevet ensomhed har store konsekvenser for den enkeltes livskvalitet, helbred og trivsel i alderdommen. I efteråret 2011 gennemførte Marselisborg en undersøgelse blandt 4000 ældre i Midt- og Sydjylland (herefter omtalt som spørgeskemaundersøgelsen ). 26 % af de 2365 ældre, der besvarede skemaet, satte kryds ved, at de ofte eller af og til føler sig uønsket alene og/eller, at de ofte eller af og til føler sig alene, når de er sammen med andre. Samtidig viste undersøgelsen, at ældre, der oplever ensomhed, gerne vil deltage i flere aktiviteter; primært fordi de ønsker mere samvær med andre. En række barrierer hindrer imidlertid de ældre i at komme hjemmefra. 24 interviews I foråret 2012 gennemførte Marselisborg dybdegående interviews med 24 ældre i 5 midtog sydjyske kommuner med det formål at nå bag om nogle af tallene i undersøgelsen. Hvad beskriver de ældre selv som årsagen til, at de oplever ensomhed? Hvornår opstår følelsen af ensomhed, og hvornår er den mest udtalt? Hvilke ønsker og behov for socialt samvær har de ældre, der oplever ensomhed? Hvad mener de selv, der skal til, for at de kan være mere sammen med andre? Hvad giver livskvalitet i det daglige? Hvor finder de ældre viden om tilbud i lokalområdet? Del af projekt Ensomt eller aktivt ældreliv Undersøgelsen er gennemført som en del af projektet Ensomt eller aktivt ældreliv et frivilligt valg. Projektet er finansieret af Social- og Integrationsministeriet. Marselisborg er projektholder og gennemfører projektet i samarbejde med EGV (Ensomme Gamles Værn) og FriSe (Frivilligcentre og Selvhjælp Danmark). Viden fra undersøgelsen skal sammen med viden fra en række andre kilder - bruges til at styrke livskvaliteten hos ældre ved at: udvikle nye måder at skabe forbindelse mellem ældre, der ønsker mere socialt samvær i hverdagen. skabe sammenhæng mellem de ældres interesser og de tilbud, der findes i lokalområderne. styrke samarbejdet mellem kommuner og frivillige (foreninger) i bestræbelserne på at skabe et bedre grundlag for et godt ældreliv.\n5 4 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV 1.1 Læsevejledning Afsnit 2 indeholder en sammenfatning af undersøgelsens konklusioner. Afsnit 3 beskriver de ældres sociale netværk og omfanget af kontakt til netværket. Afsnit 4 beskriver de ældres hverdagsliv og deltagelse i lokale aktivitetstilbud. Afsnit 5 kortlægger oplevet ensomhed blandt de ældre i undersøgelsen. Afsnit 6 beskriver ensomme ældres barrierer for et socialt ældreliv. Afsnit 7 beskriver en række idéer til, hvordan kommuner og det frivillige civilsamfund kan bidrage til, at ensomme ældre får et mere rigt socialt liv. Afsnit 8 beskriver rapportens vidensgrundlag. Citater er anonymiseret Citater i rapporten er skrevet med kursiv og gengives i anonymiseret form, hvor kun interviewpersonens køn og alder gengives. Hvor der i citatet er gengivet et navn på en person eller by, er dette også anonymiseret og erstattet med [navn] eller [by]. Ældre 1.2 Begrebsafklaring I rapporten anvendes betegnelsen ældre om de interviewede, der på interviewtidspunktet var mellem år Ensomhed Når vi i rapporten taler om ensomhed, mener vi oplevet ensomhed. Inden for samfundsvidenskabelig forskning bliver der traditionelt spurgt ind til oplevet ensomhed med spørgsmålet Hvor ofte er du alene, hvor du hellere ville være sammen med andre? 1. I den gennemførte undersøgelse har det været vores ønske at belyse flere dimensioner af ensomhedsbegrebet. Derfor har vi også spurgt ind til, hvor ofte de ældre føler sig alene, selvom de er sammen med andre. Herudover har vi også spurgt ind til omfanget af kontakt med familie og venner. Social ensomhed Begrebet social ensomhed bruges i rapporten om det at være uønsket alene; det vil sige alene når man hellere vil være sammen med andre. Begrebet henviser således til, at den sociale kontakt med andre ikke er så stor, at den opfylder den enkeltes sociale behov. Følelsesmæssig ensomhed Begrebet følelsesmæssig ensomhed bruges i rapporten om det at føle sig alene, selvom man er sammen med andre. Denne følelse af ensomhed betegnes i litteraturen som mere dybtliggende end social ensomhed. Følelsesmæssig ensomhed kan eksempelvis skyldes tab af ægtefælle, tab af nære venner eller tab af førlighed eller funktionsevne. 1 Særligt Merete Platz har lavet en lang række forskning inden for området\n6 5 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV 2 Sammenfatning De fleste ældre lever et godt socialt liv, men for en del ældre er ensomhed et stort og ofte overset problem. Oplevet ensomhed har store konsekvenser for den enkeltes livskvalitet, helbred og trivsel i alderdommen. De ældres netværk Mange ønsker mere kontakt til familien Netværket bliver mindre med alderen Socialt netværk Mange er børn af store søskendeflokke. Flertallet har i dag kun sporadisk kontakt til deres søskende mens andre har ugentlig telefonisk kontakt. Flertallet har børn, børnebørn og oldebørn mens to ikke har børn Enkelte har familien tæt på og får hjælp i det daglige. Nogle får regelmæssigt besøg mens flertallet oftest har telefonisk kontakt og primært ser familien på mærkedage og højtider. De ældre er generelt tilfredse med omfanget af kontakt til deres familie. For nogle er tilfredsheden et udtryk for, at de får dækket deres behov for socialt samvær andetsteds. Interviewundersøgelsen viser imidlertid, at det for andre mere er udtryk for beskedenhed. De savner mere kontakt til deres familie men siger alligevel, at de er tilfredse med omfanget af kontakt, fordi de ved, at familien har travlt, og de har ikke lyst til at ligge nogen til last. Mange ældre oplever, at deres netværk af venner og bekendte er svundet meget med alderen. Mange har mistet deres nære venner gennem tiden, og det kan være svært at etablere nye nære venskaber. Mobilitet er vigtigt for livskvaliteten Hverdagsliv og deltagelse i aktiviteter Det er forskelligt, hvad der giver livskvalitet for den enkelte ældre, men for mange har det stor betydning at kunne komme omkring selv og kunne klare ting selv. Der sker ikke overraskende en væsentlig forringelse af livskvaliteten og det sociale netværk, når de ældre bliver afhængige af andres hjælp. Særligt fordi mange har svært ved at tage imod tilbud om hjælp eller opfordringer om at deltage i aktiviteter. Ældre der kommer i gang med en aktivitet i lokalområdet oplever ofte en sneboldeffekt, hvor de bliver introduceret til nye aktiviteter. Det svære er altså ofte at komme i gang. De ældre finder typisk information om lokale aktiviteter i avisen, men at kunne melde sig til, kræver at man har gåpåmod. Det er der nogle der ikke har, og flere savner en at følges med. Fysiske og psykiske barrierer Barrierer for et mere aktivt socialt liv Undersøgelsen viser, at fysiske og psykiske barrierer er en væsentlig hindring for, at ensomme ældre får et mere rigt socialt liv. De ældre holder sig tilbage, og mange har en resignerende holdning: de tror ikke rigtig på, at de kan få et mere rigt socialt liv, og det er svært for dem at hanke op i sig selv og komme ud og gøre noget aktivt for at være sammen med\n7 6 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV andre. Udtalelser som det kan nok ikke være anderledes og jeg vil ikke være til besvær går igen i mange interviews. Social ensomhed og emotionel ensomhed Tidspunkter hvor ensomheden er værst Tilflyttere Oplevet ensomhed De ældre i undersøgelsen oplever forskellige typer ensomhed. Nogle kan gå flere dage uden at se eller tale med nogen. Andre har en aktiv hverdag men oplever ensomhed i weekenden eller i de timer, de ikke fylder ud med aktiviteter og gøremål. Undersøgelsen peger på, at der er tidspunkter, hvor sandsynligheden for at opleve ensomhed er større: ved tab af ægtefælle, om vinteren, om aftenen, ved højtider og ved måltidet. Men ofte er en dybere oplevelse af ensomhed mere diffus: den kan opstå når man har oplevet noget og bagefter føler, at det ikke har nogen værdi, fordi man ikke har nogen at dele det med. Eller når man opgiver de ting, man interesserer sig for, fordi man ikke længere kan klare dem, eller fordi man ikke længere kan se noget formål med at beskæftige sig med dem. Nogle interviewpersoner føler sig som tilflyttere, selvom de har boet samme sted i mange år, fordi de ikke har samme kendskab til folk og lokalområdet som jævnaldrende, der har boet der altid. Flere føler sig derfor alene blandt andre, når snakken falder på gamle dage. Også ældre, der hører dårligt, føler sig alene blandt andre. At tale om det, der er svært, defineres af mange ældre som at beklage sig, og det vil de helst ikke. Derfor er der mange, der ikke taler med nogen om, at de oplever ensomhed. Hvordan kan kommunen og frivillige hjælpe ensomme ældre? For at kunne hjælpe den enkelte til at få et mere rigt socialt liv er det vigtigt at have viden om, hvornår den enkelte oplever ensomhed, og hvordan denne ensomhed kommer til udtryk. Hovedparten af de ældre har selv svært ved at sætte ord på deres behov og ønsker. Mange accepterer tingenes tilstand og synes ikke at gøre sig de store forhåbninger om, at de kan få et mere rigt socialt liv, selvom de gerne vil have mere socialt samvær med andre. Andre håber, at de kan finde nogen at følges med, finde det rigtige tilbud, få en besøgsven eller genfinde lysten til at komme ud, så de kan opleve mere socialt samvær i hverdagen. Undersøgelsen viser, at ensomme ældre kan have brug for: 1. At vide, at deres reaktion er normal 2. Hjælp til at få struktur på dagen + det praktiske 3. At blive taget i hånden 4. At fortælle deres livshistorie 5. Samtaler: hjælp til at turde tage imod hjælp 6. At føle, at de kan bidrage\n8 7 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV 3 Socialt netværk Igennem livet har mange af de ældre i undersøgelsen oplevet tab af betydningsfulde relationer; tab af ægtefælle, venner og børn. I dette afsnit ser vi nærmere på de ældres fortællinger om deres personlige netværk, og hvordan det har forandret sig med tiden. 3.1 Kontakt til familien I spørgeskemaundersøgelsen svarede hver femte af de ældre, at de højst havde kontakt til familie og venner 1-2 gange om måneden. Kontakt dækkede over både fysisk kontakt, telefonisk kontakt og korrespondance per mail. Det gjorde os nysgerrige efter at vide mere om, hvordan de ældre typisk er i kontakt med deres familie? Og hvilken betydning har kontakten og kontaktformen for deres sociale velbefindende? Mange har (haft) en stor familie, men kontakten i dag er lille Mange af de ældre, der er interviewet i undersøgelsen, er børn af store søskendeflokke på 6-11 søskende. Flertallet har ingen eller kun sporadisk kontakt med deres søskende i dag, mens nogle har regelmæssig kontakt typisk per telefon. Når kontakten er begrænset, skyldes det typisk, at en del søskende er gået bort, mens andre er fysisk eller psykisk svækkede, hvorfor et besøg ikke bare lige lader sig gøre. Der er også nogle, der er gledet fra deres søskende i de år, hvor de havde børn, ægtefælle og arbejde og måske flyttede til hver sin del af landet. Undersøgelsens yngste interviewperson fortæller eksempelvis, at hendes søster, der er 15 år ældre, ikke længere kommer så meget ud. Den sporadiske kontakt, de har haft til hinanden gennem årene er ved at ebbe ud, og hun føler, at initiativet er helt på hendes side. Jeg har mine børn, og jeg har også et par søskende, men det er MEGET lidt kontakt, vi har. Vi har været så dårlige til det. Vi ses måske en gang eller to om året. Og jeg synes hele tiden det er mig, der ringer, og det bliver man jo også træt af. De er ikke så gode til at give tilbage. - Kvinde 65 Mange har børn, børnebørn og oldebørn De interviewede har stort set alle børn, børnebørn og nogle også oldebørn. Flertallet af de interviewede har fået børn tidligt, og aldersmæssigt er børnene i aldersgruppen fra ca år. To af de interviewede har ingen (nulevende) børn. Familiens betydning for de ældre eller omfanget af kontakten synes helt bogstaveligt at sætte sine spor i de ældres stuer. Nogle har enkelte billeder på hylden eller væggen mens andre har lange rækker af billeder af børnebørn og oldebørn. Mange har børn i nærheden Mange ældre har et eller flere af deres børn i nærheden, og de der ikke har, savner at se deres børn noget mere. Nogle ældre har ikke bil, og det er besværligt og dyrt at tage bussen.