Danske Læsere / Danmark - eReaders / eBooks: valg af kindle Showing 1-8 of 8\neReaders / eBooks > valg af kindle\nmessage 1: by Màiri (new)\nDec 23, 2012 03:07PM\njeg var så heldig at få en kinder touch af min kæreste i fødselsdagsgave sidste år, som jeg har været rigtig glad for! men desværre mistede jeg den, da jeg var ude at rejse i oktober, hvilket jeg er meget meget træt af!\nså nu er jeg nået til den beslutning at jeg skal have en ny! dog har det været lidt svært at finde en kinder touch til salg. dette er dog lykkedes nu, men i min søgen, har jeg også set andre kinder, og er nu lidt i tvivl om, hvilken, jeg skal vælge! jeg har set på kinde firen, men tænker at med både lys og farver at den nok minder meget om og er ligeså "træls" at læse på som en tablet, da jeg virkelig er dårlig til at læse på computerskærme. endvidere har jeg set på kinder paperwhite, men er bange for at lyset der også kan blive for meget og træls? så er der nogen der har nogen erfaringer og/eller gode råd til, hvad jeg bør vælge? :) er nok umiddelbart mest til enten touch eller paperwhite..\nmessage 2: by Temperamental Angel (new)\nDec 23, 2012 03:45PM\nJeg har en kindle keyboard 3G. Den er jeg rigtig glad for. Den holder batteri i rigtig lang tid og der er mere plads på den end på en touch.\nMht Kindle Fire har jeg hørt at der er rigtig mange ting man ikke kan benytte sig af udenfor USA.\nmessage 3: by Lasse (new)\nKindle Paperwhite er også eink, så jeg tror ikke den vil være et problem for dine øjne. Den kan dog ikke sendes direkte til Danmark lige nu, så du må finde et mellemled til at sende den til Danmark.\nJeg har en Kindle Keyboard, som jeg holder meget af, jeg tror ligegyldigt hvilken Kindle, som du vælger, så vil du blive glad for den.\nmessage 4: by Camilla, The Girl Who Loved To Read (last edited Dec 24, 2012 01:09AM) (new)\nDec 24, 2012 01:07AM\nJeg har den der hedder Kindle 4 (eller bare Kindle), som er den nyeste, helt "plain" version - uden touch og uden lys, og uden keyboard.\nJeg er VILDT glad for den, og synes den er fantastisk! Jeg foretrækker at den er helt uden noget, da den for mig føles mere som en rigtig bog :)\nJeg har prøvet at håndtere Touch'en, og synes det er træls at man hele tiden skal røre skærmen for at bladre... På min Kindle er der bare knapper på siden af skærmen, som jeg synes man helt naturligt rører ved når man bladrer, sådan som man holder den. :)\nDog har jeg lidt et øje til Kindle Paperwhite når min en dag skal udskiftes.\nSå vidt jeg ved, er der ikke som sådan lys i Paperwhite - altså ikke back-light som jo er problemet med computerskærme eller tablets. Den er derimod oplyst "fra siden" og skærmen i sig selv skulle være mere hvid (i stedet for "grå" som den klassiske Kindle). Og man kan bare "slukke" dens lys, hvis man vil i modsætning til en computer/tablet.\nDet eneste der er med Paperwhite'n er, at der er nogle, som mener at lyset ikke er helt "sømfrit" - altså at man kan se de enkelte lyskilder i bunden af skærmen, hvor de lyser op.\nMen alt i alt, så vil jeg klart anbefale enten Kindle 4 (den helt simple uden touch) eller en Paperwhite (som jeg dog ikke selv har nogen erfaring med) :)\nmessage 5: by Màiri (new)\nDec 24, 2012 02:12PM\nTak for jeres svar :) Jeg vil tænke lidt over dem, og håber så det kan lede mig til en beslutning ;) - Men jeg må sige, at jeg egentlig var glad for at det var en touch, så jeg slap for knapperne, men det er nok både en smags- og en vanesag ;)\nmessage 6: by RB, Madame Mod (new)\nDec 27, 2012 02:11AM\nHvis du ikke kan vælge mellem de forskellige Kindle udgaver, så er der jo også Kobo som kan overvejes ;-)\nmessage 7: by Lasse (new)\nJeg synes, at det er dejligt at se, at folk er så begejstrede for lige den e-bogslæser, som de selv har.\nmessage 8: by RB, Madame Mod (new)\nDec 27, 2012 08:43AM\nLasse wrote: "Jeg synes, at det er dejligt at se, at folk er så begejstrede for lige den e-bogslæser, som de selv har."\nHelt sikkert!! :-)\nSådan skulle det jo også heist være. Der er jo ikke noget værre end at ærgr sig over gadgets man ikke er tilfredse med. :-)


Sæt, der ingen kom - Læserbreve - Opinion\nLæserbreve 30.03.12 kl. 03:01\nSæt, der ingen kom\nAF Tonny Hansen, Holmevej 110A, Højbjerg\nMed Aarhus Kommunes protestmøde 21/3 for mangfoldighed og tolerance og med al den medieomtale,der har været i de lokale aviser, er der ikke noget at sige til, at en del forretninger og ARoS er blevet nervøse og har spekuleret i at holde lukket 31/3.\nAl den virak før den ”skæbnesvangre lørdag”, hvor Danish Defense League kalder til protestmøde mod islamisering, og antiracistiske grupper næsten samtidig kalder til moddemonstration 100 meter derfra, kan næsten kun medføre yderligere vold, hærværk og ballade. Luften har simpelthen dirret med telefonopkald, sms'er og Facebook-beskeder fra både højre- og venstreradikale: »Kom til Aarhus 31/3, der bliver gang i den.«\nJeg mindes sloganet ”Sæt der blev krig - og der ingen mødte op.” De eneste, der har forsøgt at leve op til det, er imamerne, der har henstillet til de unge muslimer om at bliver hjemme 31/3.\nSæt der blev demonstration - og der ingen kom.\n03:37 Dødstal stiger efter kæmpetornado\nAtlas er fanget mellem to (manglende) stole


En kærlighed ud over døden / kultur | Psykologi, filosofi og tænkning om livet.\nEn kærlighed ud over døden\nDet siges ofte, at der ikke er døre, som kærlighed ikke kan overvinde. Men nogle gange, og mere, hvis vi ser tilbage til fortiden, er det almindeligt, at kraftige vægge stiger til at veto forholdet mellem to mennesker..\nMåske rejser du nogensinde til en lille by i Holland kaldet Roermond. Der er det muligt, at dine naboer forklarer, hvad for dem er uden tvivl den mest romantiske kærlighedshistorie i deres land. Og for at bevise det, vil de helt sikkert tage dig til deres kirkegård.\nOg nej, det vil ikke være nogen robust oplevelse, tværtimod. Det ved du nogle kirkegårde er autentiske vidundere af arkitektur, smukke rolige scener og smukke kunstneriske elementer, der er værd at vide.\nDen der er i den lille by Roermond er virkelig speciel, der hvor en rigtig historie er tinged med sorg og charme, et unikt sted, der hvert år modtager hundredvis af turister, og det vil du helt sikkert elske at vide ...\nNår religion adskilte hjerter\nDenne historie begynder, som alle gode historier med et møde og en næsten umiddelbar forelskelse. Vi er i 1842, og hun er JWC Van Gorum, en dame af fremtrædende adel, der professerer den katolske religion. Han, en smuk gentleman, 11 år ældre, var protestant og havde et godt erhverv, det var oberst Van Aefferden af kavaleri..\nSelvom hans kærlighed var oprigtig, Familiens familier godkendte ikke dette forhold. Han protestant, hun katolsk og ædle...\nSamfundet satte klare standarder og de skulle ikke blande religioner. En katolsk kunne ikke gifte sig med en protestant, Denne handling var en lovovertrædelse, ikke kun for familien, men også for samfundet i den tid.\nParret vendte deres ansigt til disse kommentarer og besluttede at flygte. Han besluttede at slutte sig til bånd og starte et liv sammen efter at have giftet sig.\nDu tror måske, at hvis de formår at leve sammen, er de jo lykkelige ... Men lykke er undertiden efemer og finder sin mening kun i korte øjeblikke, der ikke giver vedvarende ro overhovedet. En balance med at leve i fred og integritet.\nVan Aefferden blev disowned af deres familier og af alle deres naboer gennem hele sit liv. Hvor de fik deres bopæl, blev de altid dårligt modtaget, de fandt altid hårdheden og den ubehagelige ser på deres forhold til en union, som ingen kirke kunne acceptere.\nHan døde i en alder af 71 år. Og som de fastsatte normer blev han begravet på den protestantiske side af Roermond kirkegård. Hvis i livet de aldrig kunne nyde fuldstændig ro, begge de vidste, at på tidspunktet for hans død ville de ikke få lov til at hvile i samme rum som mand og kone.\nKirkegården markerede klare forskelle mellem katolikker og protestanter, og hver af religionerne havde sin tilsvarende side på kirkegården. Begge ville blive adskilt af en mur. Men før dette skete, havde vores kærestepar allerede planlagt en ide.\nVores protestantiske dame døde et par år efter hendes mand. De begravede hende lige ved siden af hendes mands side på den katolske side. Men da det skete, da det blev begravet, Den sidste af hans ønsker var opfyldt: en skulptur blev rejst på væggen. En smuk skulptur af to elskere, der går ind i deres hænder.\nLiv eller død er ikke længere vigtig, endsige religioner. Disse to elskere har forblevet forenet lige siden gennem det stensymbol. Der hvor nogle sjæle, der aldrig forstod de forskelle, der markerer mænd i deres ønske om at rejse vægge til folkes lykke, er bosat.\nEr der evig kærlighed? Evig kærlighed er mulig, siger videnskaben, men en indsats er nødvendig for at overskride overfladisk og forstå, hvad det betyder at elske. Læs mere "\n« En kærlighed til livet En ægte ven kommer, når alle forlader »


