Indret dig med børneværelser i stuen | CoPilots\nIndret dig med børneværelser i stuen\n14. marts 2017\tUlige Uger\nKniber det med pladsen, når ungerne er der? Du kan sagtens indrette dig, så dit hjem er indbydende for både voksne og børn.\nBørneværelser i stuen\nStuen er som regel der, hvor de voksne kan udfolde sig, men du kan sagtens indrette din stue, så børnene får deres egne små hjørner. Eller, selvom børnene har deres egne værelser, vil du måske bare gerne lave din stue endnu mere indbydende til menneskene på omkring 1 meter, som er så fornøjelige at være sammen med.\nDen billige og nemme løsning\nDet kræver hverken meget plads eller mange penge at sætte et billigt telt fra Ikea op. Det er en nem løsning, og teltet kan pakkes væk, når børnene ikke er der. Et telt giver børnene mulighed for at gemme sig og få følelsen af eget rum. Og så kan man faktisk godt pakke sig sammen som voksen og tage på besøg.\nIkea telt til 149,-kr.\nIkea telt 199,- kr.\nHyggelige huler med plads til at sove på\nEn seng i stuen kan hurtig blive rigtig hyggelig, med en lyskæde og et gardin. Gardinet tjener også til formål, at der kan trækkes for, når det er sovetid, og desuden kan det blive en rigtig hyggelig hule.\nHygge med lyskæder og gardiner\nEt lækkert flydehjørne\nBrug reoler og gardiner til at inddele rummet i zoner\nHvis børnene er små, er privatlivet ikke det, de lægger vægt på. Et legehjørne i stuen vil være rigtig fint, og børnene vil bare elske at være hos dig, i stedet for på deres værelse. Du kan igen gøre brug af gardiner til at inddele stuen i zoner samt sørg for privatliv og skærmning af lys, når børnene skal sove.\nBrug reoler og gardiner til at lave en legezone\nEt gardin i loftet kan også bruges som skillevæg.\nFor handymanden eller handykvinden\nHvis du derimod er ferm på fingrene, og ikke er bleg for en opgave, der kræver hammer, søm og et fornøjeligt besøg i den lokale træhandel, så skal du lade dig inspirere af nedenstående. Hvem ville ikke elske de løsninger?\nForrige Kære Lola Jensen\nNæste Jo du kan; holdtræning hjemmefra når ungerne sover\nSådan laver du gode deleværelser til børn\nKøjesenge til flere børn på samme værelse


Karina Inge Sørensen - At Work\nKarina Inge Sørensen\nUnderviser i Wellness-, helse- og ansigtsmassage.\nKarina har spillet badminton i 30 år og derfor altid haft interesse i sport. Karina er uddannet cand.merc i international markedsføring fra Syddansk Universitet 2008. Men interessen faldt naturligt på også at uddanne sig som sportsmassør i 2011 fra At Work skolen med speciale i Idrætsskader. Karina har tidligere været ansat som deltid virksomhedsmassør og kontoransat på At Work fra 2011-2013.\nSiden 2011 har Karina været underviser i helse-, wellness- og ansigtsmassage på At Work Skolen. Udover at være underviser arbejder Karina inden for sportens verden som udviklingskonsulent i Dansk Judo og Ju-Jitsu Union.\n”Jeg er rigtig glad for at være underviser på At Work Skolen. Det er meget motiverende at være underviser og lære andre et fag, som jeg selv brænder for og som giver så meget glæde at arbejde med. Derudover er det motiverende at se, hvordan eleverne udvikler sig og tager faget til sig i et læringsmiljø, der er seriøst men hvor vi også griner og har et smil på læben undervejs”.


Jes Holtsø om sit livs krise: Jeg lå død på et toilet | Ude og Hjemme\nI en ny bog fortæller Jes Holtsø om sit livs krise, hvor han som hjemløs døde af en overdosis på et toilet på Københavns Hovedbanegård. Kun et tilfælde og en engel i form af en opsynsmand reddede den folkekære skuespiller og musiker.\nLørdag, 22. januar 2022 - 15:00 - Af Bo Østlund. Foto: Bo Østlund, DR-arkiv, Aller Foto & Video.\nHvornår begyndte du for alvor at tage stoffer?\nJeg begyndte at komme fast i Istedgade fra 1979, da jeg var 22 år gammel. I starten var jeg bare en lalleglad amatør. Jeg vidste ikke, hvad man kaldte stofferne, eller hvor meget man fik for 100 kroner. Efter min mors død begyndte jeg selv at handle med stoffer, og jeg fandt ud af, hvorhenne i Istedgade jeg altid kunne købe heroin, når jeg ikke kunne få noget privat hos de folk, jeg ellers forsynede mig hos.\nJeg begyndte at stikke mig i 1980. Indtil da havde jeg kun sniffet heroinen, og i de kommende år gled forholdet til min daværende kæreste, Inger, som jeg i slutningen af 1970’erne havde fået en søn med, helt væk, mens mit misbrug eskalerede med et dagligt heroinmisbrug. Jeg mistede også mit job som ferieafløser på Carlsberg, fordi jeg begyndte at ringe og melde mig syg, når jeg havde abstinenser.\nJeg blev i løbet af 1980’erne dybt afhængig af junk, og jeg endte som hjemløs, allernederst i misbrugernes hierarki. Jeg var rosset af rosset, og det handlede kun om daglig overlevelse, mens jeg konstant jagtede det daglige fix.\nMin bistandshjælp var selvsagt ikke tilstrækkelig til at dække mit forbrug, så jeg begyndte at stjæle i forretninger. Det var som regel kød, men også ost, kaffe og lignende. Hurtigt omsættelige varer, som jeg kunne sælge på værtshusene, så jeg havde kroner til min junk. Jeg forsøgte mig også uden større succes som røver mod en butik ejet af to ældre damer.\nJeg spiste stort set intet, og min krop var helt afpillet. Jeg fixede alle steder. Toiletter, opgange, kælderhalse, togkupéer, togstationer, byggepladser. Overalt. Jeg var en ensom ulv, og jeg ville bare helst være helt i fred. Jeg ville ikke risikere, der var nogen, som kom og tog mit stof. Jeg vågnede som regel ved 10-11-tiden og som regel med nedtur, og så gik jeg ellers bare rundt som en zombie. Min hverdag bestod af disse fem faste ritualer:\nBekæmp abstinenserne. Skaf penge. Undgå, at nogen tager pengene fra dig. Undgå at blive snydt, når du køber stoffer. Fix.\nFixet var nu blevet vigtigere end at trække vejret, og i virkeligheden ville jeg bare tilbage i ursuppen. Tilbage i min mors mave. Det var den følelse, jeg tryglede heroinen om at give mig. Jeg tiggede og bad den om at fjerne min angst og min paranoia. Heroinen gav mig en volumenknap, så jeg kunne skrue ned for mit forstyrrede sind, hvor alle fortidens begivenheder var blevet til et langstrakt skrig. Når det gik bedst, havde jeg et klubværelse, men brugte altid huslejepengene til junk og blev hældt ud, hvorefter jeg måske kunne bo hos en kammerat i 14 dage, indtil jeg også havde fucket dét up. Ellers boede jeg i nogle kælderhalse eller nogle fyrkældre. Kun fantasien satte grænser.\nOm vinteren fandt jeg typisk en fyrkælder, en opgang eller noget andet, hvor der var bare nogenlunde varmt. Det kunne også være handicaptoiletterne på togstationerne, S-togs-stationerne eller i S-togene, indtil de holdt op med at køre. Så kørte toget jo ud til en endestation, hvorefter jeg blev smidt af og igen måtte lede efter et toilet et eller andet sted, så jeg ikke døde af kulde. Jeg sov også ofte i en opgang eller i en pornobiograf. Der skulle bare være ly for vejr og vind.\nEfterhånden mistede jeg både værdigheden og selvrespekten og følelsen af at være et menneske, der havde ret til at leve.\nDu nåede også at dø?\nJa, en dag i 1986 lykkedes det mig at tage livet af mig selv på et af toiletterne på Københavns Hovedbanegård, hvor jeg jævnligt sad og fixede. Den dag havde jeg åbenbart købt noget stof, der var stærkere end det, jeg plejede at tage. Toiletpasseren kunne stå og kigge ind gennem de matterede ruder og holde øje med, om vi narkomaner sad oprejst, og han opdagede, at noget var galt, så han sparkede døren ind.\nIngen kunne komme i kontakt med mig, så han slog alarm, og da ambulancen ankom, var mit hjerte allerede holdt op med at slå. De fik liv i mig ved give mig hjertemassage, slå mig i ansigtet og hælde vand på mig. Jeg fik også modgift. Jeg var død i måske tre-fire minutter, men da de kunne se, at jeg atter var i live, blev jeg ikke indlagt.\nBlev dine to liv adskilt den aften, hvor du døde på toilettet på Københavns Hovedbanegård og blev genoplivet, hvorefter du søgte behandling?\nNej. Det var mere en kombination af de forunderlige ting, der sker i vores tilværelse på det rigtige tidspunkt. Dét, som Egon Olsen plejede at kalde ”timet og tilrettelagt”. Det er jo ikke alle forundt, men det blev det for mig. Jeg var lige nøjagtigt på det rigtige tidspunkt på det rigtige sted i mit liv til, at der opstod en mulighed for, at jeg kunne få mit wildcard. Det var så mit ansvar at tage imod det og sige: ”Dén fribillet til livet vil jeg gerne bruge.”\nDen 1. august 1990 var en onsdag, og jeg hang på et gadehjørne og lignede noget, som var ved at dø – hvad jeg jo også var. På det tidspunkt vejede jeg 47 kilo. Jeg var syg og træt og flået helt fra hinanden. Var nøgen og gennemsigtig og havde konstante selvmordstanker. Pludselig råbte en mand efter mig: ”Hej Jes.” Han sad i en gammel Toyota Corolla, og jeg genkendte ham straks.\nSimonas mareridt: Patrick var død i 70 minutter\nDet var Jimmy – en gammel ven fra rock og rul-branchen. Han havde tidligere været lydmand for Kim Larsen, da han også selv røg på junk. Jimmy forklarede, at han var kommet på behandlingscentret Egeborg nede på Lolland, og at der var skidefedt dernede. Det var ikke tilfældigt, at Jimmy kørte rundt. Med mellemrum besluttede lederen af behandlingscentret at tage nye folk i behandling, og så sendte hun Toyotaen til Vesterbro for at samle narkomaner op.\n”Du kunne da godt trænge til at komme ned og få noget sul på kroppen,” sagde Jimmy.\n”Ja, men jeg står faktisk lige og venter på en …” snøvlede jeg, men jeg fik alligevel spurgt lidt til, hvad det var for noget, og det lød sådan set meget tiltalende. Især fordi stedet lå langt væk fra narkomiljøet på Vesterbro. Jimmy fortalte lidt om de 12 trin, som behandlingen var bygget op omkring. Og at man hverken måtte ryge hash eller drikke. Man spillede heller ikke musik eller så fjernsyn. ”Hvor er alt det sjove så henne?” tænkte jeg. Det lød sgu ikke som noget for mig. Men jeg skrev alligevel deres telefonnummer ned på en lille lap papir, fordi Jimmy insisterede. Sedlen krøllede jeg sammen og proppede i lommen.\nMen dén seddel skulle alligevel komme til at redde dit liv?\nJa, fire dage senere fik jeg i et altafgørende moment styrken til at ringe og bede om hjælp. Jeg var ikke pisseskæv, da jeg fandt sedlen i min lomme, men jeg sad i en togvogn og var lige flygtet fra nogle, som ville brække en finger på mig. Jeg var tidligere på aftenen blevet spottet af en af de pushere, som jeg skyldte penge. Han begyndte at løbe efter mig, og jeg løb rundt om nogle parkerede biler og fortsatte op ad Istedgade, op mod Hovedbanegården, mens jeg kunne høre ham råbe: ”Du får dillerdaller, Jes! Du får så mange tæv!”\nJeg spurtede hele vejen op til Hovedbanegården, og jeg var heldigvis for hurtig for ham. Kort efter havde jeg gemt mig i en parkeret togvogn. Min møgbeskidte, ildelugtende T-shirt var gennemblødt af sved, og jeg kunne høre min egen puls banke. Da jeg stod og lurede på, om han stadig var efter mig, slog tanken ned i mig: ”Nu vil jeg sgu væk. Fandeme jo. Det er nu!”\nPludselig kom jeg i tanke om Jimmy og om vores snak fire dage forinden, og jeg greb ned i lommen, hvor den krøllede seddel stadig lå. Jeg sprang på S-toget ud til Nordhavn Station og bankede på døren til min far og sagde: ”Jeg ved godt, at du helst ikke vil have, at jeg kommer ind, men jeg har brug for at låne din telefon. Jeg vil gerne i behandling, så jeg er nødt til at ringe, så de kan komme og hente mig.”\nMin far lukkede mig ind, og jeg ringede ned til Egeborg og forklarede lederen, Susanne, at jeg havde fået nummeret af Jimmy, som havde sagt, at jeg bare skulle ringe. Og så hentede de mig tre timer senere.\nSøndag den 5. august 1990 besluttede jeg endelig at vende tilbage til livet, og jeg har været clean lige siden.\nArtiklen med Jes Holtsø er uddrag fra bogen ”Modne mænd 3” af Bo Østlund, der udkom for nylig på forlaget Heatherhill. De øvrige 14 medvirkende i bogen er: Rane Willerslev, Sigurd Barrett, Morten Kirkskov, Kim Bildsøe Lassen, Poul Krebs, Jesper Wung-Sung, Leif Sylvester Petersen, Niels Ellegaard, Brian Holm, Pelle Hvenegaard, Ole Christian Madsen, Jesper Buhl, Søren Hauch-Fausbøll, Alfred Josefsen.\nulykker og tragedier kriser dødsfald