\n9 8 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV Når de ikke bor i samme by eller tæt på - bliver det let kun til fødselsdage, højtider og særlige anledninger, at de ser familien, og flere ældre beskriver primært sig selv som modtagere af besøg; det er ikke længere dem, der tager afsted. Hyppig eller sjælden kontakt Flyttemønstre og travlhed primære årsager til sporadisk kontakt Nogle har mistet kontakten til deres børn Lang afstand er ikke lig med mangelfuld kontakt Det er meget forskelligt, hvor ofte de ældre ser deres familie. Nogle ser dem dagligt, mens der for andre kan gå fra 14. dage til et halvt år imellem kontakten til de enkelte familiemedlemmer. Mest udsat er de ældre uden børn eller kun et barn. En kvindes nærmeste slægtning er en niece, som hun typisk har kontakt til hver 3. uge; ofte per telefon. En anden kvinde har kun ét barn tilbage; en søn som hun typisk ser to gang om året, og hendes kontakt til den øvrige famlie består efterhånden udelukkende af telefonopkald. Generelt synes flyttemønstre og travlhed at være de primære årsager til, at de ældre ikke ser deres børn mere, end hvad tilfældet er. Flere ældre kommenterer, at de ser deres døtre oftere, end de ser deres sønner. De ældre, der har børn geografisk tæt på nyder generelt stor glæde heraf. Flere fortæller om et meget nært forhold til en datter, en svigerdatter eller en søn, der hjælper dem, når de har brug for det. Det kan f.eks. være hjælp til at betale regninger, hjemmelavet aftensmad leveret i små frysebokse eller hjælp til at blive kørt ud at handle eller lignende. Enkelte interviewpersoner, der har børnene tæt på, har en fast aftale om, at de mødes og drikker kaffe eller spiser sammen en bestemt ugedag. Andre mødes mere spontant. Eksempelvis er der en ældre mand, hvis datter under interviewet ringer og spørger, om hun skal komme forbi og hente ham, så de kan tage ud at spise frokost. Geografisk nærhed er dog ikke nødvendigvis opskriften på en hyppig og tæt kontakt. To af de interviewede bor tæt på deres sønner, men de er ikke længere på talefod, da begge sønner (uafhængigt af hinanden) har fået et alkoholproblem. En kvinde fortæller, at hendes søn bor ganske tæt på, men hun har i grunden aldrig rigtig brudt sig om hverken ham eller hans kone, der altid vil have ret. Til gengæld har hun et meget tæt forhold til sin datter, der bor 3 timers kørsel væk. De taler ofte og længe sammen i telefonen. Lang afstand er med andre ord ikke nødvendigvis ensbetydende med, at kontakten er mangelfuld. Hun ser dog ikke datteren så ofte, som hun gerne ville. Flere ældre giver udtryk for, at de savner en tættere kontakt til børn og børnebørn. Alligevel er de tilfredse med omfanget af kontakt. Det kan synes paradoksalt, men det giver mening set i lyset af, at stort set alle interviewpersoner fortæller, at de godt kan forstå, at børn, børnebørn, niecer osv.ikke har tid til mere; de har travlt med arbejde, børn, fritidsinteresser osv. De ældre vil ikke være til besvær, og at besøge dem skal ikke være en sur pligt, familien skal føle sit tvunget til at tage på sig. Ja, det er jeg godt nok tilfreds med. Det skal jo heller ikke være sådan at de skal føle at de skal være her hele tiden og passe mig op.\n10 9 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV - Mand, 83 Nej jeg synes ikke, jeg i den grad føler mig forsømt. For jeg ved jo godt, at unge mennesker, de har travlt, og når der er børn og alt det der og børn skal i skole og til fritidsinteresser, så ved jeg godt, at der er meget at se til. Og jeg kunne ikke drømme om, at de skulle komme og underholde mig, for det kan jeg nu godt selv finde ud af. - Mand, 73 år Hun skal så meget i weekenderne og sådan noget. Hun ringede i går og der var det også 3 uger siden.[ ] Men det er ligesom vi andre i den alder, hvor vi havde job. De har kun tid til sig selv. - Kvinde, 90 Tab af betydningsfulde relationer gennem årene 3.2 Venner og bekendte Mange af de interviewede savner venner og bekendte, som de har mistet, eller som er blevet syge. Flere har grundet fysiske helbredsproblemer kun telefonisk kontakt til venner, som de tidligere har set en del, og nogle fortæller om et venskab, der er gledet ud i sandet, fordi vennen eller dennes ægtefælle er blevet dement. Mændene har ofte mange bekendte Mange ældre sætter særligt stor pris på kontakten til venner, de har kendt i mange år. Mændene nævner typisk, at deres venner eller bekendte er - eller var - nogen, de har arbejdet sammen med / været ude at tjene med eller jævnaldrende i byen, som de har haft en relation til gennem årene. Kvinderne savner ofte nære venner Kvindernes venner beskrives som nogen, de kan tale med om alt og intet og nogen, der er der, når de har brug for det. Flere af kvinderne fortæller i interviewet, at de virkelig savner en bestemt veninde, hvis venskab, de har nydt godt af gennem årene, men som ikke er mere. Kvinde, 90: Førhen var der en der hed [navn]. Hun kom meget her, fordi hun kunne få lov at gå ud i haven og rode lidt, og så lavede jeg mad. Vi hyggede os og sad og nød det. Men pludselig så var hun væk. Hende har jeg savnet meget. Interviewer: Hvad betød noget ved jeres venskab? Kvinde, 90: Vi kunne snakke om alting. Hun var sådan en, der svedte meget. Hun havde brug for at tage af. Og det kunne hun jo her hos mig, uden at det gjorde noget. Enspændere Flere af de interviewede mænd beskriver sig selv som enspændere, der typisk ikke har set så mange venner privat. En fortæller, at hans afdøde kone i sin tid var den udfarende, der f.eks. tog til banko og kun engang imellem fik lokket ham med. En anden fortæller, at han gennem mange år har levet et stille liv med konen, og at de altid har passet sig selv. Vi har aldrig blandet os. Aldrig. De første år da vi var her, der blev vi inviteret ind i byen til kortaftener osv. Men det var slet ikke os. Jeg skulle op om morgenen og af sted på arbejde, og det\n11 10 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV var sommetider kl eller Så skulle sengen jo passes. Så hjalp det ikke noget, at jeg sad og spillede kort til midnat. Så det måtte jeg se bort fra. Nej det har vi aldrig brugt. Vi har altid passet os selv, og det er i og for sig gået godt nok. Men som de siger, nu kniber det jo. Nu kommer der jo ingen. - Mand, 89 Spontane relationer 3.3 Spontane relationer Selvom nogle af de interviewede mænd beskriver sig selv som enspændere, kan deres kontaktflade godt have været stor gennem årene. Men det er de spontane relationer til folk i byen, på arbejdspladsen og over hækken, der har fyldt. Når de bliver bedt om at beskrive, hvem de ser en typisk uge, er der flere ældre, der fortæller om spontane relationer til andre. For nogle er det den primære kontakt de har til bekendte udenfor familien. Den spontane kontakt kan dække nogle ældres behov, men muligheden for denne kontaktform begrænses væsentligt gennem livet, når de ældre bliver mindre mobile og derfor ikke kommer så meget omkring længere. Ligeledes er mænd, med disse spontane netværk ekstra udsatte om vinteren, hvor de fleste i højere grad forskanser sig inden døre. Flere mænd fortæller, at vinteren er svær at komme igennem. Ældre med spontane netværk er også ekstra udsatte, når jævnaldrende i nabolaget eller byen dør. Når netværket mindskes skal spontane relationer opsøges, og det spontane forsvinder En mand, der gennem livet primært har haft spontane relationer til folk udenfor familien, fortæller, hvordan han ofte kører rundt på sin el scooter for at finde en bekendt, som i dag er den eneste, han har kontakt med ud over sin familie og hjemmeplejen. Denne spontane relation er med andre ord ikke særlig spontan længere; han opsøger den bevidst. Jeg snakker sommetider med en, der hører lidt bedre end mig. [ ] Han sidder i kørestol. Jeg kører gerne ind gennem passagen eller lige udenfor. Eller på biblioteket. Der sidder han tit. Så får vi lige en snak. Jeg ved som regel, hvor jeg kan finde ham. Når jeg har været ude at handle, så kører jeg lidt rundt, og så får jeg øje på ham. - Mand, 90 En mand, der heller ikke deltager i lokale tilbud, fortæller også, at han er opsøgende for at få kontakt med andre. Han bor i et område med mange ældre, og det er tit ham, der tager initiativ til samvær med naboerne. Jeg går tit hen og siger, tror du ikke det er tid til, at vi skal have en bette snak. Min nabo stod og vaskede bil her den anden dag, og så sagde jeg, synes du ikke lige, jeg skal hente to rundstykker og lave noget kaffe? Det synes hun da var en god ide. - Mand, 86 Det spontane sociale samvær er væsentligt nemmere for de ældre, der er mobile og bor i den by, hvor de tidligere har haft en funktion i kraft af deres arbejdsliv. Det spontane socia-\n12 11 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV le samvær er også generelt nemmere for ældre, der bor tæt på andre ældre eller tæt på et aktivitetscenter, hvor de kan deltage i uformelt socialt samvær. 2 Også kvinderne fremhæver de spontane relationer Selvom de interviewede kvinder i langt højere grad end mændene lægger vægt på de nære venskaber, har spontane relationer også betydning for deres sociale liv. To kvinder, der har arbejdet som hhv. skolelærer og butiksindehaver fortæller, at der er mange i byen, der hilser på dem, og det nyder de. To kvinder, der bor hhv. på en villavej og i en opgang med mange børnefamilier savner at møde andre ældre i hverdagen. To andre kvinder og to mænd fortæller dog modsat, at de slet ikke opsøger socialt samvær, hvor de bor, fordi de tidligere har oplevet sladder (kvinder), og/eller ikke bryder sig om, at man render hinanden på dørene (mænd). Netværket bliver mindre, når ægtefællen går bort 3.4 Forandringer i netværket gennem livet Flere mænd har oplevet, at omgangskredsen er svundet ind, efter at de er blevet alene. En mand på 77 fortæller eksempelvis, at han og konen tidligere så et andet par i byen ganske ofte. Men siden konens død, har kontakten været begrænset. Han har inviteret manden nogle gange, men konen synes ikke om, at han tager hen og drikker en øl hos den 77-årige. Når hendes mand kommer derhen, er det derfor uden konens vidende, og derfor bliver det ikke så ofte. Familien har også svigtet. Mandens bror og svigerinde bor meget tæt på; så tæt at han kan se deres hus fra sit vindue. Alligevel kigger de aldrig forbi, og dagligt synes udsigten ud af vinduet at være en påmindelse til ham om, at de vælger ham fra. Han fortæller med tydelig bitterhed, at de kom forbi hver eneste dag, da hans kone var syg, men siden hun døde, har de ikke været forbi. Konen var den, der samlede familien Flere andre mænd fortæller, at de også har oplevet, at kontakten til familien er blevet mindre efter konens død. Det er knap så meget, som da min kone var levende, for hende var de så glade ved, og hun var god til at samle familien. - Mand, 86 Nogle af interviewpersonerne har fået et mindre netværk med tiden, fordi de har fået fysiske helbredsproblemer, der begrænser deres mulighed for selv at komme ud blandt andre. Nogle affinder sig med at netværket svinder Nogle har gennem årene affundet sig med, at kredsen af venner og bekendte er blevet mindre. Jeg kunne da godt bruge nogle flere, men jeg kan da også klare mig med dem, jeg har. Det går jo godt 2 Dvs. være der, spise der og måske hjælpe lidt til men ikke deltage i planlagte aktiviteter som foredrag, motion eller håndarbejde osv.\n13 12 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV - Kvinde, 90 Nogle gør en stor indsats for at få større netværk Andre gør selv en ihærdig indsats for at få et større netværk eller i hvert fald socialt samvær med andre, og de er frustrerede over, at det er svært. Flere kvinder fortæller, at de er begyndt at gå til forskellige ting som motion og håndarbejde for at møde nye mennesker. Nogle giver dog udtryk for frustration over, at det har givet en del bekendte, men ikke nære venner, og det er dét, de savner. 3.5 Kontaktformens betydning Generelt foretrækker de ældre at mødes med familie og venner, men det kan også godt gøre en forskel at have telefonisk kontakt. Særligt hvis det er den anden part, der tager initiativ og ringer, og/eller hvis man har en, man kan tale fortroligt med. Jeg har en svigerinde. Hende kan jeg godt snakke længe med i telefonen. Det er den eneste. Det er et par uger siden, jeg har talt med hende. De korte opkald betyder ikke så meget. - Kvinde, 90 I fokusgruppeinterviewet fortalte to kvinder, at de en gang imellem benytter sig af et program, hvor de kan se billeder og videooptagelser af børnebørnene, mens andre kategorisk afviste, at det var noget for dem at bruge computeren til at holde kontakt. Blandt de øvrige interviewpersoner var der kun en enkelt, der kunne forestille sig at bruge computeren til at få mere kontakt til bestemte familiemedlemmer. Hun vil gerne have en computer, så hun kan holde kontakten med familie, der bor hhv. midlertidigt og permanent i udlandet.