Johansens Journaler: Ny gammel stol\nVi har efterhånden et udvalg af mere eller mindre ramponerede 7'er stole af ældre dato, som vi har erhvervet os forskellige steder. Blandt andet på Skibby Genbrugsplads for en slik og via en af Rasmus' samarbejdspartnere, som var glad for at slippe af med dem for et par flasker rødvin.\nÉn af stolene (fra 1983) var med armlæn og flot, rødt uldstof. Desværre var skummet i så dårlig stand, at noget skulle gøres. Derfor har vi nu fået ombetrukket stolen med nyt skum og et flot uldstof i en grå nuance (Hallingdal 153) som matcher sofaen i sommerhuset bedst mulig. Her skal stolen nemlig stå, som afløser for en lænestol.\nDen nye stol har et mere enkelt udtryk og virker ikke så bombastisk i det lille hus. Desuden kan den bruges som en ekstra spisebordsstol.\nStolen er blevet virkelig flot og på sigt er der også håb forude for de andre afdankede stole i samlingen.\nEtiketter: Genbrugsguld, Sommerhus


Velkommen lærkelil…, Hør den lille stær..., Jeg er havren... Den danske sangskat er én lang fortælling om den danske natur, som den så ud for 100-200 år siden. Dengang boede hovedparten af befolkningen på landet, og landbruget og naturen var så væsentlig en del af vores kultur, at sangene uvægerligt måtte afspejle det.\nI dette foredrag drager vi på kratlusk i den danske sangskat. Naturhistorisk Museums egen museumsinspektør, Morten DD Hansen, sætter scene for den natur, der fylder i de danske sange. Hvorfor er det netop arter som bøgen, storken og viben, der synges om, og hvad er det for en natur, vi hylder i den danske sangskat?\nSammen med Marie Koldkjær Højlund, ph.D., adjunkt i lyddesign ved Aarhus Universitet og musiker og huskomponist ved Aarhus Teater, sætter vi fokus på sangens betydning for os som mennesker. Hvorfor er fællessang en vigtig del af vores DNA? Og er det stadig relevant at skrive sange om naturen i dag? Endelig får vi forhåbentlig mulighed for en fællessang eller to.\nForedragsholdere: Museumsinspektør Morten DD Hansen og musiker og ph.D. Marie Koldkjær Højlund\nVarighed: 2 timer, inkl. 15 min. pause\nArrangør: Naturhistorisk Museum i samarbejde med FOF Aarhus.\nDer er mulighed for at købe kaffe, te, vin og kage før arrangementets start og i pausen midtvejs. Museumsbutikken er også åben.


MELLEMLEDELSE I FORBEDRINGSKULTUR - Snubler jeres Lean-indsats i ledernes tre faldgruber? - effektivitet\nMELLEMLEDELSE I FORBEDRINGSKULTUR – Snubler jeres Lean-indsats i ledernes tre faldgruber?\nLean er kommet for at blive. I over et årti har produktions- og serviceledelse i hele verden taget Toyotas produktionssystem til sig for at øge effektivitet og skabe løbende forbedringer. Japanske termer som kanban, muda og kaizen er ved at være mainstream sammen med forståelsen for floweffektivitet og visuel ledelse.\nPå trods af dusiner af gode Lean-bøger om værktøjer og metoder, masser af casebeskrivelser, samt dygtige Lean-specialister i virksomheder og konsulenthuse, står det centrale spørgsmål stadig tilbage: Hvordan skaber vi medarbejderdreven forbedringskultur? Der mangler ganske enkelt viden om, hvordan man integrerer forbedring i arbejdet, og hvordan man forankrer den kulturforandring, der skal til.\nDenne artikel præsenterer et bud på, hvordan medarbejderdreven forbedringskultur kan gribes an, nemlig ved at sætte fokus på mellemledernes rolle, her bredt betragtet som afdelingsledere og første-linje-ledere. De er nemlig i en position, hvor de kan være nøglen til at integrere drift og løbende udvikling. Men det kræver, at de formår at skifte fokus fra at løse daglige problemer til i stedet at opbygge og facilitere forbedringssystemer, hvor det er medarbejderne, der lykkes med at skabe løbende forbedring.\nMed udgangspunkt i et forskningsprojekt på en Novo Nordisk fabrik illustreres hvordan mellemlederne kan sættes i stand til at være nøglen til succesfuld forbedringskultur.\nMellemlederens faldgruber i forhold til forbedringskultur\nTid er den største mangelvare for de fleste ledere. I mellemlederens travle arbejde med at levere, så er hylden med tid til forbedring næsten altid tom. Ledere på det operationelle plan har travle hverdage, og ofte er den ultimative fokus at udføre de opgaver, der holder driften kørende. Deres arbejdsopgaver er mange og spændvidden stor: Rapportering af data, afholdelse af tavlemøder, håndtering af driftsproblemer, udviklingssamtaler med medarbejdere, koordinere ad-hoc opgaver, håndtere kvalitetssager, osv., osv. Dette kan opsummeres til en velkendt faldgrube, der står i vejen for at mellemledere kan drive forbedringskultur: Tiden bruges på drift.\nBillede 1: Sammenhæng mellem driftssystem, operationelt- og taktisk forbedringssystem.\n1. Faldgrube: Tiden bruges på drift\nMellemlederes tid udfyldes af driftsopgaver, og ofte foregår forbedringsprojekter kun som ekstraordinære aktiviteter adskilt fra det daglige arbejde.\nDet kan ikke undgås, at der en gang imellem opstår problemer, det er nødvendigt at løse inden for mellemledernes ansvarsområder. Når lederen selv hovedkulds kaster sig over problemløsningen, bliver det ofte til kortsigtede løsninger, som vi kalder brandslukning. Derfor er mere proaktiv problemløsning blevet en del af mellemlederens opgaver, men ofte er formålet og ansvaret ikke tydeligt afklaret.\nI Lean terminologi anvendes begrebet ’Genchi Gembutsu’, der betyder, at gå ud og få syn for sagen hvor det sker, kontra det at arbejde distanceret med sagen. Dette ideal leder dog ofte mellemledere til at overengagere sig i forbedringer på det operationelle plan. For en handlekraftig mellemleder kommer hurtigt til at engagere sig i de konkrete opgaver, såsom at flytte maskiner eller lige at ændre på en procedure. Dette kan opsummeres til endnu en faldgrube: Mellemlederens problemløsningsfokus bliver for operationel. Derved glemmer de at udvikle rammerne for, at deres medarbejdere selv kan løse problemerne. Ledernes vigtigste opgave burde være at gøre det muligt for deres medarbejdere at performe, også når det drejer sig om forbedringer.\n2. Faldgrube: Fokus bliver for operationelt\nMellemlederne kommer til at fokusere på selv at levere de operationelle forbedringer og glemmer at udvikle rammerne for, at deres medarbejdere selv kan løse problemerne, altså det taktiske.\nNår mellemlederne kommer til at fokusere på at løse de operationelle problemer selv, så giver det naturligt nok et yderligere pres på at optimere brugen af tiden. Når et problem opstår, kan det derfor friste at få det løst hurtigst muligt, snarere end at bruge det som anledning til dybere læring og bedre root-cause afklaring, så problemet ikke dukker op igen. Enhver forretningsudfordring er en oplagt anledning til medarbejderudvikling, hvis medarbejderne får støtte og coaching undervejs. Men når tiden er knap, kan dette glippe, og vi får dermed en tredje faldgrube: Mellemlederne fokuserer på kortsigtede resultater frem for læring og medarbejderudvikling.\n3. Faldgrube: Resultater frem for læring\nMellemledernes rolle ved forbedringer er ikke forstået og klart defineret. Derfor drejes fokus mod at løse operationelle pro-blemer, fremfor at øge medarbejdernes forbedringskapabilitet gennem systemiske forbedringer.