Encrypt4all er filendelser - FileDesc.com\nHjem » Encrypt4all filer\nPå denne side kan du finde en liste over filendelser forbundet med Encrypt4all ansøgning.\nDer er i øjeblikket 2 filendelse(r) i forbindelse med Encrypt4all ansøgning i vores database.\nEncrypt4all er i stand til at åbne de filtyper, der er anført nedenfor. Konvertering mellem filtyper nedenstående er også muligt ved hjælp af Encrypt4all. Du kan finde mere information om det i ansøgningen manual.\nDu kan finde systemkravene til Encrypt4all ansøgning om programmets hjemmeside og programmets manual. Hvis du ikke er sikker på, at dit system opfylder disse krav, så konsultere hjælp fra en professionel!\n« Encrypt Easy


september 19, 2012 - BoligciousBoligcious\nFor nylig var jeg til pressekonference hos BoConcept. Anledningen var deres 60 års jubilæum og deres nye kollektion. Jeg har skrevet en artikel om konferencen på Kvindetid.dk og jeg synes du skal smutte forbi og læse om min oplevelse og de nyeste tendenser. Kollektionen er virkelig et syn værd, og her er mange nye design som jeg må eje. Vi bliver præsenteret for to universer. En kollektion inspireret af Mad Men…\nI dag kan du på Kvindeitd.dk, læse artiklen om mit besøg ved BoConcepts pressemøde. Anledningen var deres 60 års jubilæum og premiere på deres nye kollektion. Smut ind og læs artiklen, hvis du vil høre hvad BoConcept byder på dette efterår. Nå, men hvad har det så med Don Draper at gøre? tjaaa, det må du læse dig frem til i artiklen, det eneste jeg kan sige er, at det…