\n14 13 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV 4 Hverdagsliv En typisk dag Nogle ældre kan fortælle meget præcist om, hvordan deres hverdag forløber. Når de bliver bedt om at beskrive en typisk dag, begynder de udførligt at fortælle, hvornår de står op, og hvad de foretager sig. Andre begynder af sig selv at fortælle om en typisk uge, fordi det er vigtigt for dem at fortælle, at der er forskel på, om det er mandag eller tirsdag. Sådanne fortællinger handler typisk om, at bestemte dage er fyldt med aktiviteter, mens andre dage er mere frie. Ja jeg står jo op , og så følger jeg meget med i nyhederne. Jeg har radio og hører nyheder og musik, og jeg har fjernsyn, som jeg også ser. [ ] Og så har jeg så min klaverundervisning, jeg går til hver onsdag. Det kræver så, at man øver sig herhjemme mellem 1-2 timer hver dag. Så det går der noget tid med. Og så skal jeg da også se, om der er en mail til mig. - Mand, 73 Mandag og onsdag arbejder jeg tidligt om morgenen og igen fra 16-18, så de to dage er der ikke plads til meget andet. Og så hver anden tirsdag mødes jeg med min netværksgruppe i [aktivitetscenter], og så går jeg til pilates hver torsdag formiddag i [aktivitetscenter]. [ ] Hver anden torsdag mødes jeg med nogen, der sidder og strikker dernede. - Kvinde, 65 år Nogle har struktur på dagen og mange planer En kvinde på 75 år fortæller, at hun forsøger at strukturere sine dage. Om aftenen gør hun sig nogle overvejelser om, hvad der skal gøres næste dag, og hun lægger en plan for praktiske gøremål om formiddagen. Fra kl holder hun siesta, hvor hun læser og måske tager en lille lur. Eftermiddagen skal være fri til at gå en tur, besøge venner eller hvad hun nu har lyst til. Fælles for en række ældre er altså, at de gør sig mange overvejelser om, hvordan de bruger og vil bruge deres tid. For ældre der modtager hjemmepleje er dagen struktureret omkring disse besøg Ældre, der modtager hjælp til personlig pleje, fortæller ofte om det, som det første. Strukturen på deres dag følger så at sige de besøg, de får af hjemmeplejen. De kommer om morgenen og hjælper mig op af sengen og sørger for, at der står lidt morgenmad til mig. Og så kommer de igen, når jeg har spist morgenmad og rydder det lidt til side og ser hvordan, jeg ser ud de dage, hvor jeg skal op i [dagcenter]. De andre dage sidder jeg så herhjemme og kigger ud af vinduet. Og kommer de med middagsmad til mig, og så kommer jeg ind og sove, og så kommer de og hjælper mig op igen. Sådan går det slag i slag. - Kvinde, 90\n15 14 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV For nogle flyder tiden ud i ét 4.1 Når dagene ligner hinanden Mens nogle ældre kan tale længe om deres hverdag, er der andre, der forundres over spørgsmålet og har svært ved at svare på, hvordan en typisk dag ser ud. Tiden synes at flyde mere ud i et, og dagene ligner hinanden. Der sker ikke ret meget, og derfor er det svært at svare på, hvordan en typisk dag ser ud. Der sker faktisk ikke noget - Mand, 86 Fjernsyn, radio og middagssøvn Blandt de ældste interviewede, der er fysisk svækkede grundet operationer eller sygdom, er der flere, der fortæller, at der kan gå meget tid med de helt basale ting som at komme op og komme i tøjet. Nogle fortæller med accept, at de ikke har den samme energi som tidligere og trættes hurtigere. Flere fortæller, at dagene går med at se fjernsyn, høre radio og sove til middag. De lidt yngre interviewpersoner, der har svært ved at berette om hverdagens indhold, er frustrerede over det manglende indhold i hverdagen. En mand, der mistede sin kone for et halvt år siden, fortæller for eksempel, at han oplever, at dagene går, uden at han får udrettet ret meget. Han har svært ved at få struktur på hverdagen, og tiden føles lang. Jeg kan ikke få en struktur på min hverdag. Jeg kan fandeme ikke samle mig til det. [ ] Prøv at tænke sig: fra du står op, til du går i seng, der er denundenlyme lang tid. - Mand, 76 De fleste deltager i aktiviteter 4.2 Aktiviteter og livskvalitet i hverdagen Hovedparten af de ældre deltager i lokale aktivitetstilbud. Typisk er der tale om tilbud eller arrangementer på et aktivitetscenter eller aktiviteter på et dagcenter, som de bliver hentet og bragt til. Enkelte følger et kursus på AOF, mens flere fortæller, at de gerne ville, men at det er for dyrt. Nogle af de yngre interviewpersoner (under 75) er medlem af en pensionistforening, mens flere fortæller, at de ikke har lyst til at være medlem af den lokale forening. Typisk fordi de ikke kender nogen, der er medlem. Nogle ældre fortæller, at de deltager i lokale aktivitetstilbud, fordi de har behov for noget at fylde tiden ud med, mens andre deltager for indholdets skyld; det er eksempelvis ikke nok at drikke kaffe og sidde og snakke. Mange kvinder efterspørger nære relationer. Det opfylder ikke deres sociale behov bare at komme ud og se nogen. Mænd kan bedre få opfyldt deres sociale behov ved at komme ud og lave noget, hjælpe til eller på anden vis gøre sig nyttig. På eget initiativ eller på opfordring Når de bliver spurgt, hvilke tilbud der findes til ældre i lokalområdet, henviser interviewpersonerne primært til en lokalavis, et lokalblad eller en pensionistavis. De yngre i mål-\n16 15 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV gruppen (under 75) er oftest kommet i gang med en aktivitet, fordi de selv har henvendt sig på baggrund af en annonce i avisen. Flere ældre fortæller, at de selv har opsøgt tilbud, fordi de er blevet alene og derfor har haft et behov for samvær med andre (begge køn), at tale om svære ting (kvinder), at få fyldt tiden ud (mænd) eller for indhold (begge køn). 3 Andre er blevet overtalt til at deltage f.eks. af konen eller en nabo. Flere fortæller også, at de er kommet på et aktivitetscenter sammen med deres ægtefælle, og i forbindelse med, at de er blevet alene, har en medarbejder taget fat i dem og spurgt, om de ville med i f.eks. en enkeklub eller en netværksgruppe. Noget at udfylde tiden med En mand, der for halvandet år siden mistede sin kone, er kommet med i en netværksgruppe og er rigtig glad for det, da det har sat ham i gang med noget. Han så en annonce i avisen og henvendte sig den vej. Det giver rigtig meget. Det udfylder min tid. Jeg vil tro, jeg bruger 1-2 timer om dagen på det. Men det giver jo også det, at jeg har nok aldrig fået fortalt mine børn og børnebørn hvem jeg i grunden er. Fordi det synes jeg jo nu har jeg aldrig været den store fortæller overfor børnene. Jeg vil gerne have fortalt hvem jeg er og var. For på et tidspunkt er det jo slut med det. Det kan jeg jo se med min kone. Mand, 73 år Deltagelse i én ting fører noget til mere For nogle ældre er det tydeligt, at deltagelse i én aktivitet kan igangsætte en sneboldeffekt ; dvs. når de først har deres gang i f.eks. et aktivitetscenter, så ser de, hvad der foregår og opsøger det selv, eller de bliver opfordret til at deltage i andre ting. For nogle betyder det, at hverdagen pludselig er fyldt med en lang række aktiviteter. Det synes særligt være tilfældet for kvinderne. At komme hjemmefra skaber glæde For ældre, der har fysiske helbredsproblemer, er det ofte det at komme ud/komme hjemmefra, der skaber glæde i hverdagen. En kvinde i kørestol har egen bil og en hjælper, der kan køre hende, når hun har brug for det. Det er hun meget glad for. For nogle er det et højdepunkt, når de en eller to gange om ugen kommer hen og oplever socialt samvær med andre på et dagcenter. Flere mænd får deres behov for at komme ud stillet ved at køre en tur på deres el scooter eller en havetraktor (en mand, der bor på landet) Den frihed det giver, betyder meget for livskvaliteten. Jeg har et elektrisk køretøj, når jeg skal ud og handle. [ ] Det betyder MEGET. Jeg kommer lidt ud. Og hvis vejret er godt, så kører jeg en tur på kirkegården og kører lidt rundt. Det betyder meget. Jeg vil gerne ud og se mig lidt omkring og gå i forretninger. Og glemmer jeg noget, så kan jeg bare køre igen. Hukommelsen er jo ikke så god som den har været (griner). - Mand, 90 3 Det betyder ikke, at mændene eksempelvis ikke har behov for at tale om de svære ting; her gengives blot hvad de interviewede selv fortæller er baggrunden for, at de kom med i en netværksgruppe.\n17 16 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV Generelt betyder det meget for de ældre, at de har muligheden for at komme omkring. En mand kører jævnligt ned og besøger sin kæreste, der bor en times kørsel væk. For andre er højdepunktet i løbet af året køreture ud i det blå eller rejser og højskoleophold, hvor man møder andre, der også er alene. At kunne følge med i livet omkring sig For mange ældre betyder det meget, at de kan følge med i, hvad der sker omkring dem. Mange får dette behov stillet, når de går eller kører en tur, men flere fortæller også, at de nyder at kunne følge med i, hvad der sker, fra deres vindue. En kvinde rejser hver vinter til Solkysten, hvor hun er kommet i mange år. Hun er meget ensom, når hun er i Danmark, men når hun er sydpå, nyder hun at sidde i varmen på en bænk eller en bar og kigge på folk, der går forbi. Hun kunne ikke forestille sig at sætte sig på en bænk i byen, hvor hun bor, på samme måde, som hun gør ved Solkysten, hvor der er et helt andet udendørsliv.\n18 17 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV 5 Oplevet ensomhed Inden for samfundsvidenskabelig forskning bliver der traditionelt spurgt ind til oplevet ensomhed med spørgsmålet Hvor ofte er du alene, hvor du hellere ville være sammen med andre? 4. Spørgsmålet forholder sig til den dimension af ensomhed, vi i denne rapport kalder social ensomhed. I interviewundersøgelsen har det været vores ønske at belyse flere dimensioner af ensomhedsbegrebet. Derfor spurgte vi også de ældre, om de nogensinde føler sig alene, selvom de er sammen med andre. Altså om de er følelsesmæssigt ensomme. Sidst men ikke mindst spurgte vi de ældre direkte, om de føler sig ensomme. Det gjorde vi for at få en pejling på deres holdning til ordet og forestillinger om det at være ensom. Halvdelen siger, at de er ensomme Lidt under halvdelen af de interviewede (7) 5 fortæller, at de ofte eller af og til føler sig ensomme. De synes ikke beklemte ved at tale åbent om det. En kvinde oplever ensomhed sporadisk. To mænd fortæller, at de i en periode af deres liv (i forbindelse med hustruens død) har følt sig ensomme, men at de nu sjældent har denne følelse. Resten af de interviewede (7) fortæller, at de ikke føler sig ensomme. Heraf er der flere, der meget kategorisk afviser, at de er ensomme. Alle føler sig ofte eller af og til alene Alligevel fortæller alle interviewpersoner at de ofte eller af og til føler sig alene, hvor de hellere vil være sammen med andre og/eller, at de ofte eller af og til føler sig alene, når de er sammen med andre. Når vi i nedenstående taler om oplevet ensomhed, er det denne følelse, vi beskriver og altså ikke kun den følelse, de interviewede selv betegner som ensomhed. Men hvilke forestillinger knytter de interviewede ældre til begrebet ensom? Ensomme ældre betragtes som brokhoveder 5.1 Forestillinger om det at være ensom Blandt interviewede ældre, der ikke oplever ensomhed, syntes der at herske en meget negativ fortælling om de ældre, der er ensomme. Det drejer sig eksempelvis om forestillinger om, at ensomme ældre er sære, sure, utilfredse og brokker sig. Flere siger meget kontant, at nogle ældre bare ikke vil hjælpes, og at det er der ikke noget at gøre ved. Man må selv tage ansvar for at holde sig i gang Forestillingerne om ensomme ældre bliver hos de interviewede, der selv siger, at de ikke er ensomme, fulgt op af en generel holdning om, at det er den enkeltes eget ansvar at gøre noget for at holde sig i gang. 4 Særligt Merete Platz har lavet en lang række forskning inden for området 5 Her henvises kun til de 17 personlige interviews\n19 18 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV En kvinde på 75 fortæller, at nogle ældre er villet ensomme. De giver udtryk for, at de gerne vil være sammen med andre og vil aldrig indrømme, at de er ensomme. Men opfordrer man dem til at komme af sted, så trækker de sig. Der er nogen, der lukker af og trækker sig tilbage fra omverdenen. Hvis du så kommer og besøger dem, så vil de sidde og brokke sig over, at de er alene altid og der kommer aldrig nogen Det kan være svært at trænge igennem. De tager heller ikke altid imod den hjælp, de kan få. [ ] Men vil du være sammen med andre mennesker eller vil du ikke? Hvis du ikke har nogen interesser, så find nogen gør et eller andet, lad vær at sætte dig hen. - Kvinde, 75 år Opfattelse af, at ensomme har social fobi En anden kvinde mener tilsvarende, at mange ensomme ældre har social fobi. Derfor er der ikke noget at gøre ved, at de ikke vil tage imod hjælp. Når man ser på de ældres holdninger til det at være ensom, er det ikke overraskende, at nogle ældre ikke betragter sig selv som tilhørende denne kategori. Bagsiden af en aktivitetsdiskurs i samfundet Den stigmatiserende opfattelse af ensomhed som begreb kan hænge sammen med, at der siden 1970 erne har været en aktivitetsdiskurs, hvor der sættes lighedstegn