\nLøsningen er et designet forbedringssystem\nSå hvad er løsningen, når mellemlederens arbejde ofte er organiseret, så det leder til de tre faldgruber?\nFor at opnå succesfuld mellemledelse i en forbedringskultur må tre kriterier dermed gælde for løsningen: 1) Den skal skabe tid til forbedringsarbejde, så det ikke bliver opslugt af driften. 2) Den skal støtte mellemlederen i at skabe rammerne for forbedring, så det er medarbejderne der er udførende. 3) Den skal lægge op til langsigtet læring og medarbejderudvikling, ikke kortsigtet rationalisering.\nVores bud på en løsning er at designe et forbedringssystem, der understøtter mellemlederne i at undgå faldgruberne og at få frirum til at udvikle deres medarbejderes forbedringsindsatser. Med et designet forbedringssystem mener vi et gennemtænkt koncept for, hvordan forbedringsarbejdet udføres, støttes og udvikles.\nEn Novo Nordisk afdeling har de seneste år arbejdet målrettet på at skabe rammer og rum for at støtte mellemlederne i at skabe forbedringskultur. Ved at organisere et taktisk forbedringssystem, som de deltager i med en fast frekvens, får mellemlederne anledninger til at minde hinanden om, hvordan de undgår faldgruberne og muligheder for at koordinere forbedringsindsatser på tværs af ansvarsområder.\nEtablering af et taktisk forbedringssystem hos Novo Nordisk\nIgennem en 3-årig periode har Novo Nordisk – Device Manufacturing and Sourcing (DMS) – arbejdet med at engagere mellemledere i forbedringsarbejde gennem et designet forbedringssystem. Det omtalte forbedringssystem er delt i to niveauer: Et operationelt forbedringssystem, der foregår på daglige tavlemøder, problemløsningsmøder og i problemløsningsaktiviteter, og et taktisk forbedringssystem, der har til formål løbende at udvikle rammerne for det operationelle forbedringssystem. Mens der er et stort udvalg af litteratur om det operationelle forbedringssystem, så mener vi, at viden om hvordan et taktisk forbedringssystem kan designes, er mangelfuld, og netop det taktiske forbedringssystem kan være nøglen til at aktivere mellemledere i at skabe forbedringskultur. Billede 1 viser hvordan de to systemer kan anskues i forhold til den daglige drift.\nNovo Nordisk DMS Production har de seneste år arbejdet med at etablere et taktisk forbedringssystem, baseret på deltagelse af alle afdelingens ledere, ud fra følgende tre guidende principper:\nDet taktiske forbedringssystem skal organiseres, så lederne kan få et frirum fra den daglige drift til at arbejde med forbedring.\nLederne skal engageres i projekter, der forbedrer rammerne for medarbejdernes operationelle forbedringsarbejde.\nLederne engageres ud fra deres individuelle styrker og lyst.\nDermed har DMS Production arbejdet målrettet på at skabe en fælles fokus blandt områdets ledere på at etablere medarbejderdrevet forbedringskultur, baseret på lyst frem for pligt.\nOrganisering af det taktiske niveau\nAfdelingens ledergruppe får frirum til det taktiske forbedringssystem med jævne mellemrum. 4 gange om året samles alle lederne for at arbejde sammen en hel dag, kaldet DMS PS Day. På de dage afholdes workshops og deles viden, hvor ledernes opgave er at deltage aktivt i forbedringsprojekter. Derudover er to timer om ugen allokeret til at arbejde med projekterne, hvor interessenter kan være med eller uden en konsulent.\nBillede 2: Projekttiden er de to ugentlige timer afsat til forbedringsprojekter, og DMS PS DAYs er fulde dage væk fra fabrikken, der bruges på workshops.\nInspiration til nye initiativer stammer dels fra ledernes egne behov, dels fra konsulenter og dels fra studieture og netværk. Men alle løsninger tilpasses DMS før de adopteres. Tilpasningen sker med udgangspunkt i princip nr. 2, og det kan kun lykkes succesfuldt, hvis medarbejderne er med til at designe forandringen.\nTo eksempler på taktiske forbedringsprojekter\nAdskillelsen mellem det taktiske og operationelle forbedringssystem har gjort det muligt at undgå alle tre faldgruber. Det taktiske system sikrer nemlig fokus på, at udvikle rammerne for at medarbejderne kan lykkes med forbedring, i stedet for at lederne selv udfører alt arbejdet. Her er to eksempler på projekter foretaget på det taktiske forbedringsniveau.\nMANAGER PARTNER UP\nDette projekt opstod på baggrund af hverdagens begrænsning, hvor det ikke var muligt for mellemledere at skabe tid til et afbalanceret arbejdsliv og samtidig overskud til at støtte medarbejderne i forbedringsarbejdet. Lederne reflekterede derfor over, hvordan de kunne løse dette. Efter en workshop kom en løsning: Ved at finde en partner og at opdele ledelsesrollen mellem en operationel rolle (Front office) og en administrativ rolle (Back office) kunne de optimere overskud og støtte i forbedringsarbejdet. Før havde de begge skulle løfte alle opgaver hele tiden, hvilket betød, at de ikke kunne nå, hvad de skulle. Løbende bliver de to rollers opgaver afstemt og holdt opdaterede på rollekort, som kan ses af billedet.\nBillede 3: Ansvar for Back office rollen og Front office rollen. Dette er ikke en statisk eller generisk fordeling, men et udtryk for den situation, de to ledere stod i på det pågældende tidspunkt.\nDenne løsning ledte både til større arbejdsglæde for lederne, mere effektiv ledelse på grund af færre daglige omstillinger og mere tilfredse medarbejdere, der fik bedre støtte og mere nærværende ledere. Medarbejdernes daglige problemløsning har fået bedre støtte efter at én leder er dedikeret til indsatsen i stedet for to, der ikke havde tid. Eksemplet her illustrerer, hvordan det at designe et taktisk forbedringssystem kan sætte fokus på at øge forbedringskompetencen på arbejdspladsen – i modsætning til kun at løse operationelle problemer. Derved minimeres risikoen for den anden faldgrube. Det taktiske niveau blev i dette tilfælde støttet af en intern konsulent, der faciliterede processer og hjalp med håndtering af praktiske opgaver, men initiativet og løsningerne kom direkte fra de implicerede ledere.\nI lang tid havde en gruppe teknikere fulgt den samme overleveringsproces og anvendt samme tavle, der stammede fra en tid, hvor opgaverne var nogle andre. Under en DMS PS udviklingsdag gik det op for den ansvarlige leder, at opgavekompleksiteten var steget, og at den eksisterende overleveringsproces og -tavle ikke gav særlig gode muligheder for løbende forbedring. Han gik derfor i gang med at forbedre overleveringsprocessen sammen med udvalgte medarbejde. Medarbejderne fik fremstillet nyt træningsmateriale og trænede alle kollegaerne til en ny rolle, hvor medarbejderne bliver mere aktive i overleveringsprocessen. Derved kunne lederen træde ud af de operationelle processer og få øget tid til at coache, facilitere forbedringsarbejde og at støtte medarbejderudviklingen.\nDette eksempel viser, hvordan et taktisk blik for forbedringsprocesserne kan øge fokus på læring hos medarbejderne og dermed minimere risikoen for den tredje faldgrube.\nDe ovenstående projekter kunne kun finde sted, fordi afdelingslederen havde fokus på at udvise tillid og at støtte mellemlederne i selv at forme deres forbedringer. Hvis afdelingslederen var faldet i faldgruben om udelukkende at fokusere på operationelle forbedringer, så var det taktiske niveau ikke blevet skabt. Udfordringen er, at mellemledere på alle niveauer både skal have øje for drift og udvikling. Det kan kun effektueres ved at understøtte medarbejderes initiativ og kreativitet. En løsning er at skabe et innovativt rum baseret på jævnlige møder, og dermed skabe tid til refleksion og forbedringsarbejde. Dermed kan et taktisk niveau skabes. Ledergruppen hos DMS Production fik undervejs i deres udviklingsrejse to erkendelser:\n– Gennemførelse af forbedringsaktiviteter er lige så vigtige som afvikling af drift, og det er nødvendigt at træffe beslutning på ledelsesniveau om at give plads til begge dele. Samtidig skal der ikke bare lægges flere opgaver på paletten, det skal ske ved at skabe et rum med tid og plads til kreativitet og innovation.\n– Roller og ansvar i de forskellige organisatoriske lag skal defineres i forbindelse med forbedringsaktiviteter, og alle skal bidrage der, hvor deres indsats giver størst værdi. Det betyder, at mellemlederne skal forstå, at deres ansvar for forbedringer både foregår på et operationelt og et taktisk niveau, og at sidstnævnte handler om at muliggøre og understøtte, at medarbejderne skaber forbedringer.\nToyotas tilgang til ledelse er beskrevet godt i Liker og Convis bog The Toyota Way to Lean Leadership fra 2011. Hvis du er nysgerrig efter endnu mere viden om ledelse af det operationelle forbedringssystem, så giver Rother’s Toyota Kata fra 2010 praktisk indsigt. Den styrkebaserede tilgang til ledelse, som denne artikel har været meget inspireret af, er uddybet i Brun & Ejsings Styrkebaseret Ledelse fra 2010, som stærkt kan anbefales.\nJeffrey K. Liker & Gary Convis, The Toyota Way to Lean Leadership, MacGraw-Hill, 2011.\nPernille H. Brun & Mikkel Ejsing, Styrkebaseret Ledelse, Dansk Psykologisk Forlag, 2010.\nMike Rother, Toyota Kata – managing people for improvement, McGraw-Hill, 2010.\nAf David Hansen, DTU Management Engineering & Resonans A/S, dh@resonans.dk\nog Rasmus Jørgensen, Novo Nordisk A/S, rjq@novonordisk.com