Revideret side 1 af 22 - PDF\nRevideret side 1 af 22\nDownload "Revideret 07.04.2011 side 1 af 22"\n1 Studieordning for Diplomuddannelse i Webudvikling Revideret side 1 af 22\n2 Indhold 2. Uddannelsens formål Uddannelses varighed Uddannelsens titel Adgangskrav Uddannelsens mål for læringsudbytte, struktur og indhold Uddannelsens struktur Afgangsprojekt Uddannelsens pædagogiske tilrettelæggelse Produktkrav Omprøver Antal prøveforsøg Obligatoriske opgaver Bedømmelse og censur Eksamenssprog Særlige prøvevilkår Afholdelse af prøver i udlandet Terminer og tidsfrister i forbindelse med prøver Klager over bedømmelse Eksamensbevis Merit og andre forhold Meritoverførsel Meritstuderende Orlov Censorkorps Studievejledning Klager og dispensation Overgangsordninger Retsgrundlag Bilag 1. Obligatoriske moduler Databaser (5 ECTS ) XML (5 ECTS ) Interfacedesign og digital æstetik ( 10 ECTS) Bilag 2. Valgfrie moduler inden for uddannelsens faglige område Web-programmering og netværk. Backend programmering (10 ECTS ) Web-programmering og netværk. Frontend programmering (10 ECTS ) Avancerede medieteknologier (10 ECTS) Webkommunikation og netværkssociologi (10 ECTS) Udviklingsmiljøer (5 ECTS) CMS, Content Management Systemer (5 ECTS) IT- projektledelse (10 ECTS) Sikkerhed (10 ECTS) side 2 af 22\n3 Indledning Diplomuddannelse i webudvikling er en erhvervsrettet videregående uddannelse udbudt efter lov om erhvervsrettede grunduddannelse og videregående uddannelse (videreuddannelsessystemet) for voksne (VfV-loven) og efter bestemmelserne om tilrettelæggelse af deltidsuddannelser i lov om åben uddannelse (erhvervsrettet voksenuddannelse) m.v. Uddannelsen er omfattet af reglerne i Undervisningsministeriets bekendtgørelse om diplomuddannelser. Uddannelsen hører under fagområdet for it og teknik i bekendtgørelse om diplomuddannelser. Studieordningen er udarbejdet i fællesskab af de institutioner, som er godkendt af Undervisningsministeriet til udbud af denne uddannelse. Studieordningen finder anvendelse for alle godkendte udbud af uddannelsen, og ændringer i studieordningen kan kun foretages i et samarbejde mellem de udbydende institutioner. Følgende uddannelsesinstitutioner er ved denne studieordnings ikrafttræden godkendt til udbud af Diplom i Webudvikling: Erhvervsakademi Århus Erhvervsakademiet Lillebælt Erhvervsakademi SydVest Københavns Erhvervsakademi Professionshøjskolen University College Nordjylland Erhvervsakademi Kolding Erhvervsakademiet Copenhagen Business Academy Ved udarbejdelse af den fælles studieordning og væsentlige ændringer heraf tager institutionerne kontakt til aftagerne og øvrige interessenter samt indhenter en udtalelse fra censorformandskabet, jf. eksamensbekendtgørelsen. Studieordningen og væsentlige ændringer heraf træder i kraft ved et studieårs begyndelse og skal indeholde de fornødne overgangsordninger. Studieordningen har virkning fra Uddannelsens formål Formålet med diplomuddannelse i Webudvikling er at kvalificere den uddannede til at kunne indgå i design og konstruktion af webapplikationer af alle størrelser. Uddannelsen sigter mod ansættelse i interne udviklingsafdelinger i virksomheder af alle størrelser, eller i større konsulent- eller softwarefirmaer indenfor web-området. Den uddannede vil efter nogle års ansættelse kunne varetage overordnede funktioner i forbindelse med planlægning og arkitektur af komplicerede websystemer. Diplomuddannelsen i webudvikling er en uddannelse, der sigter på at kvalificere dimittenden til udviklingsarbejde i et samfund, hvor hastig udvikling af både samfundets generelle digitaliseringsbehov og branchens/mediernes metoder er et vilkår. Endelig skal uddannelsen kvalificere dimittenderne til at kunne fortsætte relevant side 3 af 22\n4 uddannelse på kandidatniveau. Formålet ligger inden for fagområdets formål, som fastsat i bekendtgørelse om diplomuddannelser. 3. Uddannelses varighed Uddannelsen er normeret til 1 studenterårsværk. 1 studenterårsværk er en heltidsstuderendes arbejde i 1 år og svarer til 60 ECTS-point (European Credit Transfer System). ECTS-point er en talmæssig angivelse for den totale arbejdsbelastning, som gennemførelsen af en uddannelse eller et modul er normeret til. I studenterårsværket er indregnet arbejdsbelastningen ved alle former for uddannelsesaktiviteter, der knytter sig til uddannelsen eller modulet, herunder skemalagt undervisning, selvstudie, projektarbejde, udarbejdelse af skriftlige opgaver, øvelser og cases, samt eksaminer og andre bedømmelser. 4. Uddannelsens titel Uddannelsen giver den uddannede ret til at anvende betegnelsen Diplomuddannet i Webudvikling og den engelske betegnelse er Diploma of Web Development jf. bekendtgørelse for diplomuddannelser bilag Adgangskrav Adgang til optagelse på diplomuddannelse i Webudvikling eller enkelte moduler herfra er betinget af, at ansøgeren har gennemført en relevant adgangsgivende uddannelse mindst på niveau med en erhvervsakademiuddannelse eller en relevant videregående voksenuddannelse (VVU) samt at ansøger har mindst 2 års relevant erhvervserfaring efter gennemført adgangsgivende uddannelse. Institutionen kan optage ansøgere, der ikke har gennemført en relevant adgangsgivende uddannelse som ovenfor nævnt, men som ud fra en konkret vurdering skønnes at have uddannelsesmæssige forudsætninger, der kan sidestilles hermed. Institutionen optager endvidere ansøgere, der efter individuel kompetencevurdering i 15 a i lov om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse (videreuddannelsessystemet) for voksne har realkompetencer, der anerkendes som svarende til adgangsbetingelserne. Relevante adgangsgivende uddannelser er erhvervsakademiuddannelserne som henholdsvis multimediedesigner eller datamatiker. 6. Uddannelsens mål for læringsudbytte, struktur og indhold 6.1 Uddannelsens mål for læringsudbytte Uddannelsens mål for læringsudbytte: Målet er at den studerende opnår viden om World Wide Webs formelle og de facto standardisering side 4 af 22\n5 World Wide Webs standarder som platform for applikationer XML-familiens rolle ved både dataopbevaring og applikationsudvikling Gængse udviklingsmiljøer til web-udvikling Content Management Systemer Webapplikationers rolle i samfundet og dets udvikling Målet er at den studerende har færdigheder til Valg af relevant og egnet objektorienteret programmeringssprog til gennemførelse af udviklingsønsker Valg af relevant og egnet databasesystem til sikring af både data- og applikationspersistens Udformning af hensigtsmæssige grænseflader tilpasset relevante målgrupper Udnyttelse af World Wide Webs særlige designmæssige og æstetiske muligheder Målet er at den studerende har kompetence til Analyse og planlægning og udvikling af applikationer baseret på konkrete udviklingsønsker Analyse og planlægning af udvidelser indenfor rammerne af allerede eksisterende systemer Gennemførelse af udviklingsprocessen på baggrund af den gennemførte analyse og planlægning Udførelse af en udviklingsproces baseret på udefra kommende analyse og plan 6.2 Uddannelsens struktur Uddannelsen består af obligatoriske moduler, valgfri moduler samt et afgangsprojekt, der afslutter uddannelsen. Obligatoriske moduler jf. bilag 1 Uddannelsens obligatoriske moduler, der er fælles for alle studerende, uanset uddannelsesretning, omfatter i alt 20 ECTS-point. For uddybning af læringsmål, indhold og omfang af de obligatoriske moduler henvises til bilag 1. Valgfrie moduler jf. bilag 2 Uddannelsen omfatter valgfrie moduler, der for den enkelte studerende skal udgøre i alt 25 ECTS-point. For uddybning af læringsmål, indhold og omfang af de valgfrie moduler inden for uddannelsens faglige område henvises til bilag 2. Den studerende kan desuden vælge moduler uden for uddannelsens faglige område, dog højst 10 ECTS-point. Institutionen vejleder om valg af moduler uden for uddannelsens side 5 af 22\n6 faglige område. Afgangsprojekt Afgangsprojektet på 15 ECTS-point afslutter uddannelsen. Afgangsprojektet skal dokumentere, at uddannelsens mål for læringsudbytte er opnået. Afgangsprojektets emne skal ligge inden for uddannelsens faglige område og formuleres, så eventuelle valgfag uden for uddannelsens faglige område inddrages. Institutionen godkender emnet. Forudsætningen for indstilling til prøve i afgangsprojektet er at den studerende forinden har opnået 45 ECTS-point fordelt på obligatoriske og valgfrie moduler, jf ovenstående. 7. Afgangsprojekt 7.1 Læringsmål for afgangsprojektet I afgangsprojektet skal den studerende dokumentere evnen til på et analytisk og metodisk grundlag at kunne bearbejde en kompleks og praksisnær problemstilling i relation til en konkret opgave inden for uddannelsens område. Afgangsprojektet skal omfatter centrale emner i uddannelsen. 7.2 Udarbejdelse af afgangsprojekt Problemformuleringen til afgangsprojektet udarbejdes af den studerende i samarbejde med en virksomhed. Problemformuleringen skal godkendes af uddannelsesinstitutionen. Ved løsningen af den opstillede problemstilling er det vigtigt, at den studerende kan anvende centrale teorier og metoder. Uddannelsesinstitutionen udarbejder nærmere retningslinjer med de formelle krav til projektet. 8. Uddannelsens pædagogiske tilrettelæggelse 8.1 Undervisnings- og arbejdsformer Undervisningen på diplomuddannelsen i webudvikling foregår på institutionen som en dynamisk, interaktiv proces, hvor hovedvægten lægges på de studerendes aktive deltagelse. De studerende tager ansvar for egen læring, og såvel de studerende som underviserne bidrager konstruktivt til læreprocessen. Undervisningen foregår som en kombination af holdundervisning, projektarbejde i grupper og individuelt arbejde oftest med tværfaglige problemstillinger og altid med et anvendelsesorienteret udgangspunkt. For at sikre den optimale faglige indlæring og personlige udvikling hos den enkelte studerende anvender diplomuddannelsen i webudvikling varieret pædagogik med hovedvægten lagt på dialog, diskussion og projekter. Undervisningen tilrettelægges varieret bl.a. gennem holdundervisning, arbejde i teams, tværfaglige cases, temaarbejde, gæsteforelæsninger, virksomhedsbesøg og projektarbejde. For at medvirke til uddannelsens internationalisering kan dele af undervisningen foregå på engelsk og mange materialer er på engelsk. Fælles for alle disse aktiviteter er, at vi altid forsøger at opstille (eller hjælpe med at opstille) klare mål for læringsaktiviteterne. 8.2 Evaluering Som et led i kvalitetssikringen anvendes Institutionens evalueringssystem. side 6 af 22\n7 9. Prøver og bedømmelse For at dokumentere, at den studerende har opnået de læringsmål der er fastsat for hvert modul uddannelsen er sammensat af, afholdes én prøve efter afslutning af hvert modul. Hvert modul skal bestås og den studerende kan dersom en prøve ikke bestås indstille sig til reeksamen jf. eksamensbekendtgørelsens regler herom. Mindst et antal moduler svarende til 20 ECTS points, herunder afgangsprojektet skal udprøves eksternt. Skolen meddeler inden tilmeldingen til hvert semester hvilke moduler til der prøves eksternt. De øvrige moduler prøves internt. Den eksterne prøve For den enkelte eksterne prøve gælder: Deltagelse i prøven forudsætter, at den studerende har afleveret modulets obligatoriske opgave (r) Prøvegrundlaget: Det konkrete modul. Form: Mundtlig prøve. Omfang: 30 minutters eksamination inkl. votering. Eksamen kan enten være med 30 minutters forberedelse eller med synopsis, afhængig af det konkrete modul. Bedømmelse: 7-trins-skalaen. Den interne prøve For de moduler der ikke udprøves eksternt, udgør den obligatoriske opgave prøvegrundlaget. I alle moduler afleveres en obligatorisk eksamensopgave. Afleveringen af denne obligatoriske opgave sker sidst på semesteret. Opgaven vurderes af underviseren som giver en karakter efter 7-trins-skalaen for opgaven. Øvrige generelle bestemmelser Alle præstationsbedømmelser er individuelle. Såfremt der ligger en gruppebaseret indsats til grund for prøven, kan den studerendes indsats i forhold til gruppeprocessen indgå i bedømmelsen. 9.1 Produktkrav Produktkrav til obligatoriske afleveringsopgaver, projekter, synopser samt bachelorprojektet fremgår af særskilte retningslinjer, der er bilagt den gældende studieordning. 9.2 Omprøver En studerende, der har deltaget i den senest afholdte eksamen og dér opnået karakteren 00 eller derunder efter 7-trins-skalaen, har adgang til at deltage i en omprøve. Adgang til omprøve forudsætter: at den pågældende prøve ikke indgår som en delprøve i en prøve, som den studerende forinden samlet har bestået. side 7 af 22\n8 at den studerende ikke forinden samlet har bestået den del af uddannelsen, hvori den pågældende prøve er placeret. 9.3 Antal prøveforsøg Den studerende kan højest indstille sig til den samme prøve 3 gange. Institutionen kan tillade et 4. og 5. forsøg, såfremt det findes begrundet i usædvanlige forhold. 9.4 Obligatoriske opgaver I de enkelte moduler stilles obligatorisk opgaver, fx i form af en case, og/ eller et projekt der skal være afleveret for at den studerende indstille sig til eksamen i det pågældende modul. Opgaverne bedømmes alene af læreren. En studerende, der ikke har afleveret de obligatoriske hjemmeopgaver, skal deltage i et nyt undervisningsforløb i det pågældende modul. Øvrige regler angående de obligatoriske hjemmeopgaver, herunder afleveringsfrister, meddeles gennem uddannelsesinstitutionen. 9.5 Bedømmelse og censur Alle prøver gennemføres som individuelle prøver. Ved skriftlige gruppeprojekter o.l. skal den enkelte studerendes bidrag kunne identificeres entydigt. Nærmere retningslinjer herfor fremgår af institutionens hjemmeside. Ved en mundtlig prøve, hvor den studerende eksamineres på grundlag af et gruppefremstillet produkt, må de øvrige medlemmer af gruppen ikke være til stede i eksamenslokalet, før de selv er blevet eksamineret. Dette gøres for at sikre at der er tale om en individuel prøve, i individuelle dele af det fremstillede produkt. Bedømmelsen sker efter 7-trins-skalaen. Formålet med udprøvningerne er at bedømme, om og i hvilken grad den studerendes faglige kvalifikationer er i overensstemmelse med de mål og krav, som er fastsat for uddannelsen i studieordningen og i de faglige beskrivelser. 9.6 Eksamenssprog Prøverne aflægges normalt på det sprog, som undervisningen er gennemført på. Erhvervsakademiet kan i særlige tilfælde, dispensere fra dette. 9.7 Særlige prøvevilkår Institutionen kan fravige de fastsatte prøvebestemmelser for de enkelte udprøvninger med henblik på at tillade særlige prøvevilkår til studerende med fysisk og psykisk funktionsnedsættelse, til studerende med andet modersmål end dansk og til studerende med tilsvarende vanskeligheder, når dette skønnes nødvendigt for at ligestille sådanne studerende i prøvesituationen. 9.8 Afholdelse af prøver i udlandet En studerende kan, når særlige forhold begrunder dette, få tilladelse til at aflægge en prøve i udlandet på en dansk repræsentation (ambassade, konsulat eller side 8 af 22\n9 uddannelsesinstitution), når vedkommende repræsentation er indforstået hermed. 9.9 Terminer og tidsfrister i forbindelse med prøver Institutionens regler og frister vedrørende til- og framelding af eksaminer, herunder sygeomprøver, meddeles via studiets undervisningsportal Klager over bedømmelse Klager over bedømmelsen, prøveforløb m.v. skal indgives til institutionen senest 2 uger efter at bedømmelsen er blevet bekendtgjort overfor de studerende. Vejledning findes blandt andet på Om de nærmere retningslinjer og regler for klager i forbindelse med prøver, henvises til institutionens regler herom Eksamensbevis Der udstedes bevis for afsluttet uddannelse og Diploma Supplement, når alle prøver i uddannelsen er bestået. I beviset angives: Resultatet af bedømmelserne i de enkelte udprøvninger. Karaktervægtene, hvormed disse indgår i gennemsnittet. Den opnåede gennemsnitskarakterer for studiet som helhed. Studerende, der forlader uddannelsen uden at have gennemført denne, har ret til at få attestation for beståede prøver. Attestationen påføres oplysninger om prøvens art og den opnåede karakter. 10. Merit og andre forhold 10.1 Meritoverførsel Institutionen kan godkende, at beståede uddannelseselementer eller dele heraf efter denne studieordning bestået ved en anden institution, ækvivalerer tilsvarende uddannelseselementer eller dele heraf i nærværende studieordning. Hvis det pågældende uddannelseselement er bedømt efter 7-trins-skalaen ved den institution, hvor prøven er aflagt, og ækvivalerer et helt fag i nærværende studieordning, overføres karakteren. I alle andre tilfælde overføres bedømmelsen som "bestået" og indgår ikke i beregning af karaktergennemsnittet. Institutionen kan godkende, at beståede uddannelseselementer fra en anden dansk eller udenlandsk videregående uddannelse træder i stedet for uddannelseselementer, der er omfattet af denne studieordning. Ved godkendelse heraf anses uddannelseselementet for gennemført, hvis det er bestået efter reglerne om den pågældende uddannelse. Bedømmelsen overføres som "bestået" Meritstuderende Institutionen kan godkende, at studerende fra andre videregående uddannelser følger dele af uddannelsen og aflægger prøve efter gældende retningslinjer. Det er en forudsætning, at det er et godkendt led i deres egen uddannelse. side 9 af 22\n10 10.3 Orlov En studerende kan få orlov fra uddannelsen begrundet i personlige forhold. Om de nærmere regler for at få orlov samt de bestemmelser, der er gældende for studerende på orlov, henvises til institutionens retningslinjer. 11. Censorkorps Diplom i Webudvikling benytter det af Undervisningsministeriet godkendte censorkorps for fagområdet it og teknik. 12. Studievejledning Diplomstuderende er omfattet af institutionens generelle studievejledning. Med hensyn til særlige prøvevilkår henvises til afsnit 9 herover. 13. Klager og dispensation Klager over prøver behandles efter reglerne i Bekendtgørelse om prøver og eksamen i erhvervsrettede uddannelser. Klager over øvrige forhold behandles efter reglerne i bekendtgørelse om diplomuddannelser. Alle klager indgives til institutionen senest 2 uger fra den dag afgørelsen er meddelt den studerende. Institutionen kan dispensere fra reglerne i studieordningen, der alene er fastsat af institutionerne, når det er begrundet i særlige forhold. 14. Overgangsordninger Beståede uddannelseselementer fra den tidligere udgave af Diplom i Softwareudvikling giver merit for de tilsvarende elementer på denne uddannelse. 