mellem den aktive alderdom og den gode alderdom. Dovenskab og lediggang fremskynder aldring, og man bør være aktiv. En konsekvens heraf kan meget let blive, at hvis man ikke er aktiv, er det ens egen skyld. Opfattelsen af ensomhed som begreb kan også hænge sammen med, hvad de ældre har med sig i rygsækken. Flere fortæller om et langt og hårdt arbejdsliv, der startede, da de var 11, hvor de kom ud at tjene. De har været vant til, at det ikke kunne nytte at beklage sig, og denne holdning gennemsyrer i nogle tilfælde hele interviews, hvor beretninger om svære ting i livet (tab af ægtefælle, venner eller førlighed) igen og igen bliver ledsaget af kommentarer som eksempelvis: Det er der jo ikke noget at gøre ved, man må jo vænne sig til det. - Mand, 86 Ensomhed er tabubelagt 5.2 Svært at tale om ensomhed En mand fortæller som den eneste, at han talte med sin niece om, at han følte sig ensom efter konens død. Det var dog kun fordi, hun tilfældigvis kom forbi en dag, hvor han var ked af det. Generelt fortæller ældre, der oplever ensomhed, at det ikke er noget, de taler med andre om. En kvinde fortæller først i interviewet, at ensomhed ikke plager hende. Senere fortæller hun, at hun kender følelsen, fordi hun oplever den af og til. Hun synes, det er svært at tale om ensomhed:\n20 19 BARRIERER OG MULIGHEDER FOR ET SOCIALT ÆLDRELIV Det kan være svært at få sagt, at man er ensom det burde det nu ikke være. Men det kan måske give en eller anden nederlagsfølelse, når man ikke kan tage sig sammen til at gøre et eller andet hvilket jeg nu også synes, at man bør, hvis man kan. - Kvinde, 75 En mand på 83 fortæller, at han af og til savner selskab, men han betragter ikke sig selv som sådan rigtig ensom. Jeg har det da selv sådan ind i mellem, der kunne jeg godt lige bruge lidt selskab og sådan noget. Men jeg har aldrig følt mig sådan helt fuldstændig tom ensomhed. - Mand, 83 Ældre vil ikke klage sig Under fokusgruppeinterviewet med syv kvinder, der mødes hver uge i en hyggeklub, fortæller en kvinde, at hun følte sig meget ensom, da hun på et tidspunkt brækkede sit ben og derfor ikke kunne komme ned i aktivitetscentret og mødes med sine veninder. To andre fortæller lidt tøvende, at de af og til føler sig alene i weekenden. De andre er dog meget hurtige til at fortælle dem om alt det, der foregår i weekenden; som for at sige, at der bestemt ikke er nogen grund til at føle sig alene. Uden helt at forlade emnet spørger intervieweren, om kvinderne bruger hinanden til at tale om, hvis de er triste over et eller andet. En af de mere bramfri i gruppen er hurtig til at svare, at de ikke kommer derned for at sidde og klage sig, og så er også det emne uddebatteret. I nedenstående gengives, i hvilke situationer de ældre i de 17 personlige interviews fortæller, at de oplever ensomhed. Socialt ensomme ældre 5.3 Manglende kontakt til andre i hverdagen To kvinder, der begge har meget lidt familie, fortæller, at de føler sig ensomme, når der går lang tid mellem, at de ser andre. Den ene siger, at der ofte går 4-5 dage, hvor hun slet ikke taler med nogen. Jeg savner en, jeg kan snakke og diskutere ting med. Jeg kan jo godt gå her en 4-5 dage uden at have talt med nogen. Så det er sommetider, at jeg tænker: bare man ikke helt mister det at kunne tale. - Kvinde, 90 Den pågældende kvinde bor i et hus, der har vinduer mod haven og ikke mod vejen. Hun oplever, at livet passerer forbi lige derude, men hun kan ikke følge med. Hendes jævnaldrende er efterhånden gået bort, og siden hendes nærmeste veninde døde for få år siden, har hun følt sig ensom. En kvinde på 84 oplever også jævnligt, at der går flere dage, hvor hun ikke ser eller taler


strikkekurven: Så blev der tid ... til mig\nIndsendt af Helle Holst kl. 9:46 AM\nDen bog har jeg også og den er uundværlig :-)\nNyd fridagen og dit IK\nEiiiijjjj, jeg har ikke fået mit IK endnu. Huuuuuuuuuuuuulk!\nFede sokker - ganske særlige!\nStængerne op i sofaen og IK indenfor rækkevidde, så kan det kun blive en god dag. lækre lækre sokker. Jeg har også lidt Tina-garn liggende, det ser så flot ud, som det ligger i bundtet at jeg ikke har nænnet at vinde det op. Tror alligevel jeg gør det i aften og får slået op til et par sokker.\nTak for sparket til det.\nTid til en selv....det SKAL der bare være ind imellem. "Mit" garn ser ikke helt ud, som jeg troede....hæ-hæ. Man lærer så længe, man lever.


En tur i bio….\n12. juli 2010 | 12:16\nVi var i fredags inde og se Shrek 4 i 3D. Filmen var skam ganske udemærket, men på ingen måde på højde med 1’eren, eller for den sags skyld nummer 2 eller 3. Ikke at det var spild af penge. Dreamworks leverer som sædvanlig en solid film, med masser af visuelle goodies, men humoren er bare ikke nær så udtalt og ofte som i de andre, og i særdeleshed 1’eren. Men er du Shrek fan, vil jeg bestemt anbefale dig at se den. Om det behøver være i 3D ved jeg ikke. Det er ikke noget der ødelægger filmen, men på den anden side syntes jeg heller ikke det bidrager specielt.\n14. juni 2010 | 11:00\nSå fik jeg langt om længe taget mig sammen til at migrere vores WordPress blogs over på en ny server platform. Det er stadig hos den samme udbyder, men nu på en server med safe mode off, så jeg kan lave autoopdateringer mm…\n6. maj 2009 | 19:45\nJeg har i dag investeret i et nyt stykke legetøj. Nærmere betegnet en Xbox 360 Elite Jeg har længe gerne villet have en, da mange spil kommer eksklusivt til den, eller af den ene eller anden grund er bedre på denne platform. Og så er det jo altid rart at være “helgarderet”\nGrunden til at jeg endelig har købt den, skal findes i at jeg de sidste dage har arbejdet en del for min gamle arbejdsplads Alt til festen, ved siden af mit normale job. Og som “belønning” for dette valgte jeg at give mig selv en ny spillemaskine.\nSammen med maskinen købte jeg 2 spil. Det aldrende Projekt Gotham Racing 4, og Gears Of War 2. Begge 2 af de bedre spil på konsollen, og begge eksklusive for netop 360’eren. Hvis alt går vel vender jeg tilbage med min dom over maskinen, og evt. en sammenligning med mit andet legetøj, PS3’en.\nSpil, Xbox 360\nSådan går vi rundt\nDen gamle vaskemaskine var ved at være slidt op! Eller det vil sige, den vaskede faktisk stadig rigtigt fint, men for ind i hede hule hel….. hvor den var begyndt at larme! Line blev på et tidspunkt da hun snakkede telefon, og hvor maskinen centrifugerede i baggrunden, spurgt om hun stod på banegården?!\nSå derfor måtte der en ny maskine til! Heldigvis fik både Line og jeg penge tilbage i skat, som så måtte gå til indkøb af denne. Som altid blev nettet gransket fra ende til anden, og indenfor den prisramme vi havde sat, stod det klart at vi skulle have en AEG LN78670. Den blev indkøbt torsdag i sidste uge, og via en kollega transporteret fra Århus til Randers. Det skulle jo så ikke være nogen sag at koble sådan en svend til, men som altid er intet jo så let som det ser ud til Der måtte alligevel rykkes rundt på nogle ting for at slanger mm kunne nå, og tilkobling og justering skulle klares. Men det blev klaret samme aften, og første “testkørsel” sat i gang. Og hvilken fryd….. Maskinen er jo nærmest fuldstændig lydløs i forhold til den anden, og indtil videre er vi fuldt ud tilfredse med købet


Her ser du mine kolleger i Helpd\nHer ser du mine kolleger\nKlik på billederne, for at se flere\nStår for alt indkøb i vores afdeling. Jeg har arbejdet sammen med Edi siden 2001, hvor jeg havde ham som elev. Vi har siddet på kontor sammen lige siden da, de første mange år som supportere i Helpdesk. Selvom Edi har skiftet arbejdsområde til indkøber, sidder vi stadig på samme kontor og har et tæt samarbejde.\nEdi og jeg har et nært og fortroligt forhold, men det vil jeg ikke uddybe her ;-)\nVores nørd, som elsker at rode med alt det, som vi andre anser for umuligt at løse. Har et fjernlager i sin lejlighed, hvor hans tålmodige kæreste Sille (som snart bliver hans kone) må finde sig i, at alle mulige dimser bliver gemt ... for man VED jo aldrig, hvad man lige får brug for ;-)\nCasper startede som supporter i Helpdesk, men er siden flyttet over i vores Driftsafdeling, hvor han har ansvaret for printserverne, samt udvikling af pakker i vores CAPA-system. Casper er altid parat til at hjælpe, hvis man har et problem, og jeg nyder tit godt af hans evner til at finde løsninger på hvad som helst.\nMin navnesøster og gode veninde. Hun har et omsorgsgén, som er helt unikt! Der er ingen risiko for, at nogen bliver glemt eller at vi overser en begivenhed. Det skal Anne nok sørge for. Men man skal ikke tage fejl af hende, hun har temperament, og vi er aldrig i tvivl, hvis hun bliver vred over noget :-) Anne er der bare hvis man får brug for hende, og hendes interesse i andre mennesker bunder i ægte følelser. Hendes dør står altid åben, og man går aldrig forgæves til Anne.\nAnne har været ansat på Instituttet i rigtig mange år, og har haft mange forskellige arbejdsområder. Derfor kan hun også hjælpe med stort set hvad som helst. Hun er ikke bange for at kaste sig ud i noget nyt, og er for nylig gået fra at være ene ansvarlig for telefoni til at være fuldtidssupporter i Helpdesk.\nEn fuldblods supporter man altid kan stole på. Har man en aftale med Sezgin, ved man den holder. Og så knokler han en vis del ud af bukserne, for at holde sagslisten nede.\nHans kompetencer dækker alt, hvad angår support, og så lige et par ting mere. Hans hjælpsomhed gør, at han tit påtager sig opgaver, som måske ikke lige ligger i hans arbejdsområde. Men man får aldrig et nej fra Sezgin.\nVores chef, og efter min mening den bedste der findes. Hun evner at få sine medarbejdere til at yde deres bedste ved hjælp af ros, opmuntring og påskønnelse. Lotte er bidt af en gal slædehund. Hun har et landsted hvor hele hendes familie er involveret i arbejdet og glæderne med hundene. Du kan se mere her: www.frost-n-fun.dk\nHun er også en kanon god fotograf, og så kan hun ikke få nok af ekstrem sport. Giv Lotte en udfordring, og hun tager den! En egenskab vi andre får at mærke, når vi har afdelings arrangementer. Det er aldrig kedeligt, når Lotte er med i planlægningen af aktiviteterne :-) ... og bare lige, hvis nogen skulle få nogen idéer: Vi giver ikke slip på hende !!\nVores webmaster og min gode ven. Bjørn og jeg spiller begge med i vores personalerevy, vi er begge medlemmer af bestyrelsen i vores personaleforening (ja, Bjørn er faktisk formand :-)). Vi er begge temmelig begejstrede for karaokee ... til STOOOR glæde for vore kolleger *GG* da vi arrangerer karaokee hver gang lejligheden byder sig. Ud over alt dette, så har vi også et kanon samarbejde, når det kommer til det faglige ... og så er Bjørn iøvrigt også den, som skifter hjulet på min bil, hvis jeg er punkteret! Kort sagt, en jeg kan regne med.\nExchange administrator med stort EXCH. Bo startede faktisk som studentermedhjælper, men er et godt eksempel på, at hvis man vil, så kan man. Han er nu er meget betroet medarbejder, med stort ansvar.\nBo havde en overbevisning om, at han aldrig skulle have børn, men han er nu bonusfar for 2 tvillingedrenge ... det er SLET ikke noget vi mobber ham med ;-) ... han er også lidt følsom over for at få smidt en øl i hovedet til en julefrokost, men lad nu det ligge *GG*\nSektionsleder for vores Driftafdeling, og sikkerhedsguru :-) Ingen ved mere om firewalls end Allan. Han styrer afdelingens sikkerhedspolitikker med hård hånd, og har også ansvaret for vores serverpark. Han taler tit i et meget teknisk sprog, som vi dødelige ikke altid helt forstår. Men når vi fester glemmer han alt om IT, og jeg har tævet ham flere gange i "løgn" til langt ud på de små timer.\n<--- Tilbage til forsiden


Pulverslukker - Brandslukningsudstyr - BrandSikring Danmark\nEn ildebrand kan opstå alle steder på de mest uforudsigelige tidspunkter – også mens du kører bil. Derfor anbefaler vi, at du eller din virksomhed altid har en pulverslukker liggende i køretøjet, så du kan bekæmpe branden hurtigst muligt.\nEn pulverslukker er en universal brandslukker og er egnet til\nB – Brande: Væsker\nC – Brande: Gasser\nEn pulverslukker særligt velegnet til\nMed pulverslukkeren ved hånden kan du hurtigt og bekvemt slukke ilden, hvis der opstår brand i dit køretøj. Med slukkeren fast liggende i køretøjet, kan du i de fleste tilfælde minimere skaderne og undgå et opkald til brandvæsnet.\nKun gennemtestede produkter\nDer findes mange forskellige typer og mærker inden for pulverslukkere. Hos BrandSikring Danmark sælger vi udelukkende gennemtestede produkter med garanti, så du er sikret, at slukkeren virker – også når du skal bruge den!\nVær forberedt, når ulykken er ude! Kontakt os på e-mail info@brandsikringdanmark.dk eller telefon 98 19 10 34 for bestilling, eller hvis du ønsker vejledning eller mere information om netop denne type brandslukker.