Torben Rasmussen - EMAIL SUMMIT 2020\nTorben Rasmussen er iværksætter og specialist i marketingteknologi. Han har arbejdet med gamification, e-mailmarkedsføring, loyalitetsprogrammer og marketing automation siden 1999, hvor han stiftede sin første virksomhed, Atteno A/S, der blandt andet udviklede online softwareløsninger til netop e-mailmarkedsføring og gamification.\nBlandt YULSNs kunder er virksomheder som Bravo Tours og deres skandinaviske søsterselskaber, JYSK, SILVAN, Small Danish Hotels, Salling Group, Krifa og POMPdeLUX.\nNetop det at omsætte strategi til taktiske og operationelle aktiviteter er fokus for hans indlæg om gamification på konferencen.\nAlle indlæg af Torben Rasmussen\nGAMIFICATION: Tilmeldinger, engagement & salg\n13:45\t- 14:30\nGamification kan især løse tre vigtige opgaver i forhold til dit arbejde med e-mail marketing:\n1. Give flere tilmeldinger og lavere pris pr. tilmelding\n2. Engagere dine modtagere, så du får færre afmeldinger og større kendskab\n3. Skabe øget salg.\nDet kan dog være svært at løse alle tre opgaver på én gang. Den indsats, der skaber det største engagement, giver ikke nødvendigvis flest tilmeldinger til den laveste pris eller skaber det største salg.\nI dette indlæg får du Torben Rasmussens helt konkrete bud på, hvordan du kombinerer forskellige typer af aktiviteter, så du optimerer dine resultater på alle tre områder.\nDu får danske eksempler med tal for konvertering og omsætning, samt forslag til konkrete indsatser, du selv kan igangsætte på kort tid – uanset dit budget og hvilke systemer, du har til rådighed.\nIndlægget er baseret på Torbens egne erfaringer gennem 20 års arbejde med gamification og e-mail marketing for såvel små som store danske virksomheder.


Emirates | FDM travel\nHvorfor bestille dine flybilletter med Emirates?\nEmirates blev kåret til et af verdens bedste flyselskaber af Skytrax i 2016 og har gennem årene fået flere priser. Flyselskabet har en af verdens yngste flåder, der udelukkende består af Airbus A380 og B777. Ombord kan du nyde et regionalt inspireret gourmetmåltid og bagefter kan du slappe af med Emirates prisbelønnede underholdningssystem ’ice’ med op til 2.600 kanalers underholdning, information og kommunikation.\nEmirates flyver direkte fra København via Dubai til destinationer i hele verden. Netop ruten København-Dubai bliver i øjeblikket befløjet med verdens største passagerfly, Airbus A380-800, som i Emirates versionen medtager 615 passagerer. Ud over service til København, tilbyder Emirates også fordelagtige priser for danske rejsende fra Hamburg, hvor Emirates har op til 2 daglige afgange til Dubai.\nI det vidtforgrenede netværk, specielt på Mellemøsten, Østen, Australien og New Zealand, er der mulighed for at kombinere og udnytte Emirates´s deltagelse i Oneworld alliancen med selskaber som American Airlines, British Airways, Qantas Airways og Finnair. Emirates servicerer over 150 destinationer på hele kloden.\nBooker du Emirates flybilletter hos os til oversøiske destinationer får du altid:\nFlyforbindelser til specielt Østen, Australien og New Zealand\nKomfortable sæder og god benplads i alle kabiner\nForplejning inkl. drikkevarer ombord\nEmirates tilbyder op til 4 klasser på de fleste ruter:\nFlytyper til Østen, Australien og New Zealand\nEmirates har opbygget en flyflåde, som er kendetegnet ved at være en ren langdistance flåde. Den består af store Boeing 777LR (Long range) og Boeing 777ER (Extended range) fly, samt mere end 80 store Airbus A380´ere, heriblandt flere af typen som medtager mere end 500 passagerer og som servicerer København. Begge flytyper udstyres løbende med den nyeste teknologi som gratis wi-fi og in-seat strøm.\nDu bliver godt underholdt på langdistanceflyvninger med Emirates. På de fleste afgange er der et overdådigt individuelt underholdningssystem med op til 2.600 kanaler med et bredt udbud af film, musik og spil – alt sammen fra din egen personlige touchskærm. For de små starter rejsen med ”Fly With Me Animals”, så der er underholdning for alle aldersklasser.\nEmirates er et såkaldt ”full service” luftfartsselskab. Det betyder, at alle måltider med drikkevarer er inkluderet i flybillettens pris. Måltiderne ombord er tilberedt med et touch af det lokale islæt. Ønsker du et bestemt type måltid (diabetiker, vegetar eller andet), så kan vores rejsespecialister hjælpe dig med at bestille dette uden beregning.\nNår du flyver med Emirates til Østen, Australien og New Zealand, får du foruden håndbagage på 7 kg. per person, som hovedregel altid indchecket bagage på 30 kg per person med på hele rejsen. Går din rejse videre med partner selskaber - kontakt din rejsespecialist for yderligere information.\nHvorfor ikke tage et stop i Dubai på ud- eller hjemrejsen fra/til Australien eller New Zealand?\nOplev byen som prøver at overgå alt og alle i ”stor, større, størst”. Se verdens højeste skyskraber, Burj Khalifa eller shop amok i verdens største shoppingcenter, Dubai Mall. En ørken safari ud fra Dubai er bestemt også en kæmpe oplevelse. Dubai er samtidig velsignet med fine strande, både offentlige og hotellernes egne, så muligheder er der nok af - i byen som aldrig sover.\nEmirates - economy class på Boeing 777\nDer er tænkt på børnene hos Emirates\nEmirates flyver med verdens største passagerfly - Airbus A380\nDubai lokker med fine sandstrande


16-årig og 17-årig dømt for røveri - sn.dk - Vestegnen\nTo unge er dømt for et røveri i juli i Albertslund.\nArtiklen: 16-årig og 17-årig dømt for røveri\n16-årig og 17-årig dømt for røveri\nVestegnen - 10. september 2020 kl. 18:31\nTo unge mænd er blevet dømt for et røveri i et supermarked på Egelundsvej i Albertslund, hvor en gerningsmand med et våben slap væk med en pengekassette.\nBegge fik en dom på ti måneders fængsel, hvoraf de syv måneder blev gjort betinget på grund af deres unge alder. Den ene fik desuden en advarsel om udvisning.\nEn 16-årig ung mand har erkendt røveriet, mens en 17-årig ung mand har nægtet sig skyldig. Begge har taget betænkningstid med hensyn til en eventuel anke af dommen.\nRøveriet fandt sted den 22. juli tidligt på aftenen. En gerningsmand, der havde et våben, som senere viste sig at være en gaspistol, tog en pengekassette med kontanter fra et kasseapparat. Derefter flygtede han ud af butikken.\nVestegnens Politi rykkede hurtigt til stedet, og på baggrund af efterforskning og gode vidneudsagn, blev den 16-årige og den 17-årige anholdt en times tid efter røveriet.\nDagen efter blev de to unge mænd varetægtsfængslet, og det har de været frem til dommen faldt forleden i Retten i Glostrup.\nVestegnens Politi fandt også pengekassetten smidt i et grønt område ikke så langt fra gerningsstedet. Den indeholdt alle pengene, og det lykkedes dermed ikke gerningsmændene at få et udbytte ud af røveriet. Også gaspistolen fandt politiet.\nUnder retssagen fortalte den 16-årige, at han var gerningsmand til røveriet, men ikke sammen med den 17-årige, der nægtede sig skyldig. En enig domsmandsret valgte dog at dømme den 17-årige for at have begået røveriet i forening med den 16-årige - blandt andet på baggrund af fingeraftryk, dna-spor og telefondata.\nDe to unge mænd blev løsladt efter der var afsagt dom. Der var ikke juridisk grundlag for en fortsat fængsling.\n20:03 Brøndby slår FCM og spiller sig ind i guldkampen igen\n4. Medarbejdere: Vi er slet ikke færdige med at arbejde hjemmefra\n5. Bekymring hos Dyreværnet: Frygter hvad der vil ske med hvalpe og unghunde