15. Retsgrundlag Studieordningens retsgrundlag udgøres af: Bekendtgørelse om diplomuddannelser Bekendtgørelse af lov om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse (videreuddannelsessystemet) for voksne Bekendtgørelse af lov om åben uddannelse (erhvervsrettet voksenuddannelse) m.v. Bekendtgørelse om prøver og eksamen i erhvervsrettede uddannelser Bekendtgørelse om karakterskala og anden bedømmelse Bekendtgørelse om fleksible forløb inden for videregående uddannelse for voksne Retsgrundlaget kan læses på adressen side 10 af 22\n11 Bilag 1. Obligatoriske moduler Uddannelsen indeholder følgende obligatoriske moduler: Databaser (5 ECTS ) XML (5 ECTS ) Interfacedesign og digital æstetik ( 10 ECTS) Bilag 1 gennemgår læringsmål, indhold og omfang af de obligatoriske moduler. Databaser (5 ECTS ) Indhold Formålet er at sætte den studerende i stand til at analysere og anvende den relationelle model som en integrerende del af en web-applikation. Læringsmål Målet er at den studerende har viden om mindst et bredt anvendt modelleringssprog til datamodellering distribuerede databaser og deres udbredelse og anvendelse i web-applikationer objektorienterede databaser og deres udbredelse og anvendelse i webapplikationer beskrivelse af problemstillinger med XML og anvendelse af XML i udvikling af en web-applikation XMLs betydning for web-applikationer Målet er, at den studerende har opnået færdigheder til at anvende den relationelle datamodel i forbindelse med udvikling og vedligeholdelse af web-applikationer anvendelse af SQLs avancerede query-muligheder, herunder forskellige JOINs og indlejrede SELECTs at anvende transaktionsbegrebet aktivt til sikring af data at anvende et standardbaseret sprog til udvikling af triggers og stored procedures i et databasesystem Målet er at den studerende har kompetence til at analysere og vælge hvilke opgaver, der formålstjenligt løses i databasesystemet og hvilke, der bør løses med et generelt server-baseret programmeringssprog side 11 af 22\n12 XML (5 ECTS ) Indhold Formålet er at sætte den studerende i stand til at analysere og anvende XML som en integrerende del af en web-applikation. Læringsmål Målet er at den studerende har viden om 1. beskrivelse af problemstillinger med XML og anvendelse af XML i udvikling af en web-applikation 2. XML-familiens komponenter og deres indbyrdes relationer og anvendelsesområder 3. XML-applikationers specifikke betydning for web-applikationer Målet er, at den studerende har opnået færdigheder til at anvende XML i forbindelse med udvikling og vedligeholdelse af web-applikationer anvendelse af XSLT gennem client- og serverside programmering at anvende et gængst skemasprog til definition af en XMP-applikation Målet er at den studerende har kompetence til at analysere og vælge hvilke opgaver, der formålstjenligt løses ved anvendelse af XML i en webapplikation Interfacedesign og digital æstetik ( 10 ECTS) Indhold Formålet med modulet er at den studerende skal kunne analysere og reflektere over sammenhæng mellem funktionalitet og formgivning under hensyn tagen til såvel æstetiske som brugsorienterede aspekter. Den studerende skal kunne vurdere teoretiske og praktiske problemstillinger på baggrund af gængse metoder, modeller og teori på området for interaktionsdesign, interfacedesign og usability design. Modulet skal desuden sætte den studerende i stand til at indgå i komplekse anvendelsessammenhænge og selvstændigt forestå formgivningsprocessen ved udformningen af komplekse brugergrænseflader. Læringsmål Målet er at den studerende har viden om gængse tilgængelighedsstandarder side 12 af 22\n13 funktions- og formgivningsmæssige standarder inden for udvikling af grafiske brugergrænseflade (GUI) komponenter på en række forskellige platforme og i en række forskellige anvendelsessammenhænge interaktionsdesign i teknologihistorisk perspektiv psykologiske faktorers rolle i interaktion mellem menneske og computer en række forskellige evalueringsteknikker samt identifikation og valg af relevant evalueringsmetode i praktiske problemstillinger Målet er, at den studerende har opnået færdigheder til at anvende abstrakte modeller for modellering af interaktion mellem mennesker og systemer at identificere og anvende formelle æstetiske designkriterier at identificere og anvende formelle designprincipper for interaktive systemer at identificere og anvende forskellige gængse interaktionsprincipper anvendelse af standardiserede formelle designmetoder ved udviklingen af brugergrænseflader, herunder prototyping anvendelse af forskellige principper for strukturering og organisering af information anvendelse af standardiserede metoder til dokumentation af design og evaluering anvende standardiserede metoder og modeller til visualisering af informationsarkitektur Målet er at den studerende har kompetence til analysere og perspektivere æstetiske virkemidlers rolle i brugergrænseflader analysere tilgængelighedsorienterede problemstillinger og anvende universelle tilgængelighedsprincipper i en konkret kontekst analysere og omsætte kompleks informationsarkitektur til navigationsstruktur og datavisualisering analysere og anvende og standarder for visning af komplekse data Bilag 2. Valgfrie moduler inden for uddannelsens faglige område Uddannelsen indeholder følgende valgfri moduler: Web-programmering og netværk Backend (10 ECTS) side 13 af 22\n14 Web-programmering og netværk Frontend (10 ECTS) Avancerede medieteknologier (10 ECTS) Webkommunikation og netværkssociologi (10 ECTS) Udviklingsmiljøer (5 ECTS) CMS, Content Management Systemer (5 ECTS) IT-projektledelse (10 ECTS) Sikkerhed ( 10 ECTS) Bilag 2 gennemgår læringsmål, indhold og omfang af de valgfrie moduler. Web-programmering og netværk. Backend programmering (10 ECTS ) Modulet er velegnet for studerende med en uddannelsesmæssig baggrund svarende til en multimediedesigneruddannelse. Indhold Formålet er at sætte den studerende i stand til at udvikle moderne webapplikationer med anvendelse af det objekt-orienterede programmeringsparadigme, og med udnyttelse af de moderne, standardiserede protokoller og client/server-modellens muligheder. Der lægges vægt på at tilføre kompetencer, der ikke i nævneværdig grad indgår i Multimediedesigneruddannelsen. Læringsmål Målet er at den studerende har viden om designmønstre tcp/ip-arkitekturen som internettets protokolmæssige fundament internettets struktur som client/server-platform World Wide Webs fundamentale protokoller client/server-arkitekturens muligheder og begrænsninger Målet er, at den studerende har opnået færdigheder til at programmere objektorienteret med anvendelse af de grundlæggende begreber objekt, klasse, metode, konstruktør, indkapsling, grænseflader, nedarvning, specialisering, udvidelse og polymorfi at anvende protokolbaserede specialteknikker i programmering af webapplikationer at anvende programmeringsteknikker i samarbejde med protokoller til sikring af data og systemadgang Målet er at den studerende har kompetence til side 14 af 22\n15 1. at analysere et udviklingsønske med henblik på konstruktion af en webbaseret client/server-applikation 2. at vælge og anvende egnede objektorienterede programmeringssprog til udvikling af webbaserede client/server-applikationer, samt generelt at kunne opfylde uddannelsens formål Web-programmering og netværk. Frontend programmering (10 ECTS ) Modulet er velegnet for studerende med en uddannelsesmæssig baggrund svarende til en datamatikeruddannelse. Indhold Formålet er at sætte den studerende i stand til at udvikle moderne web-applikationer med anvendelse af det objekt-orienterede programmeringsparadigme, og med udnyttelse af de moderne, standardiserede protokoller og client/server-modellens muligheder. Hertil kommer forståelse for grundlæggende design og visuel kommunikation. Modulet skal ligeledes sætte den studerende i stand til at designe simple brugergrænseflader ved anvendelse af æstetiske og kommunikative principper. Læringsmål Målet er at den studerende har viden om internettets struktur som client/server-platform tcp/ip-arkitekturen som internettets protokolmæssige fundament World Wide Webs fundamentale protokoller forskellige mediers særlige karakteristika, svagheder og styrker til at udforme en kommunikationsstrategi under hensyntagen til afsender, målgruppe, medier og virkemidler Målet er, at den studerende har opnået færdigheder til at anvende protokolbaserede specialteknikker i programmering af webapplikationer at programmere og implementere en moderne, dynamisk webapplikation at beherske designprincipper inden for typografi, farvelære, layout, komposition, æstetik og billedsprog. Den studerende skal kunne anvende disse principper ved fremstilling af interaktive brugergrænseflader at anvende programmeringsteknikker i samarbejde med protokoller til sikring af data og systemadgang at anvende kommunikationsteorier, modeller og metoder til planlægning og fremstilling af digitale, visuelle kommunikationskoncepter at anvende teorier om brugervenlighed og kan planlægge og gennemføre af brugertests side 15 af 22\n16 Målet er at den studerende har kompetence til analyse af et udviklingsønske med henblik på konstruktion af en webbaseret client/server-applikation at vælge og anvende egnede programmeringssprog til udvikling af klientsiden af webapplikationer at analysere og anvende standardiserede dokumentmodeller i samarbejde med det valgte klientside programmeringssprog Avancerede medieteknologier (10 ECTS) Indhold Formålet med modulet er at den studerende skal kunne anvende og analysere metoder til fremstilling af avancerede medieteknologiske produktioner. Den studerende skal desuden kunne analysere avancerede medieteknologiske produktioner og den kontekst hvor disse anvendes. Emneområdet dækker video, lyd og animation. Læringsmål Målet er at den studerende har viden om tidsbaserede medieproduktioners opbygning mediebaseret fortælleteknik koncepter i medieproduktion forskellige medieplatforme og medietyper metoder og redskaber inden for digital efterbehandling Målet er, at den studerende har opnået færdigheder til at analysere tidsbaserede medieproduktioner opbygning og fortællestruktur analysere avancerede medieproduktioner analysere samspillet mellem æstetik og teknik analysere overordnede mediestrategier herunder crossmediastrategier anvende avanceret medieproduktion i udvalgt relevant strategisk kontekst anvende en række praksisnære specialprogrammer, rettet mod video-, animationeller lydproduktion anvende praksisrelevante specialprogrammer, til forfinelse og præcisering af æstetiske udtryk. Målet er at den studerende har kompetence til at side 16 af 22\n17 indgå i et professionelt tværfagligt og fagligt medieproduktionsarbejde selvstændigt vurdere medieproduktioner i en medierelevant strategisk kontekst selvstændigt udarbejde medieproduktioner i forbindelse med crossmediale strategier Webkommunikation og netværkssociologi (10 ECTS) Indhold Formålet med modulet er at kvalificere den studerende til at kunne arbejde med udvikling af netværksbaserede kommunikationsløsninger på tværs af platforme, medier og applikationer. Læringsmål Målet er at den studerende har viden om betydende standarder indenfor publikationsområdet (XML, microformats) kommunikative komponenter, der skaber sensorisk (auditiv/visuel/olfaktorisk etc.) identitet, på tværs af medier krav, der stilles til materiale, som samtidigt skal etablere identitet på tværs af medier remedieringsteorier og deres indflydelse på medieudtrykket vidensteoretiske modeller og deres indflydelse på beskrivelse af kompetencer i netværk mikrosociologisk teori og dens indflydelse på opfattelsen af individets placering i forhold til medieudtrykket Målet er, at den studerende har opnået færdigheder til etablere sensorisk identitet for en publikationsopgave anvende dokumentationsformer for sensorisk identitet at udforme produkter i overensstemmelse med forskellige remedieringsstrategier at anvende mikrosociologisk teori til at udforme en digital portfolio Målet er at den studerende har kompetence til at analysere publikationsformer på tværs af medier (print, web, mobil etc.) og anvende denne viden ved planlægning og administration af større publikationsopgaver. Udviklingsmiljøer (5 ECTS) Indhold Formålet er at sætte den studerende i stand til at foretage et formålstjenligt valg mellem side 17 af 22\n18 udviklingsmiljøer i relation til platform og netværk. Læringsmål Målet er at den studerende har viden om gængse udviklingsplatforme (fx Eclipse eller Visual Studio) og deres muligheder og begrænsninger gængse udviklingsmiljøer (fx Java eller.net) og deres muligheder og begrænsninger cross-platform-udvikling, fx udvikling under Linux til brug i et Windows-system eller under Mac til et Linux-system Målet er, at den studerende har opnået færdigheder til at anvende mindst et gængs udviklingsmiljø at anvende mindst en gængs udviklingsplatform Målet er at den studerende har kompetence til at analysere og udvælge en egnet platform og et egnet miljø til en given opgave CMS, Content Management Systemer (5 ECTS) Indhold Den studerende skal kunne foretage et valg mellem Content Management Systemer afhængigt af ønsket funktionalitet og platform. Læringsmål Målet er at den studerende har viden om generelle funktionalitetskrav til et Content Management System betydningen af valg af dataopbevaringsplatform i forbindelse med et CMS Målet er, at den studerende har opnået færdigheder til at modellere et CMS med henblik på egen udvikling Målet er at den studerende har kompetence til at analysere, anvende og supplere et gængst eksempelsystem side 18 af 22\n19 IT- projektledelse (10 ECTS) Indhold: Formålet med modulet er at kvalificere den studerende til at kunne lede mindre og mellemstore udviklings- og vedligeholdelsesprojekter og at kunne påtage sig ansvar for ledelsesopgaver i forbindelse med større projekter Læringsmål: Projektformulering og -strategier (projektmodeller) Målet er, at den studerende skal kende til en række projektmodeller, der tager afsæt i forskellige udviklingsmetoder og -filosofier Projektets ledelsesopgaver Målet er, at den studerende erkender, at personaleledelse også er en del af projektledelsen kender til forskellige teambuilding teknikker og kan anvende dem får forståelse for konflikthåndtering Samspillet med andre projekter og den øvrige organisation Målet er, at den studerende får forståelse for, at det enkelte projekt er/kan være en del af en større helhed og dermed, at tilpasning og prioritering kan være nødvendig Projektidentifikation Målet er, at den studerende skal kunne identificere de forhold omkring en opgave, der gør, at opgaven skal/bør løses som et projekt skal kunne afklare og beskrive de rammer, projektet skal gennemføres under Projektformulering og -strategier (projektmodeller) Målet er, at den studerende skal kunne udarbejde en projektformulering, som tager hensyn til projektets vilkår og rammer skal kunne formulere en projektstrategi og organisere projektet i overensstemmelse med denne side 19 af 22\n20 Projektplanlægning herunder estimering Målet er, at den studerende skal kunne opdele i en række aktiviteter og organisere disse i passende faser skal kunne anskueliggøre disse aktiviteters indbyrdes sammenhænge og afhængigheder skal kunne anvende forskellige estimeringsteknikker for såvel ressourcer som kalendertid skal kunne udarbejde operationelle projektplaner både i tid og for ressourcer Kvalitetssikring og opfølgning Målet er, at den studerende skal kunne opstille kvalitetskrav til projektets leverancer skal kunne anvende forskellige kvalitetssikringsteknikker skal kunne opstille en kvalitetssikringsplan for projektet Projektets ledelsesopgaver Målet er, at den studerende kan anvende forskellige problemdiagnostiserings- og løsningsteknikker kan foretage en risikoanalyse og udarbejde en risikohåndteringsplan Samspillet med andre projekter og den øvrige organisation Målet er, at den studerende kan udarbejde og gennemføre en afviklingsplan for projektet og de enkelte deltagere Den studerende skal opnå kompetencer i at: Fungere som projektleder i alle et projekts faser, herunder selvstændigt kunne træffe de nødvendige beslutninger vedrørende projektet. Sikkerhed (10 ECTS) Indhold: Formålet er at sætte den studerende i stand til at gennemføre sikkerhedsanalyse, udarbejde løsningsforslag og handlingsplan, forestå implementering af løsning samt deltage i den løbende forvaltning Læringsmål: side 20 af 22\nRevideret 07.04.2011 side 1 af 22\nStudieordning for Diplomuddannelse i Webudvikling Revideret 07.04.2011 side 1 af 22 Indhold 2. Uddannelsens formål... 3 3. Uddannelses varighed... 4 4. Uddannelsens titel... 4 5. Adgangskrav... 4 6. Uddannelsens\nSTUDIEORDNING for Diplomuddannelse i Webudvikling\nfor Diplomuddannelse i Webudvikling Revideret 26.04.2017 Indholdsfortegnelse 1 Indledning... 1 2 Uddannelsens formål... 1 3 Uddannelses varighed... 2 4 Uddannelsens titel... 2 5 Adgangskrav... 2 6 Uddannelsens\nProfessionbachelor i Web-udvikling. Studieordning for\nfor Professionsbachelor i Web-udvikling ens fælles del v/landsnetværket for Professionsbachelor i Web-udvikling, juni 2009 ens institutionsdel Erhvervsakademi Sjælland, Professionsbachelor i Web-udvikling\nStudieordning for. Professionbachelor i Web-udvikling\nfor Professionsbachelor i Web-udvikling ens fælles del v/landsnetværket for Professionsbachelor i Web-udvikling, juni 2010 ens institutionsdel Copenhagen Business Academy Professionsbachelor i Web-udvikling,\nStudieordning for Professionsbachelor i Webudvikling September 2012 side 1 af 27 Indhold Fællesdel... 3 1. Tilblivelse og rammer.... 3 2. Uddannelsens overordnede læringsmål... 3 3. Uddannelsens opbygning,\nStudieordning for Diplomuddannelse i Softwareudvikling\nStudieordning for Diplomuddannelse i Softwareudvikling Revideret 07.04.2011 Indhold 1. Indledning... 3 2. Uddannelsens formål... 3 3. Uddannelsens varighed... 4 4. Uddannelsens titel... 4 5. Adgangskrav...\n10.0 Henvisning til gældende retsregler... 27 Del 2. Institutionsdelen... 29 Valgfri uddannelseselementer... 29 Praktikkens gennemførelse...\nIndholdsfortegnelse DEL 1. DEN GENERELLE DEL... 6 1.0 Tilblivelse og rammer... 6 1.1 Uddannelsens formål... 6 1.2 Uddannelsens omfang... 6 1.3 Titulatur... 6 1.4 Adgang til uddannelsen... 7 Kendskab til\nSTUDIEORDNING Professionsbachelor i webudvikling\nSTUDIEORDNING Professionsbachelor i webudvikling Erhvervsakademi Sjælland (EASJ) Campus Roskilde 2012-2014 Indholdsfortegnelse DEL 1. DEN GENERELLE DEL... 6 1.0 Tilblivelse og rammer... 6 1.1 Uddannelsens\nStudieordning. Diplomuddannelse i Webudvikling\nStudieordning Diplomuddannelse i Webudvikling Oktober 2017 Indholdsfortegnelse 1 Indledning... 1 2 Uddannelsens formål... 1 3 Uddannelses varighed... 2 4 Uddannelsens titel... 2 5 Adgangskrav... 2 5.1\n(Version 8 juli 2010) Studieordning. Diplom i Vurdering\n(Version 8 juli 2010) Studieordning Diplom i Vurdering 1 Indholdsfortegnelse Indledning... 3 1 Uddannelsens formål og omfang... 4 1.1 Formål... 4 1.2 Omfang... 4 1.3 Titulatur... 4 1.4 Adgangskrav... 5\nStudieordning. Diplomuddannelse i Softwareudvikling\nStudieordning Diplomuddannelse i Softwareudvikling Oktober 2017 Indhold 1. Indledning... 3 2. Uddannelsens formål... 3 3. Uddannelsens varighed... 4 4. Uddannelsens titel... 4 5. Adgangskrav... 4 6. Uddannelsens