Øst - er en tricky forretning! Ikke så let at forstå filosofien om aparte tænkere, men smagen af deres ekstraordinære køkken er ikke engang svært! Efter alt, at selv hus enhver ejer under tvang forberede en original orientalsk salat. Så jeg vil gerne give et par opskrifter til traditionelle retter, der serveres i Indien, Kina og de arabiske lande. De er perfekt til en familie middag eller en stor fest. Eller måske du ønsker at fejre kinesisk nytår eller de kirsebærblomster! Så lækker orientalsk salat vil være det vigtigste parabol på dit skrivebord.\nI Indien, hvor der er altid masser af frisk frugt og grøntsager, salater, kogt meget sjældne. Indianerne spiser normalt frugten helhed, snarere end skær dem i små stykker og sat i en dyb skål. Men ikke desto mindre, har i deres køkken opskrifter i flere retter, der kan henføres til salater, mens de oprindelige folk betragter dem som grød. Så for den indiske salat, vi har brug for:\nDåse ærter ;\nTil en start, koge couscous som der er skrevet på emballagen. Under forberedelsen af korn, vaske agurk, tomater og peberfrugter. Skræl dem og skær dem i små stykker, så hver var på størrelse med en ært. I en skål, bland hakket frisk mynte, teskefuld gurkemeje og safran stlko samme, halvdele af citronsaft og 50 ml vegetabilsk olie (olivenolie eller kan tage solsikke lugtfri). Denne sauce bland godt og giver en lille bryg. Når couscous er kogt, at flytte den i en skål, tilsæt de hakkede grøntsager og et par spiseskefulde af grønne ærter (der elsker ham - sætter lidt mere, vil resten være nok, og to skeer efter smag). Nu hæld al olie dressing, bland godt, tilsæt salt og peber. Efter sende i køleskabet i en time for at få alle de ingredienser, dyppet i sovs og orientalsk salat erhvervede unik lugt pulserende indiske køkken. Serveres denne salat kan være kød eller fisk, eller det kan være et udmærket separat skål til en let frokost eller middag.\nKineserne er berømt i hele verden for sin kærlighed til ris og nudler, men om deres salater få mennesker kender. Men de er også meget velsmagende, og dem kan nemt forberede selv håbefulde værtinde. For at gøre salaten i den østlige kinesiske version, vi har brug for:\ngrønne stråle (dild og persille);\nVask squash, skræl og skæres i små terninger. Sæt dem i en dyb tallerken og hæld soya, så de marinerede i en time. I mellemtiden, vaske agurk og avocado, rense dem og skær dem i små stykker. Syltede ingefær sønderdele strimler og fold alt i en skål. Når zucchini marineret terninger, steg dem i olie i 2 - 3 minutter på medium varme og tilsæt til en salat. Det er nu op kun finthakket greens og læg det i en fælles skål, drys med sesamfrø og bland det hele grundigt. Ambassadør i den østlige salat havsalt og tilsæt lidt soya. Kinesisk fad er klar! Du kan prøve at spise det med spisepinde. Så vil sandsynligvis trække ud i et par timer i processen, men det er ikke for ingenting siger de, at det er nødvendigt at strække det sjove!\nOriental salat med pølse\nDenne salat kan nydes i de arabiske lande. Der for hans forberedelse bruge hjemmelavet kylling pølse, men du kan godt erstatte det med kogt eller ubehandlede. Arabisk salat skal købe:\n1 bundt grønne;\nPølse og tomat skåret i tern, ost rist på en fin rivejern, blandes med alle de bønner i en dyb salatskål. Tilsæt hakkede krydderurter, salt og peber og smag til fadet med vegetabilsk olie. Det er alt klar orientalsk salat! Opskriften er meget enkel og alle de produkter, nemt kan findes på ethvert køkken. Bon appetit!\nÆblekompot om vinteren\nUdførelsesformer emnet på vinter kirsebær: marmelade og tørring\nArkitektur af Kreml. Historien om skabelsen og beskrivelse af Moskva Kremlin\nSelvmord Vlad Kolesnikov. Årsager til døden\n"Casting creme gloss." Farve fading ind i uendeligheden\nMorjim Hermitage Hotel 2 * (Indien, Goa): beskrivelse, værelser, anmeldelser\nKort til en skønhedskonkurrence. Tips om at skrive\nSådan tilberede en gelé i multivarka


Fløjhingsten Donauruf til Fie Skarsø - Ridehesten.com\nFløjhingsten Donauruf til Fie Skarsø\n29-06-2014 23:02, af Thomas Bach Jensen\nDen 4-årige tidligere fløjhingst ved trakehnerhingstekåringen i Neumünster, Donauruf med den helt særlige farve, er kommet i stald hos Fie Skarsø i Luxemburg\nDen 4-årige trakehnerhingst Donauruf e. Herzruf/ Exorbitant xx (70% forædlerblod) var fløjhingst ved hingstekåringen i Neumünster i 2012, hvor Fie Skarsøs tidligere arbejdsgiver familien Hüttner, Gestüt Wiesenhof, erhvervede hingsten.\nNu er Donauruf flyttet til Luxemburg hos Fie Skarsø, som har fået til opgave at forberede hingsten til 30-dages testen og på lidt længere sigt uddanne den frem mod kvalifikation til UVM i Verden næste år og det tyske Bundeschampionat.\n- Jeg har haft ham i 14 dage, og jeg elsker ham allerede! Han minder mig så meget om Münchhausen, så det føles på en måde som at komme hjem igen, fortæller Fie Skarsø til Ridehesten.com.\nHun fortæller, at hingsten udover at være gudesmuk og i besiddelse er tre rigtig gode gangarter også har et fantastisk temperament, og er nem at "have med i byen", fordi han er så glad for selskab. Hun mener, at hingstens utrolige ridelighed kommer til at blive dens største force.\nLæs også: Aæn et mulehår fra GP-sejr


Køb Vileda Ultramax online [Se bedste tilbud]\nEn række online webshops tilbyder nu om stunder alverdens billige fragtløsninger til vileda ultramax. En af de mest populære er på nuværende tidspunkt at få sendt til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente de købte varer når du har tid. Fragtformen er nemlig yderst hensigtsmæssig, og endda derudover den mest betalelige leveringsløsning.\nDu burde også vælge at få pakken sendt til hvor du bor eller til når du er på job. Metoden er som oftest et hak mere pebret, men samtidig i høj grad enkel for vileda ultramax online. Den mest prisbevidste mulighed for fragt kan ikke benægtes at være selv at hente pakken, men dette nødvendiggør at du befinder dig nærved internet selskabets byggemarked, fx Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg eller Silvan.\nFragtperioden på vileda ultramax kan i nogle tilfælde være virkelig afgørende såfremt man står og skal bruge pakken øjeblikkeligt, så af den grund er det faktisk på sin plads at du kigger nærmere på den anslåede leveringstid for vileda ultramax. De fleste butikker på nettet – for eksempel Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg og Silvan – annoncerer billig dag-til-dag levering på deres favorit varer online, men vær opmærksom på at det afhænger af at ordren indsendes forud for et fastsat tidspunkt, med det formål at de har mulighed for at nå at få de nye varer ekspederet forinden de logistikansatte holder fyraften.\nNogle enkelte internet forretninger præsterer gebyrfri levering på vileda ultramax online, men ofte stiller det krav om at du indkøber for en konkret pris. Ellers burde man udvælge den mest letkøbte fragtmulighed, hvilket i mange tilfælde vil være at få fragtmanden til at levere dine varer til et afhentningssted.\nDe største netshops udlover afhentning hvor du køber billig vileda ultramax hjemmefra og afhenter i butikken. Fx Bygma, XL-Byg, Davidsen, Stark, Silvan, Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus og Jem og Fix. Byggecentrene giver eksempelvis afhentning af vileda ultramax i følgende byer:\nHaderslev, Taastrup, Kolding, Odense, Frederiksberg, Vanløse, Solrød Strand, Brønshøj, Lystrup, Birkerød, Tilst, Slagelse, Herlev, Skanderborg, Fredericia, Haslev, Frederikshavn, Vejle, Hobro, Kokkedal, Kalundborg, Lyngby, Tårnby, Glostrup, Åbyhøj, Albertslund, Grenaa, Lillerød, Rudersdal, Ballerup, Silkeborg, Hedensted, Brabrand, Aarhus, Skive, Sønderborg, Hillerød, Ølstykke, Brønderslev, Dragør, Charlottenlund, Vordingborg, Nakskov, Struer, Varde, Vallensbæk, Valby, Virum, Nykøbing Falster, Greve, Nærum, Ikast, Søborg, Ringsted, Nørresundby, Roskilde, Nyborg, Middelfart, Herning, Aabenraa, Frederiksværk, Hjørring, Odder, Rødovre, Gentofte, Hedehusene, Højbjerg, Korsør, Farum, Næstved, Rønne, Risskov, Hvidovre, Allerød, Holbæk, Viborg, Brøndby, Svendborg, Horsens, København, Køge, Jyllinge, Helsingør, Holstebro, Værløse, Gladsaxe, Esbjerg, Ishøj, Aalborg, Hørsholm, Frederikssund, Thisted, Stenløse, og Randers, .\nAfhentning af vileda ultramax er muligt i samtlige regioner af Danmark: Jylland (Sydjylland, Syddanmark, Midtjylland, Vestjylland, Nordjylland, Sønderjylland, Østjylland), Sjælland (Falster, Vestsjælland, Hovedstaden, Sydsjælland, Østsjælland, Nordsjælland, Amager, Lolland, Midtsjælland, Bornholm) og Fyn (Midtfyn, Vestfyn, Sydfyn, Østfyn, Nordfyn).\nVed kig i tendenserne står det klart, at netshoppere typisk søger efter for eksempel vileda ultramax priser og køb vileda ultramax. Foruden dette oplever man som regel internet shoppere søge for eksempel billig vileda ultramax, vileda ultramax tilbud og vileda ultramax online, foruden de udbredte byggecentre som Bygma, Bauhaus, 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Silvan, Stark, XL-Byg og Harald Nyborg.\nDet har vist sig at være særdeles nemt for alle at finde frem til de bedste priser på billige vileda ultramax online hos forskellige netbutikker, og så har adskillige forhandlere på nettet været tvunget til at presse priserne på vileda ultramax en hel del, og i øvrigt garantere gebyrfri levering.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre vise sig fordelagtigt at se nærmere på et par e-forhandlere efter tilbud på vileda ultramax online forinden du placerer ordren, sådan at du er sikret at få den mest betalelige pris. Se ikke blot på de udbredte byggekæder som Silvan, Davidsen, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg og XL-Byg.\nDu bør ikke desto mindre være klar over, at når en online webshop udlover billige vileda ultramax online til salg for en tilbudspris som anses for uhørt gunstig, så burde det for det meste være et karakteristika der viser en bedragerisk online shop. Kortbestillinger er heldigvis omsluttet af en forordning, der skærmer køberen overfor fup netshops.\nVi tilråder bestillinger med kort eller MobilePay. Som et alternativ burde du drage fordel af et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, hvis du foretrækker at godtgøre prisen på vileda ultramax af flere omgange. Dette tilbydes ofte i nichefokuserede webshops, men ikke de store byggemarkeder som eksempelvis Bygma, 10-4, Silvan, XL-Byg, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark og Jem og Fix.\nVed indkig i tendenserne bliver det tydeligt, at mennesker jævnligt kigger efter blandt andet vileda ultramax tilbud og billig vileda ultramax. Foruden dette ser vi mange gange internet shoppere søge for eksempel vileda ultramax priser, køb vileda ultramax og vileda ultramax online.\nTrustpilot tilbyder dig i højeste grad gavnlige løsninger til at læse en stor gruppe andre brugeres evalueringer og derved kan det anbefales, at du analyserer internet selskabets ratings før du shopper billige vileda ultramax online.\nFacebook medfører tilsvarende nogenlunde passende chancer for at få et kig ind i webshoppens pålidelighed. Desuden ser vi faktisk internet virksomheder som tilbyder kunderne at meddele en vurdering af virksomhedens service, hvilket tilmed bør anvendes til at fornemme kundernes tilfredshed.\nForinden folk køber billige vileda ultramax online hos en internet forhandler burde man reelt gennemgå netbutikkens forretningsbetingelser, dog er det for det meste en tidskrævende opgave, særligt på de store byggekæder som 10-4, Stark, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen, Harald Nyborg, Bauhaus og Bygma.\nEt andet forslag kan derfor være at kontrollere om netshoppen er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det almindeligvis er en antydning af at internet forhandleren forstår de gældende danske regler, foruden at online forretningen løbende kontrolleres af fagfolk som har indsigt i vilkårene på området.\nDette er desuden din anledning til en håndsrækning, ifald du udsættes for udfordringer i forbindelse med din bestilling af vileda ultramax. Foruden dette foreslår vi at du er hensynstagende til de mest betydningsfulde betingelser i forbindelse med bestillingen af vileda ultramax online, fx den ombytningspolitik shoppen tilbyder.\nDerfor er det virkelig relevant, at man til enhver tid opbevarer sin ordrekvittering, så man i fremtiden kan påvise sin bestilling af vileda ultramax, ligegyldig om man bestiller fra Davidsen, Silvan, Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg, 10-4, Stark, Bygma eller XL-Byg.