Download "Da Sex and the City ændrede verden"\n1 Da Sex and the City ændrede verden\n2 Iben Albinus Da Sex and the City ændrede verden\n3 Da Sex and the City ændrede verden Af Iben Albinus Sabroe & Sabroe Copyright 2010 Iben Albinus og Sabroe & Sabroe Forsideillustration: Rikke Jørgensen Forlagschef: Toke Falk Sabroe Produktion: Ninette Birck Grafisk tilrettelæggelse: Lisbeth Frellsen Omslag: Lisbeth Frellsen Bogen er sat med Palatino og trykt hos Narayana Press, Gylling ISBN: udgave, 1. oplag 2010\n4 Til mine veninder\n5 Indhold 11 Forord af Sex and the City-forfatter Cindy Chupack»Vi gjorde verden mere sikker for singlekvinder«14 Forord af forfatteren Sex and the City er en følelse 28 Sådan blev det hot at være single Fra pebermø til pikant rollemodel 52 Interview med Rasmus Lomborg, ejer af cocktailbaren Ruby»Kvinder, der går i byen alene, er cool«56 Byen som catwalk Kunsten at være Carrie 80 Interview med skobutikken Holly Golightlys indehavere»dine sko er din signatur«84 På udkig efter Mr. Right Kan man bytte en mand, hvis han ikke passer? 110 Interview med life coach Sofia Manning»Sex and the City gav os lyst til det hele«114 Veninder er den nye familie Hvem har brug for en mand?\n6 130 Interview med direktør for Spies Rejser, Jan Vendelboe»Kvinder forkæler sig selv med veninderejser«134 Sex ad libitum Da dildoen blev fashionabel musthave 156 Interview med ejeren af sexbutikken Lust, Sabina Elvstam-Johns»Alle vil have The Rabbit«160 Stjerne i dit eget liv Hvorfor botox er bedre end bryllupper 168 Interview med ejer af Complete Me, Daniela Fraser»Samantha er et forbillede, fordi hun tør eksperimentere«172 Da singlekvinder ændrede verdens økonomi Lidt single er man vel altid 183 Efterord Be fabulous! 190 Tak 193 Interviews med Sex and the City-fans»Jeg har overhørt min kæreste sige, at han er sådan lidt en Mr. Big-type«204 Kilder\n7 »Man bliver ikke født som kvinde, man bliver det.«simone de Beauvoir 14\n8 Forord af forfatteren Sex and the City er en følelse I begyndelsen var ordet. Så hørtes lyden af stiletter. Siden Sex and the City fik premiere på tv, har serien været dyrket nærmest som en religion og dens hovedperson som en gudinde af millioner af kvinder. Allerede da jeg første gang stiftede bekendtskab med Carrie Bradshaw, var hun bogstaveligt talt larger-than-life, for jeg så hende på en plakat, der var næsten lige så høj og bred som den skyskraber, den prydede på Manhattans Upper East Side. Hun poserede uden en trevl på kroppen, som en moderne Eva efter syndefaldet, men de generte figenblade var skiftet ud med en powerbook, en lille sort laptop. Den dag, jeg kort efter lokket af reklamen på bygningen zappede ind på HBO s tv-serie Sex and the City, er blevet en dag, jeg husker, lidt på samme måde som mine forældre husker den første gang, de hørte The Beatles. Her var noget helt nyt. Sex and the City inviterede mig ind i et univers, hvor kvinder forkælede sig selv med sko til kroner, diskuterede deres orgasmer over brunch og nonchalant satte mænd i bås som Mr. Big, Mr. Perfect og Mr. Pussy. Alt sammen sat i scene on location på New Yorks mest fashionable restauranter, klubber og caféer. Det var i 2000, og jeg havde ikke set serien før, selv om den havde haft premiere den 23. marts året før på TV3. Dels leve- 15\n9 de jeg mod min vilje i tv-askese kun med adgang til DR1, et betydeligt minus ved mit ellers hyggelige gule baghus i Århus Midtby. Dels fordi jeg dengang styrede i en stor bue uden om dét, jeg så som kvindelige klichéer og lyserødt tøsepjat. I min magasinholder var der af princip ingen dameblade. Men der var noget ved Carrie Bradshaw på plakaten. Sex and the City havde karisma, og det mest fantastiske var, at det føltes som om, den smittede. Det første afsnit, jeg så i tv-stuen hos min far og hans amerikanske kone i deres brownstone i Brooklyn, gik lidt hen over hovedet på mig, hånden på hjertet. Men min nysgerrighed var vakt. Jeg begyndte at købe de første afsnit af serien over nettet på VHS og skrev min tredjeårsopgave på universitetet om Sex and the City.»Singlefiguren i populærkulturen den populærkulturelle konstruktion af singlekvinden i aktuel tvfiktion repræsenteret ved Sex and the City«hed den. Med andre ord, ét langt akademisk forsvar for det opbyggelige ved at se på fire bedste veninder, der snakkede, dansede, lo, drak og dyrkede sex, som det passede dem. Og som så fabelagtige ud, mens de gjorde det. Da jeg dengang skrev om serien, var min tese, at den gjorde det lettere at være single. I dag vil jeg påstå, at Sex and the City har gjort det sjovere ikke bare at være single, men at være kvinde. Punktum. Fortovet som catwalk Sex and the City er inspireret af journalisten Candace Bushnells klummer, der fra 1996 kunne læses i The New York Post. Bushnell skrev om en håndfuld karakterer, deriblandt Carrie Bradshaw, og en vis uopnåelig forretningsmand, Mr. Big, som 16\n10 Forord af forfatteren var inspireret af Ron Galotti, et kendt hotshot i New Yorks forlagsverden. Producer Darren Star og instruktør Michael Patrick King så mulighederne i klummerne, købte rettighederne til at filmatisere dem og udviklede Sex and the City, hvor Carrie Bradshaw blev hovedperson og fortæller. Carrie præsenterede sig selv som en slags»sex-antropolog«, og i sin ugentlige klumme i den fiktive avis The New York Star skrev hun om newyorkeres kærlighedsliv i almindelighed og deres sexliv i særdeleshed. Som cases til sin såkaldte forskning brugte hun sine veninder og omgangskreds. I hovedrollerne var også kunsteksperten Charlotte York, som drømte om en prins i hvid Porsche og hånddekoreret porcelæn til 12. Der var advokaten Miranda Hobbes, som efter for mange kiksede dates og kuldsejlede forhold havde mistet troen på kærligheden. Og der var pr-kvinden og man-eateren Samantha Jones, der aldrig havde haft den. Som noget nyt og luksuriøst på tv var Sex and the City optaget på rigtig 16 mm film, og når det gjaldt seriens look, blev der ikke sparet på noget. Med undtagelse af enkelte kulisser, der gjorde det ud for hovedpersonernes lejligheder, blev serien optaget på Manhattans fotogene it-steder. Det lignede et lækkert modemagasin, og seerne brugte det på samme måde til inspiration. Stylisten Patricia Fields gjorde med sit trendsættende mix af vintagefund og silkebeklædte stiletter fra Manolo Blahnik byens fortove til Carrie Bradshaws private catwalk. Mens glaserede cupcakes fra Magnolia Bakery, caffe latte fra Starbucks og sågar den lyserøde designerdildo The Rabbit lignede glamourøse accessories i hænderne på veninderne. Men seriens vigtigste rekvisit var Carries bærbare computer, dén hun skrev sine klummer på, efter de fire veninder havde 17\n11 lanceret ugens dilemma over cocktails eller brunch, og som bar vidnesbyrd om hendes evne til at reflektere over sit eget liv og kvinders liv generelt anno Sex and the City anno 2010»Er det ikke lidt passé at skrive en bog om Sex and the City?,«spurgte en af mine veninder, da jeg fortalte hende om min idé. Tv-serien blev ganske rigtigt rundet af i Men Sex and the City er mere aktuel end nogensinde. Ikke blot fordi TV3 nu viser den for tiende gang, og hvert afsnit stadig har over seere, eller fordi mange af os kvinder igen vil strømme i biografen for at se Sex and the City 2. Men også fordi vi først nu for alvor kan se den gennemgribende indflydelse, serien har haft og stadig har på, hvordan også vi danske kvinder skaber vores identitet. Hvordan vi shopper ja, men også hvordan vi ser på venskaber, familie, kærlighed, sex og sidst, men ikke mindst, hvordan vi ser på os selv. Sex and the Citys position som kulturfænomen