Vespox SL-300 Epoxybelægning 18 kg - Gråhvid (Ral 9002) - Maling og Malergrej\nMange leder efter den billigste Vespox SL-300 Epoxybelægning 18 kg - Gråhvid (Ral 9002) på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nVespox SL-300 Epoxybelægning 18 kg - Gråhvid (Ral 9002) med PrisMatch\nVespox SL-300 Epoxybelægning 18 kg - Gråhvid (Ral 9002) er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i vores varekategori Epoxy Gulvmaling. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Vespox SL-300 Epoxybelægning 18 kg - Gråhvid (Ral 9002) online hos webshoppen DecoFarver.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Hos webshoppens store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være produktet er på siden. Ved at købe dine varer i en webshop er varerne billigere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nVespox SL-300 Epoxybelægning 18 kg - Gråhvid (Ral 9002) og fordele ved at købe online\nKøbes der ind i en webshop, er betingelserne lidt gunstigere, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online køen er der slet ikke, når du handler online, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\nVær den første til at anmelde “Vespox SL-300 Epoxybelægning 18 kg – Gråhvid (Ral 9002)” Annuller svar


Indregulering - Stoker Pro\nIndlæg af Krabbe-soe » 11 nov 2016 11:18\nJeg har et Pellux 100 med VVP, vejrkompensering og trækregulator. Fyret har sådan set kørt ok i sommer, hvor jeg lå på ca. 5kg om dagen.\nTidligere havde jeg et alt for stort Baxi 2.5, men ikke desto mindre bruger jeg nu flere piller end den gamle Baxi. Dette til trods for at jeg kører med tidsstyring, hvilket betyder at der er 5 timer i døgnet det ikke kører.\nDet er et noget skuffende merforbrug og jeg tænker, at det ikke står optimalt i indstillingerne.\nEr der nogen af Jer der ved om Vølund Varmeteknik evt. kører ud og bistår?\nIndlæg af Krabbe-soe » 12 nov 2016 15:59\nSom skrevet ovenfor er mit pilleforbrug noget større end med min tidligere Baxi og jeg er i tvivl om hvorvidt der er noget der kan optimeres i mine indstillinger;\nMåske I har et bud på noget som kan optimeres en smule?\n-\tLuft minimum 30% - 10\n-\tLuft maximum 100% - 45\n-\tFøde max – 5.5\n-\tPower min. – 30\n-\tPower max. – 100\n-\tTest brændsel – 12.5\n-\tBrandværdi – 5.0\n-\tSetpunkt 65°c\n-\tMin. Pumpe temp. – 50°c\n-\tMode – Auto\n-\tHysterese 8°c\nIndlæg af Krabbe-soe » 15 nov 2016 16:48\nKrabbe-soe skrev: Hej igen,\n-\tLuft maximum 100% - 45 (rettet til 40)\n-\tFøde max – 5.5 (rettet til 5.2)\n-\tPower max. – 100 (rettet til 85)\n-\tBrandværdi – 5.0 (Rettet til 4,8)\nJeg ville virkelig sætte pris på det, hvis nogen har idéer til optimering af forbruget....\nIndlæg af Allan1575 » 15 nov 2016 19:43\nAflæser du dit forbrug via displayet?\nIndstillinger for ilt-styring:\nhttp://www.volundvt.dk/upload/Volund/Qu ... 01%207.pdf\nMin kører med følgende:\n-\tLuft minimum 25\n-\tLuft maximum 55\n-\tFøde max – 9.5\n-\tPower max. – 50\n-\tMin. Pumpe temp. – 45°c\n-\tHysterese 15°c\nKører pt uden ilt-styring, men skal have den på igen, og så skal føde max tilbage til 7.5, jeg var nød til at skrue den op, da den havde svært holde ild i bålet\nIndlæg af Krabbe-soe » 15 nov 2016 19:56\nNope, det er desværre reelt forbrug. Pt. ligger jeg på knap 50 kg i døgnet. Ved godt jeg har lidt m², men det er ikke alt der er opvarmet, så jeg synes bestemt det er i den høje ende. Det er markant mere end med tidligere Baxi fætter, som var uden alt det smarte energioptimerende hurlumhej.\nDine værdier er jo noget anderledes end mine, så det er interessant.\nHvad ligger du på af forbrug?\nog tak for dit indlæg\nIndlæg af Allan1575 » 15 nov 2016 20:14\nKrabbe-soe skrev: Halløj Allan\nJeg har sat hysteresen til 15,og 50% ydelse, for at få længere drift tider\nBruger pt ca 20-25 kg i døgnet\nIndlæg af Krabbe-soe » 15 nov 2016 20:20\nDet var måske værd at prøve... Jeg bemærker ligeledes meget stor forskel i "Føde Max."!?\nIndlæg af Allan1575 » 15 nov 2016 20:24\nKrabbe-soe skrev: Det var ikke meget\nJa, min stod standart som er 7.6, men så stod modulet af til ilt-styringen, så jeg slog det fra, men den havde svært ved at holde ild i bålet, så jeg brugte en lørdag eftermiddag, på at få den reguleret ind, og den endte med at køre bedst på 9.5....har dog fået et nyt modul af Vølund, så skal bare lige have det monteret\nIndlæg af Krabbe-soe » 15 nov 2016 20:35\nOk! Håber dit kommer til at spille med den nye ilt-styring.\nGad vide om jeg kan fortsætte med mine 5.2 så, men Power sat ned til 50% og hysterese på 15gr.\nIndlæg af sommer hus[[ » 16 nov 2016 12:37\nHej Alla hvor for nogen Indstillinger kør du så med når du kør med ilt-styringen på dit fyr


Egmont Fonden - Børn om skolestarten: Det er spændende – og svært\nEgmont Fonden - Vi støtter børn og unge / Presse / Nyheder / Børn om skolestarten: Det er spændende – og svært\nBørn om skolestarten: Det er spændende – og svært\nDet er almindeligt at have sommerfugle i maven før første skoledag, men for en del børn er der mere på spil end positive forventninger. Det viser svar fra kommmende skolebørn og børn, som ser tilbage på deres første år i skolen.\nLangt de fleste børn i børnehaveklasse er glade for at gå i skole, men næsten en tredjedel synes, det var svært at starte i skole. Det billede tegner sig, når man spørger børnene selv, og det har Rambøll gjort i to forskellige undersøgelser for Egmont Fonden.\nCirka 700 børnehavebørn og børn i børnehaveklassen og deres forældre har i en spørgeskemaundersøgelse svaret på en række spørgsmål om skolestart.\nLangt de fleste børnehavebørn (83 pct.) glæder sig til at starte i skole, og næsten lige så mange af børnene i børnehaveklassen (78 pct.) svarer, at de godt kan lide at gå i skole.\nMen skolestarten opleves også som svær for en del børn. Når de tænker tilbage, oplever 30 pct. af børnene, at det var svært at starte i skole.Og selv om det ved afslutningen af børnehaveklassen kun er 2 pct. af børnene, der stadig synes, at det er svært at gå i skole, svarer hver tredje (31 pct.), at det nogle gange er svært.\nFør skolestarten har børnene høje forventninger til skolen, men for mange er de positive følelser blandet med en portion nervøsitet. Det viser svarene fra de børnehavebørn, der indgår i undersøgelsen.\nStørstedelen af børnehavebørnene (83 pct.) mener selv, at det bliver sjovt at lære nye ting. Men samtidig svarer fire ud af ti børn (41 pct.), at de er eller nogle gange er nervøse for at skulle starte i skole. Cirka lige så mange forventer, at det – i hvert fald nogle gange – bliver svært at gå i skole. Mange af børnehavebørnene (43 pct.) ved ikke, hvad de skal lave i skolen – selv om næsten alle (95 pct.) har besøgt den skole, de skal gå på.\nVenskaber er det vigtigste\nAt få venner og nogen at lege med er klart det tema, som fylder mest i børnenes tan- ker om skolestarten. Børnehavebørnene er spændte på det, og eleverne i børnehave- klasse og 3. klasse husker det som meget vigtigt. Det fremgår af Rambølls interview- undersøgelse blandt børn på skoler og i dagtilbud.\nBørnene er via en række forskellige lege og aktiviteter blevet spurgt om deres forventninger, bekymringer og oplevelser af skolestarten, og børnene svarer entydigt, at venskaber og relationerne til andre børn i skolen er det vigtigste. Usikkerheden om at få venner og høre til i et fællesskab optager mange af de børn, Rambøll har talt med. De børn, der ikke er startet i skole endnu, er spændte på, hvem de andre børn i skolen mon er, og er nervøse for, om de vil få nye venner og nogen at lege med henne i skolen.\n”Jeg er nervøs for at starte i børnehaveklassen, fordi så møder jeg en masse skolebørn. Og jeg har ikke mødt dem, så jeg kender dem ikke – og så er det svært at finde nogen at lege med,” fortæller et børnehavebarn.\nEn pige i 2. klasse husker tilbage på sit skift fra børnehave til skole: “Jeg blev meget ked af det, da jeg fandt ud af, at min bedste veninde ikke skulle gå på den samme skole som mig. Det var lidt svært at sige farvel til hende.”\nHun fortæller også om utrygheden i skiftet fra stor til lille: ”Jeg var én af de største på stuen, men da jeg kom over i skolen, var jeg en af de mindste. Det var en lidt underlig følelse. Jeg var bange for de store drenge. Jeg var ikke helt tryg ved det.”\nDen sociale usikkerhed fylder en del i den første tid i skolen, forklarer en række børn i børnehaveklassen og 3. klasse, som Rambøll har talt med. Flere af dem fortæller, at de i skolestarten var nervøse, generte og bange for at spørge andre børn, om de måtte være med i deres leg, eller om de ville være venner. Og at det krævede mod og handling.\nEt barn i børnehaveklassen fortæller: ”Det kræver, at man spørger: ’Skal vi være venner?’. Men jeg ænkte: ’Hvad hvis nu, de ikke kan lide mig?’. Men man skal bare sige: ’Nu gør jeg det’.” De interviewede børn fortæller, at det er en stor fordel at kende nogle af de andre børn så godt, at man kan bede dem om hjælp. De udtrykker, at det er lettere at lære i et børnefællesskab, hvor man kender hinanden godt, blandt andet fordi man så ”hygger sig bedre sammen” og er mindre nervøse for at svare noget forkert i klassen.\nUden venskaber og legekammerater kan især frikvarterernes mindre strukturerede rammer være en udfordring.\n”Nogle gange, da jeg startede, var jeg lidt ked af det. Det var i frikvartererne, det var udenfor. Der var det lidt svært at finde på noget at lave,” fortæller et barn i børnehaveklassen.\nFlere af de interviewede børn – og deres forældre – giver udtryk for, at det kan være en hjælp, når de voksne i skole eller fritidstilbud strukturerer aktiviteter i frikvarterne, hjælper med at lave legeaftaler både i og uden for skolen samt sammensætter legegrupper og makkerpar, så børnene ved, hvor og hvem de kan orientere sig mod uden for undervisningen.\nI surveyundersøgelsen er børnehavebørnene blandt andet blevet spurgt, om de forventer, at det bliver let for dem at få nye venner i skolen. Det tror 72 pct., mens hver niende (11 pct.) svarer nej, og resten (17 pct.) er usikre på det. Heldigvis viser undersøgelsen, at det i slutningen af børnehaveklassen er lykkedes næsten alle børn (97 pct.) at få gode venner i klassen.\nBørn og voksne har forskellige bekymringer\nMens børnehavebørnene er mest optagede af, om de får nye venner, er deres forældre ifølge Rambølls survey mere bekymrede over, om deres barn vil kunne sidde stille, høre efter og koncentrere sig. Hver fjerde børnehaveforælder er bekymret for, om deres barn vil kunne koncentrere sig i skolen (25 pct.), og om barnet kan sidde stille og høre efter, når læreren taler (23 pct.).\nI flere kvalitative interview giver forældre til nystartede elever dog udtryk for, at venskaber og relationer både ligger dem og deres barn meget på sinde:\n”Han havde fået tre meget gode venner i børnehaven, og de skulle ikke på samme skole. Han startede i skolen og kendte ikke nogen. Det bekymrede ham. Også at alle andre ville have venner, og han ville være ekskluderet,” fortæller en mor til en dreng i børnehaveklassen.\nOgså for en forælder til en pige i børnehaven er det sociale den største kilde til bekymring:\n”Jeg vil sige, jeg er en anelse bekymret for den pige, som hun er. Hun kan godt være lidt indadvendt, og hun kan have svært ved at fortælle, hvad hun tænker og føler, især overfor fremmede. Så jeg har en forventning om, at det bliver problematisk, men også at børnehaven og skolen nok vil gøre, hvad de kan.”\nRambøll har for Egmont Fonden gennemført en spørgeskemaundersøgelse blandt børn fra årgang 2012 og 2013 og deres forældre. Det er de årgange, som henholdsvis har gået et år i børnehaveklasse eller skal begynde i børnehaveklasse i august 2019. Børn og forældre er hver for sig blevet spurgt til en række oplevelser med/forventninger til skolestarten.\nDer er udtrukket en stikprøve på 1.300 børn fra hver årgang. I alt 690 børn og 756 forældre har besvaret spørgeskemaet. Med det antal besvarelser ligger den generelle statistiske usikkerhed på mellem 4 og 6 procentpoint. Rambøll har tjekket svargruppens repræsentativitet i forhold til de to børneårgange pa tre vigtige punkter: familiens indkomst, barnets køn, og hvorvidt barnet skal gå i folkeskole eller fri-/privatskole. På alle tre punkter er de deltagende børn og forældre repræsentative for forældre- og børnebefolkningen i aldersgruppen.\nDeltagerne har besvaret de relevante spørgsmål via et webbaseret spørgeskema, hvor de har fået de enkelte spørgsmål og svarmuligheder læst op.\nFind notat om undersøgelsens resultater og metode her.