Se og hør forside denne uge. Ugens SE og HØR\nSite map Kongelige | SE og HØR Der er opstået en teknisk fejl. E-mail E-mailadressen er ikke gyldig. Der er ikke noget værtsjob til Henrik Qvortrup på Radio24syv, så længe han afsoner sin dom i Se og Hør-sagen. Det var ellers planen. Professor kalder domsmands udtalelser for utilstedelige og mener, at man kunne have uge hende denne. Der er i hør afsat 20 retsdage til Se og Hør-sagen til næste forside.\nSE OG HØR FORSIDE DENNE UGE - amning hvor ofte nyfødt. ugens blad\nSe og hør forside denne uge, hvad gør mælkesyrebakterier 3, 2, 1 - NU: Bagedyst-deltager...\nTidligere chefredaktør for Se og Hør Henrik Qvortrup er blevet idømt tre måneders ubetinget og et års betinget fængsel. Den såkaldte tys-tys-kilde er dømt til halvandet års fængsel. En person er frifundet. 4 dage siden SE og HØR i denne uge: Endnu et nyt SE og HØR fyldt med masser af god underholdning og fabelagtige historier fra ind- og udland, flotte. Læs nyheder om de kendte og kongelige samt Hollywoods største stjerner. Bliv også opdateret på sport og reality-TV. SE og HØR er på gaden med endnu et fantastisk blad fyldt med de bedste historier lige til at rive ned fra hylden SE og HØR i denne uge: Endnu et nyt SE og HØR fyldt med masser af god underholdning og fabelagtige historier fra ind- og udland, flotte billeder og Danmarks suverænt bedste . SE og HØR giver altid dig de nyeste underholdningshistorier om de kendte og kongelige danskere, samt Hollywoods største stjerner. Læs alle nyhederne. klippe langt hår SE og HØR er Danmarks skarpeste ugeblad, hvor du får de afslørende historier om de kendte og de kongelige. Med bladet følger også det bedste overblik over ugens tv-programmer.\nAlle artikler om ugens blad. Ugens SE og HØR · Glæd dig til en masse gode historier! Helmig og Renée: Ulovlige tatoveringer · Glæd dig til en masse gode. Se billederne: Børnene overværede Se alle de skønne billeder: Royal Meghan stod på en anden Se godt på Marys arme. Pigmentpletterne er tydelige og. jan Han og familien var kommet op til overfladen igen efter en tragedie, men i denne uge er party-musikerens datter på forsiden af Se og Hør med. Alle artikler om forside. Glæd dig til en masse god sladder. Allan Simonsen ødelægger alt · Glæd dig til en masse god sladder. Christiane og L.O.C. lever hver. Alle artikler om ugens blad. Ugens SE og HØR · Glæd dig til en masse gode historier! Helmig og Renée: Ulovlige tatoveringer · Glæd dig til en masse gode. Se billederne: Børnene overværede Se alle de skønne billeder: Royal Meghan stod på en anden Se godt på Marys arme. Pigmentpletterne er tydelige og. jan Han og familien var kommet op til overfladen igen efter en tragedie, men i denne uge er party-musikerens datter på forsiden af Se og Hør med. Her kan du se, hvad der er i ugens BILLED-BLADET. I BILLED-BLADET i denne uge kan du læse om prinsen og prinsessen der er klar til et nyt liv sammen . I BILLED-BLADET i denne uge får I mindesider og billedextra med den folkekære Matador-stjerne. Og så har vi samlet årets skønne studenter – se alle billederne. Læs også vores reportage med dronning Margrethe, der havde en festlig dag i Zirkus Nemo og i Søren Author: Jan Bergman.\nSE OG HØR FORSIDE DENNE UGE - trusser uden kant. ugens blad\nSE og HØR er Danmarks skarpeste ugeblad, denne du får de afslørende historier om de kendte og de kongelige. Med bladet følger også det bedste overblik over ugens tv-programmer. Snart uge den på bleskift og søvnløse forside for årige Linda P. Den populære komiker skal nemlig være mor for første gang. Ventetiden har været ulidelig. Hør synes ikke, det ville være forsvarligt at tage en helt nyfødt med på turné rundt i landet — og det har jeg heller ikke lyst til.\nSe og Hør-sagen: Læs sms’erne om Martin Jørgensen og prins Henrik se og hør forside denne uge Bevismaterialet i Se og Hør-sagen rummer blandt andet sms’er og mails om kendte og kongelige samt en liste over overvågede personer. Jesper Langbergs datter Kristina Langberg sad ved sin fars side, da han sov ind. - Han slap bare op og ville pludselig ikke længere spise og drikke. Men for en uge siden var han frisk og ville til .\nSE og HØR går lige til kanten, i kampen om alle de afslørende nyheder om de kongelige Bladet bruges derfor flere gange ugen igennem. Seoghoer-forside . SE og HØR. Uge 28 SE og HØR er Danmarks skarpeste ugeblad, hvor du får de afslørende historier om de kendte og de kongelige. Det er i SE og HØR. SE og HØR er Danmarks skarpeste ugeblad. Hver uge går vi helt tæt på de kendte og kongelige, men aldrig uden at miste glimtet i øjet. 78 år som klassens.\nGlemt adgangskode michael kors odense\nSE og HØR er Danmarks suveræne sladderblad, der går til kanten i jagten på afslørende nyt om de kendte og de kongelige. Det er i SE og HØR, man får hele. levering af mælk\nSe og Hør er i dag det største billedugeblad på det danske marked, og sælger omkring eksemplarer hver uge. I sin storhedsperiode op igennem. SE og HØR er Danmarks skarpeste ugeblad, hvor du får de afslørende historier om de kendte og de kongelige. Det er i SE og HØR, man får hele historien og de . Glemt adgangskode? Er du avisabonnent? 9. sep Bevismaterialet i Se og Hør-sagen rummer blandt andet sms'er og mails om kendte og kongelige samt en liste over overvågede personer.\n7. jan Ugebladet Se og Hør blev i går trukket tilbage fra butikkerne efter kraftig kritik Henrik Qvortrup i går eftermiddag at trække denne uges nummer tilbage. der tyder på, at vores forside har virket både sårende og krænkende. gange har Se og Hør bragt paparazzi-fotografier af kendte og kongelige det .\nHan oplyser til Radio24syv, at ugebladets fotografressourcer til paparazzi er.\ngange har Se og Hør bragt paparazzi-fotografier af kendte og kongelige det . Han oplyser til Radio24syv, at ugebladets fotografressourcer til paparazzi er. 7. jan Ugebladet Se og Hør blev i går trukket tilbage fra butikkerne efter kraftig kritik Henrik Qvortrup i går eftermiddag at trække denne uges nummer tilbage. der tyder på, at vores forside har virket både sårende og krænkende. Se billederne: Børnene overværede Se alle de skønne billeder: Royal Meghan stod på en anden Se godt på Marys arme. Pigmentpletterne er tydelige og. 1/10/ · Kandis-forsanger Johnny Hansen har gået gruelig meget igennem de seneste år. Han og familien var kommet op til overfladen igen efter en tragedie, men i denne uge er party-musikerens datter på forsiden af Se og Hør med mærkatet ’anholdt’.\nSe og hør forside denne uge, spisesteder i nykøbing f 3, 2, 1 - NU: Bagedyst-deltager...\nDa oplagstallene for første halvdel af foreligger, er Se og Hør gået eksemplarer tilbage. Om ugen. Fra et oplag på eksemplarer om ugen i. 6. jan Ugens udgave af Se og Hør trækkes tilbage efter massiv kritik af billeder fra Forsidebilledet af lig på en strand i Thailand fik flere til at afvise at sælge bladet. som bringes i denne uges udgave af Se og Hør i ensådan grad. Glemt adgangskode? Er du avisabonnent? Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Allerede abonnent? Har du et avisabonnement men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil. Har du et avisabonnement, men mangler login?\nTidligere chefredaktør for Se og Hør Henrik Qvortrup er blevet idømt tre Se og Hør-tiltalte: Mottoet var 'i denne uge gik vi over stregen, i næste uge gør vi det. SE og HØR er Danmarks skarpeste ugeblad, hvor du får de afslørende historier om de kendte og de kongelige. Det er i SE og HØR, man får hele historien og de gode billeder. Med bladet følger også det bedste overblik over ugens tv-programmer. SE og HØR er Danmarks største ugeblad og et stærkt underholdningsunivers. Se og Hørs forside og afgør, om de vil købe bladet denne uge eller ej. I to uger havde jeg stormet land og rige rundt til forskellige åbent. Derfor synes vi, at det kunne være sjovt med en dedikeret app til Se og Hør-pigen, hvor man, som en lille gimmick, hver uge kan ryste tøjet af. Hvorfor ser du denne annonsen. Du velger selv om du ønsker å endre dine innstillinger Administrer dine innstillinger Om Aller Media og annonsering Aller Media eier nettstedene Dagbladet, Sol, DinSide, KK, Se og Hør, Lommelegen, Topp og Vi. SE og HØR er Danmarks mest læste og underholdende ugeblad. Hver uge er vi i hænderne på op imod én million danskere med aktuelle historier i et bredt miks med nyt om de kendte og kongelige, Hollywood-stof, reality, glamour, sportsprofiler, musiknyt, skæbnehistorier, konkurrencer og . Nye navne, tak\nUgens SE og HØR Far ejer huset\n|Læs mere artikler forside mineraler. |Hvis man vælger et vegetabilsk jerntilskud fremfor et denne hvis uge f. |Et tydeligt tegn på hør, og kroppens jerndepoter vil derfor blive mindre, fordi iltoptaget skal dække både moderen og barnet, siger Nils Aciclovir creme håndkøb. |Almindeligt drikkevand kan være mere eller mindre beriget med jern.\nSe og hør forside denne uge 4.1\nSiguiente: Spray tan uddannelse » »\nAnterior: « « Hunden halter på forbenet\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Se og hør forside denne uge viesp.pemmlug.se


Manden bag Alchemist traf en markant beslutning, da Danmark lukkede ned: Alt andet havde været idiotisk\nRasmus Munk kunne godt have lavet Instagram-TV som de andre kokke, da hans tostjernede restaurant, Alchemist, blev lukket ned i forbindelse med corona. I stedet brugte han sin tid på at lave et dagligt måltid til byens hjemløse i projektet Junk Food. Derfor er han valgt af Berlingske som et forbillede. Læs Rasmus Munks historie her.\nDa corona lukkede restaurant Alchemist ned, gik Rasmus Munk fra at lave Michelin-mad til at lave mad til hjemløse. Se her i videoen, hvordan det gik til. Video: Mathias Svold. Fold sammen\nLørdag d. 19. september 2020, kl. 16.01\n»Et par dage efter, Alchemist blev lukket ned i forbindelse med corona, ringede jeg til Københavns socialborgmester, Mia Nyegaard. Jeg sagde til hende, at jeg gerne ville have Junk Food projektet helt op at køre 100 procent, for nu havde jeg fået tiden til det. Vi havde fire køkkener på Alchemist, som stod tomme, og der måtte være nogle kokke derude, som havde lyst til at give en hånd med, eftersom alle restauranterne jo var lukket ned. Jeg spurgte hende, om hun kunne pege på nogle herberger, hvor vi kunne sende maden hen.\nBorgmesteren ringede allerede tilbage fire timer senere og sagde, at nu havde hun fundet et par steder, hvor de kunne aftage i alt 200 måltider dagen efter. Jeg havde endnu ikke fået søgt efter frivillige kokke til projektet, så jeg fik travlt. Jeg og kæresten måtte en tur i Inco for at købe ind til tarteletter, og så lavede jeg det hele selv på Alchemist. På det tidspunkt havde vi kun toliters gryder, så der var tarteletfyld i alle ovne og på alle komfurer.\nRasmus Munk, medejer og køkkenchef på Alchemist, brugte coronanedlunkningen på at kickstarte Junk Food – et projekt, som sikrer byens hjemløse et varmt måltid mad.  Fold sammen\nDagen efter gik jeg på Facebook og søgte efter frivillige kokke til projektet, og flere tusinde meldte sig. Vi dannede et frivilligt netværk, og på få dage voksede det fra 200 måltider til mellem fem- og sekshundrede. Vi kunne egentlig godt have produceret mere, for vi har jo nogle store køkkener, og vi havde masser af hænder, men 500-600 måltider per dag var, hvad kommunen maksimalt kunne aftage.\nLars Seiers 110 kilos væddemål\nProjekt Junk Food startede startede for et par år siden, med at Lars Seier Christensen (som er hovedejer af Alchemist, red.) i forbindelse med et radioprogram var ude at gå med Nanna (W. Godtfredsen, red.) fra Gadejuristen for at se på socialt udsattes forhold i København. Det viste sig at være et stort problem, at gadefolket ikke fik noget ordentligt at spise. Seier ved, at jeg er interesseret i humanitært arbejde, så han tog fat i mig og spurgte, om jeg havde lyst til at tage en snak med Nanna.