kan selvfølgelig læses af salgstallene. Spillefilmen Sex and the City: The Movie solgte i 2008 billetter for 415 millioner dollar og blev for eksempel et hit i Singapore, selv om serien på grund af censuren aldrig har været vist på tv i landet. Herhjemme blev den set af , hvilket er et pænt udsnit af Danmarks befolkning, hvis man tænker på, at filmen stort set kun havde kvinder som publikum. Opmærksomheden omkring efterfølgeren, Sex and the City 2, har været overstrømmende, også for filmholdet og skuespillerne under optagelserne, hvor de måtte overgive sig og skrive autografer, da fans væltede barrikaderne på en gade i New York. En lang række danske virksomheder har købt biografsale til private forpremierer for at forkæle deres med- 18\n12 Forord af forfatteren arbejdere, og i Øksnehallen i København åbner man dørene for en hel Sex and the City-messe i forbindelse med filmens premiere. Luksusbølge Ethvert stormagasin på provinsernes gågader inviterer på»powershopping«med lyserøde skrifttyper, og de efterhånden mange danske modemagasiner har samme forhold til Carrie Bradshaw og hendes veninder, som kirker har til deres helgener. Imens toppes boghandlernes hitlister af titler som Mor på høje hæle, Mad på høje hæle og selvfølgelig Sådan lærer du at gå på høje hæle. Man skal jo starte et sted. Sex and the City har desuden både afspejlet og tydeliggjort en luksusbølge, der allerede var på vej i verdens trendsættende metropoler. En mangeårig højtflyvende økonomi, globaliseringen og den galoperende individualisering har skabt oplevelsesøkonomien. Den tendens, der er grundlaget for, at vi shopper vores identitet, uanset om vi taler om bæredygtig mode, boliger eller bilmærker. Eller geder til bønder i Malawi. Den økonomiske krise har på det seneste ændret vores forbrug. Men det sprog, vi bruger, når vi fortæller, hvem vi er, gennem den måde vi ser ud på, spiser, hvad vi ser på tv og ikke ser og så videre, har krisen ikke lavet om på. Midt i denne bølge har Darren Star og Michael Patrick Kings tv-serie bidraget med det mest sejlivede og karismatiske kvindefællesskab. Og i en tid, hvor både mænd og kvinder kopierer forbilleder næsten lige så hurtigt, som vi kan nå at spotte Remees hat i X-Factor eller logoet på kronprinsesse Marys jeans, er kvinderne i Sex and the City nogle af vores tids mest synlige rollemodeller. 19\n13 Bare en reklamesøjle? Mens jeg har researchet til denne bog, har jeg mødt kvinder, der fejrer 30 års fødselsdag med Sex and the City-tema, kvinder, der rådgiver veninder i kæresteproblemer med Sex and the City-regler, og kvinder, der holder New York-uger inspireret af serien, som går ud på at gå i ekstra høje hæle og drikke drinks med veninderne. 12 år efter seriens premiere på amerikansk tv er indflydelsen fra Sex and the City ikke til at komme udenom. Uanset om vi tilhører den eksklusive skare, der køber Manolo Blahniks på deres seneste tur til New York, eller dem, der nyder godt af high street-kædernes evne til at sende billige versioner af catwalkdesigns hurtigt i butikkerne, inspirerer Carries leg med stil som et udtryk for personlighed. For mange er det netop dét, der er problematisk ved Sex and the City. Serien har fået mange fans, men kritikken af den og dens univers har været næsten lige så synlig. Carrie Bradshaw er blevet skældt ud for at smitte kvinder med pyntesyge og agere reklamesøjle for luksusvarer. Den oscarnominerede forfatter til en af mine yndlingsfilm Taxi Driver, Paul Schrader, afskrev for nylig Sex and the City som ren reklamesøjle for luksusmode. Mange har ærgret sig over, at det ligner product placement, når Carrie for eksempel præsenterer sin nye kæreste Berger for Pradas flagship store på Fifth Avenue med ordene:»mød min familie«. Eller når hun i Sex and the City: The Movie forærer sin hvinende assistent en Louis Vuitton-taske. Måske er vi i dag blevet så vant til skjult reklame, at vi ser forbi det. Forhåbentlig sorterer vi selv fra. I hvert fald har rygterne om seriens placerede produkter ikke forhindret feminist og forfatter Naomi Wolf i for nylig at udnæv- 20\n14 Forord af forfatteren ne Carrie Bradshaw til det seneste årtis mest betydningsfulde feministiske ikon. Sex and the City kan diskuteres, er blevet det og bliver det stadig. Seriens banebrydende frisindede skildring af sex, og især dens trendsættende modeunivers, er gået over i kulturhistorien. Men når Carrie Bradshaw blev et forbillede for store dele af en generation af kvinder, skyldes det ikke kun hendes forhold til sex og sko. Tro du er noget Med humor og selvironi har tv-serien behandlet temaer som dating, abort, ægteskab, mode, klasseskel, køn, biseksualitet, homoseksualitet, feminisme, prostitution, familie, kvindelighed, maskulinitet, religion, politik, borgerskab, mærkevarer og penge. Og den har fået mænd og kvinder over hele den vestlige verden til at debattere tidens mande- og kvinderoller. Med sine fire vidt forskellige heltinder og deres forskellige synspunkter og livsholdninger er Sex and the City og holdet af ambitiøse forfattere bag manuskripterne mere optaget af at stille spørgsmål end af at besvare dem. Serien skildrer kvinders liv og udfordringer med nuancer og med de ambivalente følelser, mange af os (inklusive mænd) har til tilværelsen. Når Carrie i et afsnit stiller ugens spørgsmål til sin klumme, ender det altid med et tvetydigt svar, der giver plads til forskellighed. På ét afgørende punkt er man dog aldrig i tvivl om seriens attitude. Sex and the Citys mantra til moderne kvinder er: Elsk dig selv! En kvinde på min mors alder sagde for nylig til mig:»det er måske, fordi jeg er fra 1968-generationen, men jeg synes, kvin- 21\n15 derne i serien er nogle høns. De taler i hvert fald ikke meget om, hvad der sker ude i verden.«når jeg tænker på afsnittet Politically Erect fra tredje sæson, hvor Carrie dater en lokalpolitiker, og vi får at vide, at ingen af de kvindelige (eller mandlige hovedpersoner) stemmer, kan jeg godt være enig. Michael Patrick King, der har skrevet afsnittet, har en intention om at skildre det, han kalder parforholdspolitik, og det hykleri og de fordomme, der er mellem mennesker. Men for mig opvejer det ikke helt personernes ligegyldige holdning til politik, selv om det trods alt er lokalpolitik, der er tale om. Hvis man til gengæld opfatter Carrie, Miranda, Charlotte og Samanthas evne til at gøre et show ud af meget af det, de foretager sig, som kagleri, er jeg ikke enig. En af grundene til, at jeg elsker de fire kvinder, er, at de tør tro på, at de er noget. Min mor og hendes generation af kvinder blev opdraget i et Danmark, hvor man ikke skulle tro, at man var noget, og da slet ikke hvis man var kvinde. I 1960 erne og 1970 erne tog de mange, store og helt afgørende skridt mod et opgør med de snærende kønsroller. Takket være dem har vi de privilegier, vi nyder i dag. Men til en vis grad på bekostning af nydelsen ved det feminine. Det er ved at ændre sig med eller uden Sex and the City. Serien har desværre ikke fokus på de mange millioner kvinder, der stadig lever i mandsdominerede samfund. Den handler om frigørelse på et stadie længere fremme. Men da New York Times sendte reportere på gaden i fattige kvarterer som Harlem og Bushwick i Brooklyn, fandt de, at kvinder ikke behøver sippe cocktails til 15 dollar og gå i designersko for at være fans af Sex and the City. Kvinderne, der her blev interviewet, var lige så inspirerede af tøjet, venskaberne og jagten på kærligheden, som deres velbetalte kønsfæller på Manhattan. 