Atlas III (1) – DOF Nordjylland\nForside→Uncategorized→Atlas III (1)\n← Ugens fugl – Bynkefugl\nUgens fugl – Stylteløber →\nDOF Nordjylland Udgivet den 18-06-2013 af peterk 19-06-2013\nFra 2014 til 2017 afholder vi i DOF påny en undersøgelse over ynglefuglenes udbredelse i Danmark, en såkaldt Atlasundersøgelse, den tredie af slagsen. Allerede nu er det muligt at tilkendegive sin interesse for at være ansvarlig for dækningen af bestemte kvadrater. Som kvadratansvarlig tager man ansvar for, at kvadratet bliver forsvaligt dækket og projektet ført til ende, men det er vigtigt at pointere, at man ikke har monopol på indtastningerne af forekomsterne i kvadratet. Tværtimod vil enhver anden, der vil bidrage med dækningen af kvadratet blive hilst velkommen. Altå ikke noget med “først til mølle”. Ved at gå ind i dofbasen.dk kan man klikke på fanebladet “Atlas” og tilkendegive sine ønsker. Her kan man også finde tidsplanerne. Skulle det vise sig, at en anden er kommet i forkøbet og har udvalgt det kvadrat, man havde tænkt sig at være ansvarlig for, er det helt legitimt også at ønske sig det samme, men er det hip som hap, vil vi da stærkt opfordre til at vælge et af de ledige kvadrater. Vi har jo alle den ambition at få dækket hele landet. Svend Erik Mikkelsen vil være atlaskoordinator her i Nordjylland og Simon Christiansen vil være validator (kvalitetessikrer), men i øvrigt er den lokale organisation under opbygning. Vi vil løbende orientere medlemmerne på hjemmeside og om de orienterende møder, der er planlagt til at løbe af stabelen i den kommende sæson.


Schweisskursus (1) - Danmarks Jægerforbund\nHar du lyst til at øge din hunds koncentrationsevne og træne den i at genkende og fastholde fært? Og bor du på Sjælland?\nDu kan stadig nå at tilmelde dig vores schweisskursus på Sjælland, inden tilmeldingen lukker på søndag. Gennem kurset bliver din hunds evne til at finde anskudt vildt udviklet, samtidig med at den lærer at arbejde selvstændigt, men stadig under din kontrol som hundefører.\nKurset finder sted d. 3. og 4. august, og du kan tilmelde dig her:http://bit.ly/2XVfPKc\nKursussted: Jagthytten, Langøvej 10, 4772 Langebæk.


De 10 bedste hoteller med gratis parkering i Urbino\nBedste hoteller med gratis parkering i Urbino, Italien\nHoteller med gratis parkering i Urbino\nNr. 1 ud af 31 i Hoteller med gratis parkering i Urbino med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 31 i Hoteller med gratis parkering i Urbino med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 31 i Hoteller med gratis parkering i Urbino med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 31 i Hoteller med gratis parkering i Urbino med bedste værdi for pengene


polen | TOMORROWGETSUSHIGHER\nTag Archives: polen\tBilleder fra Polen\nPosted on 15/06/2012 by tomorrowgetsushigher\nEfter en lidt hård togtur fra Warszawa endte vi i Krakow.Lige før toget kørte ind på stationen i Warszawa, opstod der en summen og uro hos de lokale, og de rykkede alle helt frem mod skinnerne. Som danskere vidste vi selvfølgelig ikke, hvad der ventede, men vi har lært at følge med – og det viste sig at være det rigtige. Da toget kom skyndte folk sig ind, og vi nåede lige akkurat med og fik en ståplads ude i gangen. Mange måtte se dørene lukke foran sig. Surt. Men heldigt for os at vi kom med, til trods for at vores kroppe ikke var helt enige i, hvordan vi skulle sidde/stå i den smalle gang fuld af passager i fire stive timer.\nDer var flere der havde anbefalet os Krakow, og vi så meget frem til at se byen. Vi må nok indrømme, at vi ikke vidste så meget om byen. Stationen man ankommer til ligger sammen med et kæmpe shoppingcenter, og generelt bliver man modtaget af en utrolig pæn by. Vi har fundet ud af at Krakow er Polen populæreste by, hvilket både afspejles i den pæne by, men også i det højeste antal hoteller i en by vi har oplevet.\nKrakow lever i høj grad på dens historiske status. Old town er velholdt med mange ældre bygninger og kirker. Minder på nogen måder lidt om Prag. Tæt på Old town kan må gå en tur rundt på Wavel, det royale slot, som er lidt hævet over byen. Herfra har man en flot udsigt udover floden Wisla og store dele af byen.\nDen helt store turistfaktor er dog Krakows rolle under 2. verdenskrig. Oscar Schindler, som Spielberg udødeliggjorde i Schindlers Liste, havde sin fabrik i Krakow. Krakow havde en stor gruppe jøder, som næsten alle sammen mistede livet eller flygtede under først Nazi-styret og så det kommunistiske Sovjet-styre. Nu er bydelen blomstret op igen med en masse synagoger og små butikker. Derudover ligger Auschwitz også tæt på Krakow. Det var en meget spændende og uvirkelig oplevelse at besøge en koncentrationslejr – det vil vi komme mere ind på i næste indlæg Kærlig hilsen\nMichael og Caroline\nPosted in Rejseblog, Vores rejser\t|\nTagged auschwitz, backpack, backpacker, caroline jensen, krakow, michael dupont, polen, shindlers liste, turisme, wavel\t|\nTanker om Warszawa\nPosted on 10/06/2012 by tomorrowgetsushigher\nVi sidder og venter på toget til Krakow. Alle toge indtil 12.50 var fyldte, så vi har nogle timer ved banegården. Togsystemet virker lidt som et levn fra Sovjet. Godt med køer, printere og toge fra den tid. Ellers må man sige, at Warszawa er ved at udvikle sig til en Vesteuropæisk storby med glasfacader, højhuse, og hvad der ellers hører til. Meget langt fra Gunter Grass’ version i Bliktrommen, men andet ville også være mærkeligt. Vi gik forbi en stor postbygning, som ledte tankerne hen på denne bog, men om det er samme oprindelige lokation, det ved vi ikke. Generelt rummer Warszawa dog mange historiske mindemærker, som kunne være spændende at udforske endnu mere.\nEuro 2012 sætter selvfølgelig sit præg på byen. Der er mange fodboldfans klædt i nationale farver. Her gør Irland sig særligt bemærket med vilde udklædninger. Menukortene på mange restauranter er specielt lavet til anledningen, som også giver sig udslag i nye priser. Det er fedt at være en del af festen, særligt når nu det danske landshold gav grund til at feste, men det bliver også dejligt at komme lidt væk fra det.\nUniversitetsområdet virker meget inspirerende, og Polen virker på mange måder som et spændende land at studere i. Der er en del forskelle, men samtidig er det relativt nemt at begå sig. Det er tæt på Danmark, priserne i supermarkederne er lave, og der er rigtig mange parker, som man kan hænge ud og læse i. Om uddannelsesniveauet så er højt, det kan vi ikke bedømme, men rammerne virker rigtig fine.\nNu går turen videre til Krakow, som vi glæder os virkelig meget til.\nPosted in Rejseblog, Uncategorized, Vores rejser\t|\nTagged backpack, backpacker, caroline jensen, europa, michael dupont, polen, rejseinspiration, rejsetips warszawa, tanker om warszawa, turisme, warszawa\t|\nTips til Warszawa\nPosted on 08/06/2012 by tomorrowgetsushigher\nSå går det løs med vores tur fra Polen til Ukraine.\nImorgen, ved 12-tiden, lander vi i Warszawa. Allerede søndag morgen tager vi videre mod Krakow, så det er rimelig kort tid, vi har i den polske hovedstad. Er der noget, vi bare skal se? En lille restaurant eller noget andet I synes er helt særligt ved Warszawa. Kom gerne med jeres personlige anbefalinger. Som det eneste sted på vores rejse har vi her bestilt et hotelværelse.\nI må også gerne komme med forslag til Krakow. Her har vi ingen overnatning, så vi tager med glæde imod billige hostels/hoteller eller en bekendt, hvor vi kan låne en sofa.\nTagged backpack, backpacker, caroline jensen, krakow, michael dupont, polen, rejseblog, rejseinspiration, rejsetips, rejsetips krakow, rejsetips warszawa, turisme, warszawa\t|\nBil/tog/tomle-tur igennem Østeuropa\nPosted on 07/06/2012 by tomorrowgetsushigher\nSå er det tid til vores næste lidt større eventyr – fra Polen til Kroatien. Grundtanken har været at leje en bil i Polen og køre gennem Ukraine, Moldova, Rumænien, Serbien, Kosova, Albanien, Montenegro og så flyve hjem fra Kroatien. Det hele på omkring tre uger. Grunden til at vi gerne vil køre i bil er, at det giver os en frihed til at køre nogle utraditionelle veje og komme til nogle byer, som man ellers ikke ser. Desværre har det vist sig at være mere besværligt end først antaget. Vi har ikke kunnet finde noget udlejningsselskab, som var villige til at lade os køre med en bil fra det ene land til det andet. Medmindre det hele var EU-lande. Derfor vil dele af turen nu foregå via tomle og tog. Eventyret starter nu på lørdag den 9. juni, og vi kommer hjem igen den 27. juni (håber vi…) .\nUdover disse overordnede planer har vi ikke planlagt særlig meget. Eneste rigtige plan so far er at se EM-kampen mellem Portugal-Danmark i Lviv, Ukraine. Derfor ønsker vi så mange tips til billige hoteller, gratis sofaer, gode restauranter og alternative seværdigheder som muligt. Som altid er vi vilde med små lokale steder, som ikke er crowdet med turister og blå guidebøger. Vi tager gerne en omvej, vi går bestemt ikke efter den direkte vej, men med en indbygget tidsfaktor bliver vi selvfølgelig nødt til også at have endemålet in mente, når vi vælger rute. Men I skal endelig ikke holde jer tilbage med gode råd. Vi prøver så vidt muligt at holde et højt opdateringsniveau under turen. På den måde håber vi at kunne få så præcise anbefalinger som muligt.\nSå følg os på bloggen, twitter eller på vores personlige facebook-sider. Vi håber på en masse anbefalinger og en skøn tur.\nTagged backpack, backpacker, billeje, caroline jensen, em-kamp, euro 2012, facebook, kosova, kroatien, lokalbefolkning, lviv, michael dupont, moldova, polen, rejseblog, rejseinspiration, rejsetips, rumænien, serbien, tog, togrejse, tomling, turisme, twitter, ukraine, østeuropa\t|\nTagsafrika anmeldelser asien backpack backpacker beirut berlin billeder caroline jensen cykeltur danmark debat europa frivillighed georgien graffiti gæsteskribent hässleholm kina københavn libanon litteratur lokalbefolkning mellemøsten michael dupont natur nyheder polen rejseblog rejseinspiration rejselinks rejsemesse rejseudstyr rusland spanien sverige søborg tbilisi turisme tyskland vagabond rejs vandring video økoturisme østeuropaArkiverCharter til EgyptenAnbefalinger fra andre er guld værdEr det så farligt at rejse?Vi drømmer om rejser…Efterår i JyllandBack on the blog :)Kør selv-ferie til FrankrigSmuttur til Amsterdam?Billeder fra MoldovaAnbefaling: Ed Wardle alene i ødemarkenKategorierBilleder (10)Debat (5)Gæsterne (6)Lande (56)Angola (1)Australien (2)Carolinerne (1)Danmark (6)Finland (1)Frankrig (1)Georgien (3)Indonesien (1)Italien (1)Kashmir (1)kina (2)Libanon (8)Libyen (1)Mongoliet (3)Polen (1)Portugal (1)Rusland (3)Schweiz (1)Spanien (3)Sverige (11)Syrien (1)Tanger (1)Tanzania (1)Tyskland (5)usa (1)Litteratur (7)Månedens destination (4)Nyheder (28)Pakkelister (1)Rejseblog (57)rejselinks (9)Rejsevideoer (7)Uncategorized (1)Videoer (9)Vores rejser (39)Instagrams by @tomorrowgetsushigher Blogs vi holder afBook By Its CoverChristina BrandtConvoyCréol Brothersron arad\ttomorrowgetsushigher.dk