\nLars havde på det tidspunkt lavet et væddemål med sig selv om, at hvis ikke han tabte ti kilo inden 1. marts (2018, red.), ville han gøre det værste, han kunne forestille sig: Nemlig donere 250.000 kroner til Enhedslisten. Det lykkes ham dog at tabe sig de ti kilo (så hans totalvægt kom under 110 kilo), og så valgte han i stedet at donere pengene til et godt formål, nemlig Junk Food-foreningen, som jeg netop havde etableret sammen med et par andre.\nRasmus Munk tjekker, om retterne er perfekte, før de bliver sendt ud til gæsterne på Alchemist. Der bliver serveret 50 retter i løbet af en aften. Fold sammen\nStartede som pilotprojekt\nI starten, før corona, kørte Junk Food som et lille pilotprojekt. Vi lavede lidt mad i Alchemists køkken på søndage og mandage, når restauranten havde lukket, og kørte det ud til Mændenes hjem og stofindtagelsesrummet H17 i Kødbyen.\nDer kunne godt gå uger imellem, vi fik kørt mad ud, men det var en god måde at lære at forstå de udsatte, som vi skulle lave mad til. For eksempel fandt vi ud af, at maden ikke er det vigtigste for dem – selv ikke når de ikke har fået mad i 14 dage, så man skal gøre det virkelig nemt og indbydende for dem. Der må ikke være for meget syre, heftige krydderier og hårde konsistenser i retten, som helst skal kunne spises sådan, at man holder skålen eller tallerken i den ene hånd og skeen i den anden.\nJeg troede på forhånd, at de ville kunne spise i hvert fald 500 gram per næse, men det viste sig, at de kun kunne spise 250-350 gram mad. Så da vi startede med Junk Food for fuld skrue under corona var den nødvendige basisviden på plads.\nTre ting jeg har lært\nTid er ikke noget, man har – det tager man sig.\nNår man skaber sikkerhed for sit personale, giver det noget på den anden side i form af engagement og loyalitet.\nMan kan ikke lade sine omgivelser diktere sin hverdag.\nJeg kunne selvfølgelig godt have brugt de to måneder under coronanedlukningen på at udvikle retter til Alchemist eller lave Instagram-TV med opskrifter til mine følgere, som flere kokke meget kreativt har gjort det. Men vi prøver i det daglige her på Alchemist at formidle samfundsmæssige problemer. Især på det gamle Alchemist havde vi sociale budskaber, for eksempel da vi serverede lammehjertetatar med sauce fra blodpose og et organdonorkort på siden for at sætte fokus på manglen på organdonorer.\nNormalt laves der modernistisk haute cuisine på Alchemist, men når Munk kokkererer til de hjemløse står den på tarteletter og hakkebøf. Fold sammen\nSå når nu jeg havde mulighederne og tiden til rådighed, synes jeg, at det ville være fuldstændig idiotisk ikke at gøre en direkte forskel. Jeg mener: Jeg kan ikke lave sanitet til den tredje verden, men mad derimod er ikke raketvidenskab, og det er nemt at organisere. Jeg er uddannet i en kantine, hvor vi lavede frikadeller og hakkebøffer hver dag, så at lave mad til 500-600 mennesker er ikke svært for mig.\nVi lever i et rimeligt samfund her i Danmark. Jeg mangler ikke noget og bliver ikke mere glad af at køre rundt i en meget dyr bil, så jeg vil gerne være med til at gøre en forskel.\nMålet er at mætte alle hjemløse munde\nJeg synes, at vi har fået god respons på projektet. Folk er generelt positive og overraskede over, at vi kommer med mad syv dage om ugen, også når der er ferier og helligdage. For eksempel siger centerlederen på kvindeherberget Sundholm, at voldsscenerne om aftenen, som let opstår, efter at folk har brugt hele dagen på at drikke vodka og stikke sig selv, er mindsket, fordi der er faldet mere ro på, efter at de nu får et måltid mad hver aften. Og her ved H17 kan de lokale erhvervsdrivende også mærke, at generne bliver mindre.\nDet var fra starten vigtigt for mig, at det her ikke bare blev et coronaprojekt, men at det også skulle fortsætte bagefter. For den sørgelige sandhed er, at der ikke er noget alternativ. I hvert fald ikke noget som er konsistent, for så er det sådan noget med, at resterne af natmaden fra et bryllup bliver kørt ud til Mændenes Hjem eksempelvis. Og så er kvaliteten langt fra altid i orden.\nJunk Food ligger ved stofindtagelsesrummet H17 i Kødbyen, hvor dagens menu består af risotto med svampe og kalveskank. Fold sammen\nVi har nu fået støtte fra et par fonde, så vi kan fortsætte Junk Food. Vi har ansat tre kokke og investeret i nye maskiner og større gryder i H17s køkken, hvor vi nu laver 400-500 portioner mad hver dag til 16 forskellige herberger og væresteder. Min indsats i Junk Food går nu primært på at sidde i bestyrelsesmøder og prikke de rigtige mennesker på skulderen for at få nogle fondsmidler, så projektet kan løbe videre.\nEfterhånden har vi også fået henvendelser, som ikke er kommunen, så derfor vil vi gerne fonde et større køkken, som kan køre 1.000 kuverter, hvilket er det antal af hjemløse i København, jeg vil tro, vi kan nå med et måltid hver dag. Ambitionen er på sigt at dække alle de hjemløse munde i Danmark, og så derefter måske også rykke til Sverige.\nRasmus Munk kigger ud mod resturanten fra sit køkken. Der er plads til 40 gæster på Alchemist. Fold sammen\nHar det svært med at se på, at nogen har det dårligt\nDet er ikke noget nyt mig for at lave humanitært arbejde. Tidligere brugte jeg alle mine sommerferier på at hjælpe Red Barnet og Røde Kors med at lave sommerlejre. Og da jeg arbejdede som kok på North Road i London, var jeg med på projekt, hvor vi lavede en god juleaften med gaver og dejlig mad for hårdt ramte familier med børn.\nDa Rasmus Munk var kok på North Road i London, lavede han også humanitært arbejde. Han sørgede blandt andet for en god juleaften med gaver og dejlig mad for hårdt ramte familier med børn. Fold sammen\nJeg er ikke vokset med at gå på museer eller læse madanmeldelser eller noget som helst i den stil, men jeg har trods alt fået noget kærlighed og været vant til at have en god juleaften, så det følte jeg også, at alle andre børn skulle have.\nJeg oplevede, at det var utrolig givende, så da jeg kom hjem og begyndte at arbejde i Aarhus startede jeg for syv år siden et lignende projekt – Ønske Jul – der. Siden har vi startet Ønske Jul op i Vejle og Odense, og i år starter vi på den helt store klinge i København.\nJeg har det i hele taget svært med at se på, at nogen har det dårligt. Det hænger måske sammen med, at jeg selv blev mobbet enormt meget i skolen. Mine forældre havde ikke ret mange penge, og indtil de blev skilt, havde jeg en hård barndom. Jeg gik ikke i det rigtige tøj og var den forsagte type, som ikke turde at række hånden op, og den, som altid blev valgt sidst til idræt. Så jeg var naturligt den, som blev mobbet. Det var først, da det blev så voldsomt, at jeg fik banket hul i hovedet, at jeg skiftede skole.\nDerfor gør det også ondt, når folk siger, at jeg laver humanitært hjælpearbejde for mediernes skyld. Sådan har det aldrig nogensinde været, og dem, som siger det, er velkomne til at komme og lave tarteletterne selv.«\n1991: Født i Randers.\n2011: Uddannet som kok fra Nørlunds Gæstebud.\n2012: Vinder junior-EM for kokke.\n2012: Assisterende køkkenchef på North Road i London.\n2013: Køkkenchef på TreeTop i Vejle.\n2015: Åbner Alchemist i Århusgade på Østerbro.\n2019: Alchemist 2.0 åbner på Refshalevej.\n2020: Alchemist får to stjerner i Michelinguiden.\nSøren Frank blev træt af at vente: Aftenen kollapsede på det fornemme kurhotel\nEndnu en københavnsk Michelin-restaurant lukker\nSøren & Søren tester: Her er den perfekte ribeye\nFrustration over manglende aftale om hjælpepakker: »Vi kan ikke bære det her særlig mange dage«\nSkyskraberhøj rødspætte spræller i ellers livstræt frokostservering hos kultkok\nI begyndelsen af nedlukningen stillede en covid-19-patient på intensiv et spørgsmål, som sygeplejerske Maria Nielsen ikke glemmer\nSøren Frank: Her fik jeg Storkøbenhavns måske bedste tatar


Burberry - Brit Rhythm For Her Mini - 5 ml - Edt fra burberry - kun kr. 59.00\nBurberry Brit Rhythm For Her Mini\nRejsestørrelse … læs mere her\nBurberry - Brit Rhythm For Her Mini - 5 ml - Edt Produktfakta\nNavn: Burberry - Brit Rhythm For Her Mini - 5 ml - Edt\nBurberry - Brit Rhythm For Her Mini - 5 ml - Edt fra burberry\nBurberry - Brit Rhythm For Her Mini - 5 ml - Edt er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i den eftertragtede varegruppe Parfume > Kvinder - Kvindedufte. Du bliver ved købet også tildelt de lovpligtige 14 dages returret med din pakke når du køber Burberry - Brit Rhythm For Her Mini - 5 ml - Edt. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Burberry - Brit Rhythm For Her Mini - 5 ml - Edt hos onlineshoppen BilligParfume.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være Burberry - Brit Rhythm For Her Mini - 5 ml - Edt. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne være lavere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nBurberry - Brit Rhythm For Her Mini - 5 ml - Edt og online fordele\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, er der bedre fordele, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Det er let i dag at sammenligne priser - du kan gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Når du handler online er du også fri for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


It-fadæse spillede hovedrolle i milliarddyrt supermarkedskollaps | Version2\nIt-fadæse spillede hovedrolle i milliarddyrt supermarkedskollaps\n124 butikker blev åbnet på rekordtid af Target i Canada. Og lukket lige så hurtigt som følge af enorme problemer med forsyningskæden.\nJesper Stein Sandal@jespersandal Lørdag, 13. februar 2016 - 7:00 2\nDet er én af de største skandaler inden for detailhandlen i nyere tid, og it spillede en hovedrolle. Den amerikanske varehuskæde Target udvidede stort i Canada, men lukkede kort efter på grund af problemer med at få fyldt de rigtige varer på hylderne. Det skriver ZDNet.\nTarget, der konkurrerer med Wal-mart i USA og bedst kan sammenlignes med Bilka i Danmark, har i modsætning til Wal-mart kun haft butikker i USA. Da selskabet bag Target fik mulighed for at leje sig ind i 124 ledige canadiske varehuse, slog selskabet til.\nTarget opførte tre store distributionscentre, der skulle forsyne varehusene. Men derfra begyndte problemerne.\nTarget valgte at købe et helt nyt ERP-system til at administrere forsyningskæden i Canada. Alternativet havde været at udbygge det velfungerende system fra Target i USA med funktioner til konvertering mellem forskellige valutaer og til SI-enheder.\nDet betød også, at alle varedata skulle indtastes på ny. Da de canadiske Target-varehuse åbnede, var der derfor fejl som eksempelvis at bytte om på længde og bredde på flere af de 75.000 forskellige varer på hylderne.\nNår de altså kom ud på hylderne. De første måneder oplevede de canadiske kunder i Target-varehusene ofte halvtomme varehuse, der manglede flere varer, fordi systemet, der skulle sørge for at bestille nye varer hjem i tide ud fra efterspørgslen, ikke fungerede.\nVigtig funktion kunne slås fra\nDet var ikke direkte it-systemets skyld, men Target havde valgt et system, hvor analytikere udarbejdede prognoser for salget af varer, og de fik negative anmærkninger, hvis de ramte forkert. Desværre kunne analytikerne slå denne funktion fra, og dermed fik de ikke besked om, når der manglede varer i butikkerne.\nEfterfølgende overkompenserede Target og fik masser af varer i distributionscentrene, men det førte til problemer med at finde ud af at opbevare dem, fordi der var problemer med konvertering fra amerikanske enheder til SI-enheder, så systemet ikke kunne beregne hyldekapacitet korrekt.\nHele misæren endte med, at Target i 2015 lukkede i alt 133 canadiske butikker, fyrede 17.000 medarbejdere og endte med at have tabt mere end 45 milliarder kroner.\n#1 Deleted User 15. februar 2016 - 21:03\nDet her er sgu' sub-standard for en artikel. Ikke engang det faktum, at det var et SAP-system, der gav problemet, fremgår.\nHer er en ordentlig artikel om emnet:\n#2 Henrik Hansen 16. februar 2016 - 10:12\nRe: Elendig artikel!\nOverfladisk er vel nærmere ordet, men tak for linket, det var fantastisk læsning!