22\n16 Forord af forfatteren Gør Sex and the City en reel forskel for de kvinder, der lever under fattigdomsgrænsen? Det skal man nok ikke satse på. Men serien zoomer ind på dilemmaer, der påvirker tilværelsen for kvinder med de bedste forudsætninger for at nyde frigørelsen. Vi kvinder, der i dag prøver at lære os selv og andre at tro på, at vi er noget. Og forhåbentlig kan det også skabe trends blandt kvinder, der i mindre grad end Carrie, Samantha, Miranda og Charlotte har kontrol over deres tilværelse. Det er derfor, jeg har stillet den skoæske-formede dvd-boks med Sex and the Citys seks sæsoner på reolen, hvor min mor og hendes veninder stolt udstillede bogen Kvinde kend din krop. Dengang handlede det for mange kvinder om at tage ejerskab over deres krop. Nu vil vi have ejerskab over mere end det. En opskrift på selvrespekt Carrie oplever både glæder og sorger, men vigtigst af alt giver hun os altid en opskrift på selvrespekt. Hun er indbegrebet af stil, men hun er også et sårbart menneske, der ofte må føle sig frem, når hun står over for de mange valg, tilværelsen byder på i den moderne storby, hvor man leder forgæves efter skilte, der udpeger den brolagte vej til et lykkeligt liv. Carrie nyder sit liv som single på Manhattan, især takket være sine veninder, og hendes livsglæde smitter. Men hun møder også nederlag. Og det er fordi, hun altid rejser sig igen, at hun bliver et nuanceret forbillede for os andre. Hvem husker ikke den triste scene, hvor alle hendes venner bliver forhindret i at nå frem til hendes fødselsdag? Carrie sidder i timer alene ved et bord til ti, før hun ydmyget lusker hjem med sin lagkage i en æske, kun for at blive verbalt overfaldet af arbejdsmænd, der er ved at asfaltere fortovet, hvor hun går. 23\n17 Med det resultat at hun taber kagen på den våde asfalt og gør mændene endnu mere vrede. Eller den noget sjovere scene, hvor Mirandas fostervand plasker ned over Carries nye Christian Louboutin-sko med lyserøde flæser, der skulle forføre Mr. Big på hans sidste aften i New York? Der er også de stunder, hvor Carrie bliver slået omkuld af kærligheden, måske hårdest, da Aidan går fra hende for anden gang. Og i Sex and the City: The Movie, hvor Big svigter hende i kirken. Eller da hun i et langt tidligere afsnit generet af dårlig samvittighed forsøger at sige undskyld for sin affære med Big til hans kone Natasha, og Natasha iskoldt og måske berettiget skamskænder hende til gengæld. Dén kan hun ikke redde. Det, der alligevel hjælper Carrie hver gang, er hendes insisteren på at kunne se sig selv i øjnene og ranke ryggen. Og i seriens allersidste afsnit konkluderer hun, at selv om det er skønt at have andre i sit liv, er det»mest spændende, udfordrende og betydningsfulde forhold, du har, det forhold, du har til dig selv«. På godt og ondt. Hvordan skal du dog klare dig alene? Carrie møder forhindringer, udfordringer og nederlag, men hendes vigtigste våben er humor og den historie, hun vælger at fortælle om sit liv. Carrie har opfundet et nyt powertool for kvinder: Kunsten at skildre sig selv. I begyndelsen ligner Sex and the City en fortælling om singlekvinden i storbyen. Men kaster man et blik tilbage i tv-historien, kan man se singlen som symbol for alle moderne kvinder. I sine første mange år er tv ren familieunderholdning, og kvinder, der lever alene, er ikke noget, man forherliger. Først med The Mary Tyler Moore Show i efteråret 1970 kommer tv s 24\n18 Forord af forfatteren første singleserie, og titelmelodiens omkvæd»how are you going to make it on your own?«afslører omverdenens syn på kvinder, der vælger at leve alene. Men når alt kommer til alt, er vi alle som udgangspunkt alene i storbyen. Kvinder og mænd. Uanset om vi er i parforhold eller ej. Som Samantha siger i afsnittet All or Nothing:»Carrie, vi er helt alene!«godt nok siger hun det kun, fordi hun er syg, og alle hendes elskere med ét er forduftet. Men Samanthas kortvarige ensomhed viser en slagside ved det frie singleliv. Selv har jeg været i forhold, al den tid singlerne i Sex and the City, Ally McBeal, Bridget Jones og danske Nynne satte dagsordenen. Men når Bridget solo-karaokede til»all by Myself«i pyjamas, fuld af selvmedlidenhed og alt for meget lunken Chardonnay, kendte jeg godt fornemmelsen. Fra tiden før jeg mødte min mand. Hvor mine forældre var flyttet til København, og de fleste af mine veninder havde kærester. Der er mange grunde til, at den drengerøv, jeg blev vild med for 13 år siden bag baren på Café Paradis i Århus, er blevet manden i mit liv. Jeg skal ikke benægte, at det er dejligt at dele sit liv med en, man elsker. Men jeg har også oplevet i de år, vi har været sammen, at selv ikke den perfekte mand kan redde mig fra de indre dæmoner. Heller ikke selv om jeg fik opfyldt drømmen om at møde den store kærlighed og sågar også den om at blive gift i Grace Kelly-inspireret designerskrud (takket være min mor, der havde dårlig samvittighed over al det batikfarvede arvetøj, jeg gik i som barn i kollektivet). Kærlighed er en forudsætning for at kunne eksistere, uanset om man får den gennem ægteskab eller på anden vis, men den kan ikke redde én. Det må vi selv sørge for. Faktisk var jeg ved at miste min mand, fordi vi havde skabt en så tæt og tryg symbiose, at vi efter nogle år sammen ikke kunne få luft. Heldigvis 25\n19 opdagede vi problemet, mens kærligheden stadig var intakt, og vi fik gjort rum til, at vi kunne være hver sit menneske, sammen. Jeg troede, at jeg havde brug for at komme ud og bevise for mig selv, at jeg kunne være alene uden at være ensom. I stedet fandt jeg ud af at være mig selv i mit forhold. Det gjorde, at vi blev forelskede igen. Jeg har lært, at det er mig, og kun mig, der har ansvaret for, at jeg har det godt, og måske er det også derfor, min mand stadig elsker mig. Derfor er jeg heller ikke bange for at være alene. Mere. Jeg kan være bange for den risiko, der findes, for at jeg kan miste min mand, ja, men ikke bange for at være alene. Det er en fin fornemmelse. Den tillader mig at nyde nuet i mit forhold lidt som at have en slags følelsesmæssig bankkonto i Schweiz. Det er i og for sig ikke Sex and the Citys fortjeneste, men serien spejler mine oplevelser. Desuden besvarer Carrie, Miranda, Charlotte og Samantha et væsentligt spørgsmål, nemlig det bekymrede omkvæd til singleserien om Mary Tyler Moore, der for mig at se vedrører mange af os:»hvordan skal du dog klare dig alene?«for da Mary forlod sin læge-forlovede, var det ikke, fordi hun aldrig mere ville have en mand. Det, som hun forlod, var en tid, hvor en kvinde kom»i havn«her i livet, fordi hun mødte en mand. Og svaret på bekymringen er: Jo tak, vi klarer os glimrende alene. Har man oven i købet vidunderlige veninder som Carrie, Miranda, Charlotte og Samantha, er det bare fantastisk. Sex and the City er en følelse. Den følelse. Be fabulous! Serien stiller tankevækkende spørgsmål om sex, kærlighed, 26\n20 Forord af forfatteren venskaber og familie og gør det i lækker indpakning med en chik stil og skarpsindig humor. Og seriens stærke kvinder, deres sunde appetit på sex og (nogle gange lidt for) store appetit på smukke sko er en hyldest til kvinder, der tør elske sig selv og de valg, de træffer her i livet. Carrie og hendes veninder viser os, at lykken ikke ligger i at være attraktiv for mændene. Langt vigtigere er det at være attraktiv i sine egne øjne. Sidst, men så absolut ikke mindst, viser de os, at vi skal kunne grine af os selv, når vi ikke lever op til vores egne idealer. Når vi ler af Samantha, hvis selvtillid for en kort stund knækkes af influenza, og af Bridget, der hyggesørger over sit singleliv, er det fordi, vi kender følelserne. Hvis vi kan se det komiske i vores stræben efter det perfekte og ikke mindst le af os selv sammen med andre, der har prøvet det samme, er det knap så slemt. Så bliver vi del af et nyt fællesskab og sammenhold. Men der er noget, jeg ikke kan lade være med at spekulere over. Inspireret af Carrie, der ofte funderer»i couldn t help but wonder...«, har jeg lyst til at spørge: Har Sex and the City smittet os med en livsglæde og en følelse af, at vi er værd at elske, som vi er? Eller har vi bare fået endnu mere travlt med at være perfekte, så vi kan leve op til de krav, vi og mediebillederne stiller til, hvor fantastiske vi skal være? Biblen prædiker ti bud. Sex and the City kun ét, og det er:»be fabulous!«har vi forstået det rigtigt? Iben Albinus København, april\n21 »Maybe some women are not meant to be tamed. Maybe they need to run free until they find someone just as wild to run with them.