Musik som medicin | Lungeforeningen\nEmbedded video for Musik som medicin\nEr korsang ligeså effektivt som fysisk træning for KOL-patienter? Kan klarinetspil "puste" lungerne op til at virke bedre hos et lungesygt barn? Kan musik støtte og forbedre medicinsk behandling og hjælpe ved fx akut åndenød hos lungepatienter? Disse og andre spørgsmål satte Lungeforeningen sig for at finde svar på ved Den Nationale Lungekonference, der fandt sted 12. september i år.\nI de smukke omgivelser på Moesgaard Museum ved Aarhus mødtes læger, fysioterapeuter, musikterapeuter, komponister og innovationsfolk for at bidrage med deres vikler og erfaringer med, hvilken plads musik kan have som supplement til traditionel medicinsk og sundhedsfaglig behandling af kronisk syge mennesker.\nGå nu ud og gør noget\nMusik og kultur er medicin for syge mennesker. Også lungesyge mennesker. Dette stod klart efter den spændende dag, hvor oplægsholderne satte fokus på bl.a. smertelindring, korsang, lydmiljø og blæseinstrumenter. Konferencens første taler var Per Thorgaard, Overlæge på Aalborg Universitetshospital inden for akutområdet.\nHan står bag et prisvindende projekt, der gik ud på at indføre beroligende musik i Region Nordjyllands ambulancer. Projektet viste, at de fleste patienter har stor gavn af, at der afspilles beroligende musik under ambulanceturen, hvor lyde fra elektroniske instrumenter, motorstøj, sirene m.v. kan stresse den syge i en i forvejen utryg situation.\nIfølge Per Thorgaard kan det nemlig i mange situationer være livsvigtigt, at patienterne slapper af. Han havde én vigtig pointe til tilhørerne, hvoraf de fleste er ansatte i sundhedssektoren og sygehusvæsenet.\n- Gå nu ud og gør noget. Vi har den viden der skal til. Gå nu hjem og kig på jeres hverdag, tal med jeres patienter og så lav en forskel!\nGod vejrtrækning får det bedste ud af lungerne\nHvis der er nogen, der kender til vigtigheden af en ordentlig vejrtrækning, som får det bedste ud af lungerne, så er det musikere med blæseinstrumenter.\nDerfor havde Lungeforeningen inviteret forhenværende basbasunist i Det Kgl. Kapel og frem til 2013 professor for messingblæserne på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium, Mogens Andresen. til at holde oplæg om, hvordan man udnytter lungernes potentiale.\nOg her er godt nyt for mennesker med nedsat lungefunktion.\n- En god effektiv vejrtrækning af fundamentet for blæsere og har afgørende indvirkning på kvaliteten af musikken. Men blæsere med fx astma, som har en sygdomsbetinget nedgang i lungefunktion, klarer sig faktisk ofte glimrende, fordi de er tvunget til at praktisere en effektiv vejrtrækningsteknik, fortæller Mogens Andresen.\nHåber at klarinet kan puste sønnens lunger op\nLige præcis det med at benytte blæseinstrument for at modvirke nedsat lungefunktion, er noget som forældrene Berit Sys Christensen og Gustav Fabricius har inde på livet. De holdt også et oplæg på Lungekonferencen og fortalte deres historie.\nParrets nu 10-årige søn, Scott, fik ved fødslen en farlig kemisk lungebetændelse, og de første år af hans liv var meget svære med hyppige indlæggelser. Berit måtte gå hjemme og passe Scott, mens Gustav passede deres fælles arkitektforretning. Dette vendte op og ned på deres tilværelse.\nEn konsekvens af fødselsulykken er, at Scotts lungefunktion i dag ligger omkring de 58 pct. Derfor begyndte han sidste år at spille klarinet, med henblik på at påvirke hans lungefunktion positivt.\n- Vi er meget glade over at have fundet en lungeøvelse, som også er sjov. Det har vist sig at Scott har en rigtig god teknisk kunnen til at spille klarinet. Hvem kunne tro det når han har nedsat lungefunktion? Den motion af lungerne, et blæseinstrument fremkalder, tvinger luften ud i de fineste grene i lungernes bronkier. Så vi håber på det kan få en effekt på Scotts lungefunktion, siger Gustav Fabricius.\nGustav har skrevet bogen 53 dage – om perioden fra Scotts fødsel til han bliver udskrevet og kommer hjem. Først trækker en maskine vejret for den nyfødte søn, så hjælper en respirator til. Undervejs er forfatteren – og faren – igennem hele følelsesregisteret med angst, fortvivlelse og en stor trang til at handle – selvom han ved, at han ingenting selv kan gøre.\nBørn kan træne lungerne\nHvad kan hjælpe lungesyge børn? Det spørgsmål gav Sune Rubak, overlæge, PhD og leder af Børne Center for Lunge- og Allergi sygdomme på Aarhus Universitetshospital nogle svar på ved konferencen.\nHan gennemgik forskellige typer af medfødte børnelungesygdomme og understregede vigtigheden af videndeling på tværs af afdelinger og almen praksis og nationale guidelines.\nEn anden vigtig pointe, var at man ikke måtte betragte ”halv volumen” (ud fra en måling af volumen af luft i lungerne) som halv funktion.\n- Udover fysisk træning, betyder det mentale rigtig meget. Når vi ser på, hvad der skal til, skal vi se på forskellige ting der tilsammen udgør et helhedsbillede: lunger, krop, trivsel, mental indstilling, motivation, sociale fællesskaber, siger Sune Rubak.\nTil stede ved konferencen var også overlæge på Århus Universitetshospital, Anders Løkke, som til dagligt arbejder med KOL, rehabilitering og forskning i lungesygdomme.\n- Vi blive nødt til at tænke i nye baner, og gå de veje som patienterne går. Vi kan ikke løfte opgaven og gøre dem raske alene. Vi er nødt til at søge nye veje, og musik er helt klart fremtiden, fortæller Anders Løkke til Lungeforeningen efter konferencen.\nStudie undersøger effekten af sang\nSamme budskab havde Mette Kaasgaard, der er klassisk sanger og sangpædagog og ph.d.-studerende ved Lungemedicinsk Forskningsenhed i Region Sjælland og Center for Music in the Brain på Aarhus Universitet.\nHun leder lige nu et forskningsprojekt ”SING A LUNG”, hvor man undersøger, om sangtræning kan være en relevant aktivitet som led i rehabilitering af mennesker med lungesygdommen KOL.\nForsøget er et såkaldt randomiseret kontrolleret studie, hvor forskerne sammenligner effekten af sangtræning med traditionel fysisk træning, fysisk træning (et randomiseret studie er kendetegnet ved, at patienter fordeles tilfældigt til enten at modtage en eksperimentel behandling eller en kontrolbehandling. De to grupper patienter er sammenlignelige ved, at man trækker lod om, hvilken behandling hver patient skal have. Random betyder tilfældig på engelsk).\nVi håber på ny viden\nMette gav konferencedeltagerne et spændende indblik i, hvordan man videnskabeligt undersøger effekten af sang, og hun illustrerede det ved at vise nogle videooptagelser fra projektet, hvor deltagerne laver forskellige åndedræts- og stemmeøvelser i grupper – med og uden tilsat bevægelse eller dans.\nDet er optagelser, der emmer af liv, energi og leg. Bl.a. ses en øvelse, hvor deltagerne skal holde balloner i luften samtidig med at de træner stemmen. Men selvom det ser sjovt ud, er udgangspunktet både struktureret og systematisk, fortæller Mette Kaasgaard.\n- Vi forventer med dette forskningsprojekt at nå frem til at se, om sang kan være lige så godt som fysisk træning på en lang række parametre, og håber således at vi med vores studium kan bidrage med ny og dybere viden. Studiet adskiller sig fra almindelige lungekor ved, at vi ”udsætter” deltagerne for et systematisk træningsprogram, der bygger på erfaringer fra England. Der har man arbejdet med dette felt i over 10 år, og inddrager både det sangpædagogiske og viden fra fysioterapeuter, der er eksperter i åndedrættet, fortæller Mette Kaasgaard til Lungeforeningen.\nProjektet er det første af sin art i Danmark – og det hidtil største i Verden med deltagelse af 11 kommuner og over 300 deltagere. Studiet forventes afsluttet til foråret 2019, og derefter skal forskerne til at analysere på de mange tal fra målingerne. Du kan læse mere om ”SING A LUNG” her\nMusikalsk projekt med verdenskendt komponist\n- Jeg tror, at fællessang har en eller anden kraft, så man bliver lidt lettere og har nemmere ved at dele ud af sig selv.\nOrdene kommer fra den verdenskendte komponist Frans Bak, der mest er kendt for sin musik, som han har komponeret til fx Danmarks Radios tv-serier Nikolaj & Julie og Forbrydelsen.\nHan var én af de sidste til at tale ved konferencen om, hvorfor musik er vigtigt for os alle, og løftede også sløret for sin personlige historie, der indebar at miste sin mor til selvmord i en tidlig alder. Sammen med Lungeforeningen har han skabt et musikalsk projekt, hvor mennesker med lungesygdomme og deres familier får pusterum med sang og musik.\nEfter konferencen tog vi derfor vores egen medicin, da Lungeforeningen havde inviteret 3 lungekor fra Aarhus og Region Midt til Moesgaard Museum for at synge en lungekoncert i selskab med filmkomponisten Frans Bak.\nDette var en meget rørende oplevelse, og der var en herlig stemning og livsglæde i rummet. Se videoen med et klip fra koncerten nedenfor.\nAlt i alt blev det en spændende dag hvor Lungeforeningen fik sat en tyk streg under, at musik og sundhed hænger sammen.\nDu kan se et klip fra lungekoncerten her:


Konstant propper i ørerne — Netdoktor\n6 april, 2020 16:17 i Åben debat om øre-, næse- og halssygdomme\nHar døjet med propper i ørerne i cirka 3 år , har vært hos læge og ørelæge de siger mine øre ikke fejler noget og den ene ørelæge sagde til mig at det var noget jeg bildte mig selv ind i at der er propper. gøre noget sjovt med kæben når jeg vil ha propperne til at forsvinde men de kommer tilbage efter 1 til 2 minutter\nhåber der er andre som har samme problem\n6 april, 2020 16:55 Redigeret 6 april, 2020 16:56\nDen besked fik jeg også i flere år indtil jeg fandt en ældre ørelæge, som efter at have undersøgt mig sagde, det var infiltrationer i kæben og omkring ørerne.\nÆrlig talt var det nogle hårde år indtil jeg vidste, hvad der var galt. Hjælp fik man jo ikke.\nJeg fik en henvisning til en fysioterapeut, som først studsede lidt, men hun fik fjernet "propperne" ved massage. Desværre er hun stoppet og den næste kunne ikke klare det, for det kommer jo igen efter et godt stykke tid på grund af jeg spænder.\nMin tandlæge sagde til mig, jeg ikke kunne undgå spændinger på grund af min kæbes bygning.\nSå nu kunne jeg godt bruge en dygtig fysioterapeut igen. Jeg håber, når vi nu igen kan færdes, at ham jeg har fundet også kan klare min kæbe, som han klarer min lænd.\nJeg må selv give mig noget massage i denne tid.\nDet er sørgeligt at læger i vore dage, når de ikke kender årsagen, mener det er indbildning.\nTak for dit hurtige svar. Og ja det er virkelig sørgeligt at der intet hjælp er at hente og man føler sig dum når man bliver ved med at be om hjælp til det. Men jeg ville prøve fysioterapeut med det samme de åbner igen og håber det kan hjælpe mig.\n6 april, 2020 17:13 Redigeret 8 april, 2020 05:43\nJa, du har ret i man føler sig dum. Men jeg har oplevet så meget, at jeg nu mener det er lægen, der har skylden.\nDer skal en god massage til omkring ørerne og hele kæben. Jeg vil ønske for dig det vil hjælpe, som det hjalp mig. Det er jeg også sikker på det vil , såfremt årsagen er den samme. Men, som sagt, den næste var ikke dygtig nok, så jeg må finde en ny.\nDu kan prøve at give dig selv massage. Det gør jeg. Jeg lukker munden lidt op, for det slapper af, medens man masserer.