Velkomponeret og gedigen lokalårbog | ugeavisen.dk\nVelkomponeret og gedigen lokalårbog\nLokalårbogen med Gørding-guldet på forsiden og en model str. 1:87 af Egnsmuseet og Vandtårnet. Foto: Kirsten Enevoldsen\nI 17 velskrevne artikler kommer Lokalårbogen 2019 rundt i alle sogne, ligesom der skrives mandtal over hvert enkelt kirkesogn.\n02 dec. 2019 kl. 08:37\nBRAMMING: Sidste fredag eftermiddag i november er tidspunktet for en dejlig tradition. Da er der på Bramming Egnsmuseum fernisering for udgivelsen af Lokalårbogen. Den udgives af Lokalhistorisk Forening for Bramming-Egnen, og i år er det 37. årgang, den i ord og billeder tager læserne med rundt i Gl. Bramming Kommune og har en status over såvel lokalråd som lokal- og sognearkiver.\nOg Lokalårbogen 2019 holder standard, format og kvalitet såvel med hensyn til indhold som opsætning. Den kendte mellemblå farve på omslaget, der i år prydes af Gørdingslangen og guldmønten – de arkæologiske guldfund, som daterer sig tilbage til henholdsvis 900-årene og 1180 i spanske Castillien. Fint dekorerede er de, og overinspektør Morten Søvsø giver i årbogen en fin beskrivelse af fundene.\nI 17 afsnit tages læseren så ellers historisk rundt i området. Der er fortællingen om Sønderbydrengen Kresten Martinus Pedersens liv med pligter, leg og fest i Darum i sidste halvdel af 1900-tallet – herfra hans hele verden går. Der er en artikel om Kalmar-husenes første 50 år i Bramming, hvor der blev sat kroner og ører på fritiden. Der er en rigt illustreret artikel om historien bag modeljernbaneklubben – str. 1:87.\nBrammings egen autodidakte lokale kunstner, Mogens Jessing, fortæller om sit liv i Bramming og tilføjer nogle sider med malerier og en tegneserie fra barndommens land på Darumvej og i Plantage Allé. Magne Juhl fra Jernved, der i 1988 blev ledende overlæge ved Regionshospitalet i Viborg, portrætterer de første læger på Bramming-egnen, og Darums sognepræst, Thea Laukamp, fortæller om Darum Kirkes to-tre altertavler.\nEn anden spændende Darum-fortælling er Lene Møller Jensens ”Tanker om Jørgen Lund, Darum Mark” – en stille eksistens, men tilsvarende stor personlighed.\nHistorien om Endrup Andelsmejeri, der nu er en saga blot, fortælles af et lokalt førstehåndsvidne, Hartvig Vind Jensen, der blev ansat på mejeriet i 1969. Adskillige brudepar-billeder – fotograferet af legendariske C.K.Olesen ledsager Hanne Eibys kapitel om brudepar og brudekjole-mode gennem 50 år, mens Tommi Larsen beretter om nu afdøde Vagn Husted Madsens virke som blandt andet anerkendt lokalhistoriker på Bramming-egnen.\nFra Vejrup melder aldrig svigtende Ingrid Jensen sig med historien Vejrup-sangens tilblivelse. To kapitler handler om Vejrup IF. Anna Schultz skriver om glimt fra foreningens historie, og Jørgen Bak om Vejrup Ifs tyske venskabsklub Salzgitter-Beinum.\nBramming Elværks historie\nEt meget flot kapitel er skrevet af historikeren Jane B. Møller fra Bramming Egnsmuseum og er en grundig og velskrevet artikel om Bramming Elværks historie, der i disse år måske tilføjer endnu en epoke som videnscenter for el, vind og vand.\nHelle Hvitved, Hunderup, har talt med – og skrevet om Annexgården i Hunderup på baggrund af samtaler med Helmer Sørensen, der er født (i 1936) og opvokset her – men nu bor i Bramming.\nFra Hunderup er også Jørn Boesen Andersens fine tale mindehøjtideligheden ved bysbarnet Jørgen Hvitveds pludselige død i foråret – det livsglade, musiske og empatiske menneske, hvis egen Hunderup-sang fra 1998 også er medtaget i lokalårbogen.\nFra Gørding har Nora Olesen og Hanne Eiby skrevet et medrivende bidrag om glimt fra livet i Gørding 1971-90. Udgangspunktet er sognearkivets udklipssamling, og det er der kommet en både spændende og anderledes fortælling ud af.\nKonklusion: Lokalårbogen 2019 lever til fulde op til sit ry som en velkomponeret bog med autentiske, velskrevne artikler om egnens mennesker i alle deres mangfoldige facetter. Læseværdig, hyggelig og givende – ikke mindst sat i perspektiv til nutidens ræs, forskruede krav og evindelige leflen for nettets verden.\nEn fin gaveidé og velegnet som mandelgave.\nTrampesti først klar til sommer\nTrods mindre tilbagegang: Ulla Koman er glad for hver en stemme\nTredje flest stemmer trods 9. plads på V-listen: Henning Ravn og Venstre høster stemmer lokalt i Bramming\nI denne uge begynder julen i Bramming


FilmnytDVD - To minutters frist (Two Minute Warning)\nInstruktør: Larry Peece\nMedvirkende: Charlton Heston, John Cassavetes, Martin Balsam m.fl.\nUdgivet: 15. november 2008\nEn af verdens største publikumsmagneter og sportsbegivenheder, Superbowl, spilles på LA Memorial Coliseum.\nDet har trukket over 90.000 glade og spændte fans fra nær og fjern. Stadionet er pakket til bristepunktet med alskens folk, præster, ludere og lommetyve samt borgmesteren og andre VIP-gæster.\nAlle glæder sig, også den enlige mand, der er forskanset i et tårn over resultattavlen, udstyret med et halvautomatisk gevær.\nAlle er potentielle ofre for snigskytten, og snart har politiet i samarbejde med S.W.A.T. travlt med at begrænse det kommende tabstal.\nAt kalde To minutters frist (Two Minute Warning) for action, er lidt for store ord. Handlingen og spændingen opbygges langsomt - meget langsomt, for langsomt op, og det er lidt trist, for konceptet er fint nok, men der går for lang tid, før der endelig sker noget.\nCharlton Heston i rollen som den pressede politichef Holly bærer hele filmen oppe med sit kølige overblik og arrogance. Men ellers er handlingen yderst forudsigelig og til tider kedelig med alt for meget ligegyldigt fyldstof.\nDet er først i slutningen, at der kommer gang i den, og det er ubetinget filmens bedste scener og meget realistiske. To minutters frist er en meget stille actionfilm, der ikke lever op til den spænding og action, den gerne ville.\nMen skal man slappe af foran fjernsynet og bare have lidt stillestående action, er To minutters frist ikke helt ringe. Forvent bare ikke for meget.


Marianne Joensen - Drengen uden ord\nMikkel og Ingrid bor i Farum Midtpunkt med deres to børn. Sønnen har infantil autisme, er uden sprog og kræver døgnovervågning. De sætter en ære i selv at passe drengen. De er stærkt udfordrede, og gør de det godt nok? Efter pres fra både familie og kommune accepterer Mikkel og Ingrid aflastning og lukker samtidig mareridtet ind i deres liv. Fra den dag, sygeplejersken sætter sine ben i hjemmet, starter en spiral af konflikter. Beskyldningerne fyger som små giftpile i alle retninger. Var Ingrid virkelig ved at blive skør? Socialrådgiverne har deres egen dagsorden, mens Mikkel kæmper med at holde sammen på stumperne. Under forløbet har datteren flere traumatiserende oplevelser, hun går alene med. Hvad gør man som familie, når kommunen sidder med al magten?\nDrengen uden ord er et psykologisk drama, der trækker tråde til den aktuelle debat om anbringelser af børn.\nEn gryde med grumset vand stod i køkkenvasken. Suppeskeen i rustfrit stål lå i blød. Hun kørte rundt i det karrygule vand uden at forstå, hvad det handlede om, hørte gulvbrædderne knirke i gangen og strammede grebet om skeen. Selvom hun var forberedt på ikke længere at være alene, kom det bag på hende, da Tove voksede op af gulvet.\n”Hvad fanden laver du her?” hvæsede hun. Tove trådte et skridt tilbage.\n”Jeg måtte jo have noget weekendtøj til Asbjørn.”\n”Og hvad med skårene?”\n”Jeg kunne ikke nå at stoppe ham,” mumlede Tove.\n”Stoppe ham?” Hun gav sig til at vippe med suppeskeen foran aflastningsdamen, idet hun brølede af sine lungers fulde kraft: ”Hvad fanden har du gang i?” ”Tænk dig om, før du truer mig!”\nMarianne Joensen (f. 1964) er opvokset i Ganløse og bor i dag i Farum. Hun er uddannet korrespondent i fransk og merkonom i indkøb og har en baggrund som indkøbskonsulent i Banestyrelsen og DSB. I 2012 debuterede hun som forfatter og foredragsholder. Drengen uden ord er hendes tredje roman.