Neumünster 2015 | trakehner.dk\nAkt. kalender 2020\nDressur i focus\nNy rangliste 2019\nFølg os på Facabook\nDanske trakehnere kan - kæmpe succes i Neumünster\nEfter 4 helt forrygende dage i Neumünster, må det siges at være en kæmpe succes for de danske trakehnere.\nReservefløjen gik nemlig til Helium e. Millennium og Hirse e. Induc avlet af Alan Nissen, Skals og ejet af familien Nissen, Skals\nEn super velgående og smuk hingst med et fantastisk temperament, flot fremvist af Hans Jørgen Hoeck og Ida Hofman-Bang. Helium blev hurtig en publikums darling, da han fra første skridt ude på fast bund om torsdagen, viste en helt imponerende takt, bæring og elasticitet, som han bevarede igennem alle dage i alle 3 gangarter og som gav ham titlen af præmiehingst om lørdagen. Og det kunne man helt bestemt også høre på publikum, som kvitterede med stående klapsalver, da Helium om søndagen blev udnævnt som reservesieger.\nOg man kan jo heller ikke lade være med at være lidt stolte over, at den imponerende hingst Millennium er efter Easy Game, som også kommer ud af dansk avl, da han er efter den uforglemmelige Evita XII e. Schwadroneur, avlet af Herdis Toft og Bjarne Nørgaard\nEn kæmpe ære var det også at være med til at hædre E.H. Cadeau e. Silvermoon og Cortina R e. Caprimond avlet af Jens Skude, Nakskov og ejet af Gestüt Hörstein, Alzenau. Cadeau fik nemlig den fornemme udnævnelse som Årets hingst – en suveræn flot titel opnået af en dansk avlet hingst, som tilbage i 2001 blev kåret i Neumünster og udnævnt til præmiehingst. Og en fornøjelse at gense den smukke hingst, som på trods af sine 16 år, stadig ser imponerende ud. Man kan tydeligt se, at han er blevet passet godt på hos Gestüt Hörstein igennem de sidste 14 år.\nOg succesen fortsatte\nVi fik nemlig også lov til at nyde den smukke, røde danske hingst Edberg (oprindelige navn Element) e. Connery og Elta e. Kaiser Wilhelm avlet af Erik Jørgensen, Herfølge og ejet af Antje Hell, Wiesbaden. Edberg blev som føl købt af Hubertus Poll og fremstillet i Neumünster i 2010, hvor han opnåede kåring. På auktionen blev han købt af dressurrytteren Antje Hell, som selv har uddannet Edberg. Og så er Edberg og Antje Hell ellers gået fra succes til succes. Og i en alder af kun 7 år, opnåede han i år i Neumünster den flotte placering som nr. 2 i finalen i Trakehner Dressurpferde-Championat, kun slået af Anabel Balkenhol på Heuberger TSF.\nOg derudover blev Antje Hell og Edberg også forgyldt ved gallaaftenen lørdag, da de blev tildelt Goldene Reitabzeichen efter 10 flotte sejre i S-dressur. En imponerende præstation af den sympatiske ekvipage.\nOg danske trakehnere fortsatte og fortsatte\nHalle Berry e. Aston Martin og Hermione e. Summertime, avlet og ejet af Lone Andersen og Johnny Sørensen, Haslev opnåede at blive årets hoppe ved elitedagene i august. Derudover blev Halle Berry vinder af endagsprøven med imponerende 8,04 og tillige tildelt avlermedalje i sølv. I forbindelse med elitedagene, blev Halle Berry udtaget til auktion i Neumünster. Og man må sige, at hun kom, så og sejrede. Smukke og velgående Halle Berry, blev nemlig solgt som den suveræn dyreste ridehest – næsten 3 gange så meget som den næstdyreste ridehest. En glæde er det så også, at Halle Berry blev købt af en køber fra Danmark, så vi forhåbentlig får lov til at følge hende i mange år fremover.\nOgså årets bedste 2 års hoppe udnævnt i forbindelse med elitedagene, Salza e. Friedensfürst og Samira VII avlet og ejet af Dorthe Sørensen, blev til elitedagene udtaget til auktion i Neumünster. På auktionen i lørdags, blev Salza solgt som den dyreste hoppe. Og igen kan vi glæde os over, at Salza blev købt af en køber i Danmark, så vi forhåbentlig også får lov til at følge hende i mange år fremover.\nEn stor fornøjelse var det også at se, at smukke, sorte Zonyx ox e. Enzo ox og Balihs Treasure ox e. CG Balih El Jam ox avlet af Shadow Oak Arabians, Wheatland og ejet af Signe Kirk Kristiansen, Martofte var inviteret til at give opvisning ved gallashowet lørdag aften.\nZonyx ox og Signe Kirk Kristiansen gav en fantastisk flot opvisning, hvor de viste, hvor velgående og samarbejdsvillig Zonyx ox er. Ekvipagen har allerede imponerende mange flotte resultater og har jo netop vundet guld (og derved er europamestre) ved Europameterskabet i dressur for arabere afholdt i Polen i september.\nEn fantastisk hingst som jo selvfølgelig er kåret i TAF og som i forbindelse med showet, også blev kåret til Trakehner Verband’s stambog.\nSå som en stolt dansk trakehneravler og formand for Trakehneravlsforbundet, kan jeg kun sige tak for nogle fantastiske og som altid hyggelige dage i Neumünster, med vores dygtige og seriøse avlere og ejere af trakehnerheste.


Home\tWeb-TV\tMorten Vammen tog til modeuge og har en film på bedding\nby Nicolai Klingenberg 31. januar 2018\nwritten by Nicolai Klingenberg 31. januar 2018\nModeugen er en pudseløjerlig størrelse. Jeg har som så mange andre deltaget i den – på godt og ondt. Jeg har oplevet modeugen i New York, og det var noget ganske andet. Men nok om mig. For filmmanden Morten Vammen satte sig noget for, og om dette handler denne artikel. Du får også en – efter min mening – sublim teaser for en dokumentarfilm om den danske modeuge, som jeg meget gerne vil se i sin fulde længde. Velkommen til!\nSå er der modeuge!\nMorten – du har begået en film om den danske modeuge. Men hvem er testkaninen, du sender i marken og på catwalken?\n– Min ven insisterer på at være sin egen – han lever så vidt muligt udenfor samfundet – og passer sig selv – han foretrækker at være lidt hemmelig. Jeg overtalte ham så til at komme til modeuge – vi stylede ham i en pink Screwed pyjamas for at skaffe ham adgang, og se en verden, han måske foragter. På vejen opdager han, mode besidder en diskret charme – men er hårdere end ghettoen. Joken er også at alle snobberne falder for, at jeg kommer med et kamera, og kaster sig ind i billedet.\nHvad er dit personlige syn på den danske modeuge?\n– Det er jo fastelavn for jyske indkøbere, kongelige, C-celebs og bloggerbørn. Det kan være en god fest, hvis man ikke er underlagt modereligionen og er immun overfor den småborgerlige fesne hørm af usikre menneskers angstsved. For mig er det mere som en gamle elevers aften. Engang var mode som en kanariefugl i tidsåndens kulmine, men nettet har jævnet alt ud – og det kører i et kalkuleret retroloop.\nDen hemmelige ven til højre og to gange diskjockey ved siden af.\nOg hvad er planen med filmen?\n– Vi skød og klippede den helt improviseret på to dage i 2013. Ideen var at lave en satirisk teaser til en serie om alle boble-brancherne – min vens karakter er god til at klæde alle kejserens nye klæder miljøerne af. Nogen er jo nødt til at punktere tingene af og til… Vi skød et afsnit mere på kunstmessen, hvor han var klædt ud som samler i Armani. Hjemmeværnet og et politisk parti var næste ofre. DR turde dog ikke bringe filmene – de er jo bange for magten og vil hellere lave fascinationsportrætter a la TV3, kræmmer-tv eller noget med værter, skod-kendte og mad i provinsen.\nHvor ser du gerne, at den endelige film skal vises?\n– Kom med en sponsor, så kan vi hurtigt lave en serie. VI har en lang liste af ting, der trænger til en tur.\nOg hvornår bliver det, hvis alt går vel?\n– Jeg tror desværre ikke på det.\nVideoen venter lige lidt længere nede. Glæd dig…\nSlutteligt – du har etableret hjemmesiden Blazar.dk – hvad får man her?\n– Blazar startede udfra mit eget behov for et sjovt, men dybt netmedie, der ikke er formateret eller målgruppe-reseachet clickbait-ADHD-sponsor gøgl.\nBlazar er et nystartet medie-eksperiment – hvor jeg kan lægge gamle og nye artikler og videoer op og gøre, hvad det passer mig med mine venner – og påvirke verden.\nNu skal vi se teaseren. Tryk play og blive fascineret.\nTre hurtige til Morten Vammen:\n– Jeg laver en del indhold, rådgivning & PR – videoer, tekst, musik, strategier, ideer. Jeg skriver også på en ond spillefilm.\nJeg er lige landet fra nogle muslimske bounty-øer uden net i Thailand og er på vej til et bryllup i Mexico, og så skal jeg til London. Senere på året håber jeg at få tid til at starte et musiklabel – jeg har et par solo-plader fra 90’erne der skal ud, plus en masse gamle soundtracks og dj-tools – og en masse nyt – med vokaler! Håber også på en papirudgivelse og en udstilling.\nMå vi se et hverdagsfotografi fra din telefon og høre lidt om dette?\nVI besteg et tempel styret af vilde aber ved nytår – bemærk min to-årige datter, der sover på ryggen af min kæreste – da jeg var ved at få et hjerteslag på vej op af de 1200 40 cm høje trin.\n– Uh der er så meget – jeg var engang hjemme hos Restaurationens chef Bo Jacobsen og spise en et overflødighedshorn af mad med afstemte vine og vinyler til – der var skørt godt. Jeg er ellers ikke så gourmet-sexuel – det er fint, der er kommet øget bevidsthed om, hvad vi spiser – jeg er selv veganer – men det er ofte et dumt identitetsprojekt for folk – på lige fod med mode. Da jeg voksede op talte man om mad OG kultur OG sexualitet OG videnskab OG fremtiden ved middagsbordet – nu taler de fleste blot om merværdi og mad. Jeg nyder mest at at spise morgengrød med min kæreste og min to-årige datter for tiden.\nHvem er Morten Vammen:\nKøbenhavneren Morten Vammen startede som musikproducer, gled over i reklame og film-soundtracks så skrev han romanen Efterfesten, startede kultmagasiner som III, Kultureliten og Ping – lavede en række dokumentarfilm for DR og VICE – & laver stadig indhold og rådgivning og er bagmanden bag www.blazar.dk\nDer er mere web-tv på My-Pleaure.dk her


Klubhus for AGF | AART architects\nKlubhus for AGF\nDet nye klubhus styrker AGF's fundament for fremtidig succes. Med moderne faciliteter skaber det nye muligheder for restitutions- og styrketræning, samtidig med at det åbner sig mod træningsanlægget og leder opmærksomheden hen mod dét, det hele handler om: fodbolden og fællesskabet.\nKlubhuset er indrettet med omklædningsfaciliteter i stueplan, der fører direkte ud til træningsbanerne. I den ene ende har klubbens superligatrup egne rammer, og bevæger man sig ned igennem huset, passerer man omklædningsfaciliteter til de forskellige ungdomstrupper. Faciliteter som isbad, svømmetræning og Players' Lounge optimerer tiden mellem træningspassene og bidrager til, at spillerne kan pleje deres individuelle behov.\nFørstesalen er indrettet med fitness, køkken, møderum, café og terrasse med udsigt til træningsanlægget. Med sin placering omfavner klubhuset anlægget og fællesskabet og sørger for, at al aktivitet henvender sig mod træningsbanerne, så skadede spillere kan følge med i træningen, mens ungdomsspillere finder en konstant kilde til motivation, og fansene fra første parket kan komme helt tæt på deres helte.\nI sidste ende er det præstationerne på banen, der afgør klubbens succes, og med klubhuset på Fredensvang tilføres AGF, hvad den traditionsrige klub længe har manglet: topmoderne faciliteter, der kan måle sig med klubbens ambitioner og selvforståelse. Faciliteter, der optimerer betingelserne for succes og bidrager til klubbens fortsatte udvikling på og uden for banen.\nDe rammer, vi står med i dag, er endnu flottere end det, vi havde håbet på.\nLars Fournais / Bestyrelsesformand hos AGF\nAGF / Aarhus Elite