«carrie Bradshaw 28\n22 Sådan blev det hot at være single Fra pebermø til pikant rollemodel I Hollywood gik for nylig et rygte om en yngre filmproducer. Ivrig efter at sætte sit navn på en stime af romantiske blockbusters bad han sin assistent ringe og arrangere et frokostmøde med»hende der Jane Austen«. Desværre havde den engelske bestsellerforfatter en ret plausibel undskyldning for ikke at møde op til arbejdsfrokost i filmbyen. Nemlig den at hun levede og skrev sine seks romaner i årene 1775 til Det er uvist, om historien taler sandt, men uanset hvad siger den noget om, at tidens kvindelige publikum er et eftertragtet segment. Og at få har formået, som Jane Austen, at ramme denne målgruppes smag inden for litteratur, film og tv. Hendes klassikere er filmatiseret i talrige versioner, og salget af dem har været stort og støt i snart 200 år. Havde Jane Austen fundet kilden til evigt liv og stadig siddet ved skrivebordet i sin cottage i Hampshire i England, ville hun formentligt være fortørnet over de mange versioneringer af hendes historier, der forherliger utopien om den romantiske kærlighed. Til gengæld tror jeg, at hun ville være fan af Sex and the City. Jane Austen er en af de første kvindelige forfattere i romangenrens unge år i 1700-tallet. Hun skriver begavet og humoris- 29\n23 tisk om kvinders liv og vilkår. Med skarp pen og glimt i øjet tegner hun en tid, hvor»arbejdende kvinde«betyder prostitueret, og hvor det såkaldt svage køn kun kan opnå høj social status ved enten at arve en rig slægtning eller ved at gifte sig godt. Selv vælger hun at forblive ugift. På trods af et frieri fra en rig beundrer, hun først har sagt ja til, men siden fortryder sit løfte til. Efter at hun i 1811 udgiver romanen Fornuft og følelse, bliver hun anerkendt som forfatter, i første omgang under pseudonymet»a Lady«. Men hvorfor begynde en bog om Sex and the City med Jane Austen? Den første single Inspirationen til mange af de bøger, film og tv-serier, der i dag specifikt tiltrækker det kvindelige publikum i stort tal, kan spores tilbage til Jane Austen. Og det er værd at bemærke, at hun på sin vis er den første berømte singlekvinde. Ganske vist er den engelske dronning Elizabeth I, der levede fra 1533 til 1603, kendt for at afvise magtfulde bejlere og regere alene på tronen med historisk stor folkelig opbakning. Men»the Virgin Queen«, der i de senere år er blevet portrætteret af Cate Blanchett og Helen Mirren på film og tv, var født til sin position. Jane Austens valg er aktivt. Netop hvis vi ser Sex and the City i forhold til de forestillinger om kvinder, der i andre perioder har tiltrukket vores opmærksomhed og vakt vores beundring, bliver det tydeligt, hvor stor betydning tv-serien og dens univers har for de kvindebilleder, mange af os i dag dyrker som idealer. Og det er ikke usandsynligt, at Carrie Bradshaws chikke single har været med til at inspirere os til at se Miss Austen i et andet lys. 30\n24 Sådan blev det hot at være single BBC s filmatisering af Stolthed og fordom bliver i 1995 begyndelsen til en ny Austen-bølge. Ikke mindst takket være Colin Firths Mr. Darcy, der overraskes af heltinden Elizabeth Bennett, efter at han har taget et impulsivt bad i søen på sit storslåede slot Pemberly. Og hun bliver rystet i sin grundvold ved synet af rigmanden i våd, hvid skjorte. Men selv om de nye filmatiseringer løfter sløret for en kvindelig seksualitet i Austens univers, er romantikken i hendes historier i fokus. Samtidig med at ideen om forfatteren som den frigide pebermø, der fantaserer sig til frem til lidenskaben i sine historier, bliver udbredt. Opfattelsen er, at hun i sin tid levede et tilbagetrukket, kedsommeligt liv, ulig sin ikoniske heltinde, Elizabeth, der gifter sig af kærlighed til Darcy. Filmene over Austens bøger forstærker utopien om den romantiske kærlighed, som i Fornuft og følelse med Emma Thompson og Hugh Grant og den moderne version af romanen Emma, Clueless, med Alicia Silverstone. Imens bliver forfatteren selv betragtet som uværdig til et liv på celluloid. Men så i 2007 kommer spillefilmen Becoming Jane og nuancerer billedet. Julian Jarrolds film med Anne Hathaway i hovedrollen portrætterer Jane Austen som kvindelig kunstner, der vækkes af en lidenskabelig forelskelse. Inspireret af Jon Spences bog Becoming Jane Austen handler den om Austens flirt med den pengeløse jurastuderende Tom Lefroy. Toms rige onkel forhindrer deres kærlighed, og efter at have afvist et frieri fra en velhavende bejler vælger præstedatteren bevidst at leve alene. Og forsørge sig selv ved at skrive. Til sidst i filmen er hun passende for Austen som forløber for den moderne single blevet udstyret med replikken:»a woman can depend on herself for a fortune«. En kvinde kan klare sig 31\n25 » If you are single there is always one thing you should take out with you on a Saturday night... your friends. Carrie Bradshaw selv og endda skabe sin egen formue. Som en af få afgør den belæste Jane, at en kvindes uddannelse kan bruges til mere end at underholde en ægtemand i dagligstuen. Næsten 200 år efter at hun døde af tuberkulose, sælger Jane Austens bøger i omegnen af eksemplarer om året på verdensplan. Det gør hende til en af de mest læste forfattere nogensinde. Men først nu bliver hun selv og hendes liv betragtet som interessant for det brede publikum. Hvad er der sket i mellemtiden? Et svar kan være Sex and the City. Carrie Bradshaw har mere til fælles med den kyseklædte forfatter, end man skulle tro. Begge er forfattere, der med en vis overlegenhed observerer og registrerer kvinder og mænd i deres samtid med skarpslebet humor og sproglig tæft. Begge studeres af den akademiske verden. Og begges hjem besøges af busser stuvende fulde af fans, der vil mærke suset af den udefinerbare karisma, der omgiver dem, og som nærer vores drømme om det smukke kvindeliv. Drømme, der i Austens univers er ansporet af pandekrøller, kjoler med empiresnit og kurmageri. I Sex and the City af lækre locations, Louboutin-sko og livsglæde i en camoufleret, streetwise newyorker-version. Carrie Bradshaw ville dog ikke trone på den piedestal, mange af os har placeret hende på i dag, hvis det ikke havde været for en broget skare af kvinder på film og tv af den støbning, som den amerikanske filmforsker Kathleen Rowe kærligt kalder for den uregerlige. I modsætning til thrillergenrens femme fatale er den ureger- 32\n26 Sådan blev det hot at være single lige kvinde ikke decideret livsfarlig for mændene, ligesom de dødbringende damer i for eksempel efterkrigstidens film noir som Billy Wilders Double Indemnity, hvor Barbara Stanwyck forfører en privatdetektiv til at slå sin rige mand ihjel. Men nogen pæn pige er hun ikke. Og i modsætning til den berygtede femme fatale er den uregerlige kvindes seksualitet ikke hendes bedste våben i kampen mellem kønnene. Det er hendes latter. De uregerlige kvinder Nogle af de første uregerlige kvinder er filmstjernerne Mae West og Katharine Hepburn. Men det er en rødhåret dame ved navn Lucille Ball, der baner vejen på tv for de kvinder, der senere for alvor bryder reglerne. Hun skaber alle tiders største tv-darling i USA med serien I Love Lucy med karakteren Lucy som mange kender via Pretty Woman fra det tv-klip, som Julia Roberts Vivian ligger og griner af på tæppet i rigmandens suite. Her maser Lucy vindruer med tæerne på en italiensk vingård, som hun har forvildet sig ind på. I serien er Lucy gift med orkesterlederen Ricky, men keder sig i sin hverdag som husmor. Derfor roder hun sig konstant ud i projekter, der skal gøre hendes hverdag mere spændende. Det ender dog altid galt, og efter narrestreger og forviklinger må Lucy erkende sin plads. I en episode har hun for eksempel overtalt Superman i skikkelse af skuespilleren George Reeves til at optræde ved sønnen Lille Rickys fødselsdag. Da han ikke dukker op, klæder hun sig selv ud som superhelt, men ender med at sidde fast ude på husets gesims. Den rigtige Superman dukker op og redder hende 33\n27 ind gennem vinduet. Men hendes mand raser:»i alle de 15 år, vi har været gift...«han når ikke at tale færdig, før Superman afbryder:»mener du, at du har været gift med hende der i 15 år? Og de kalder mig Superman!«Lucy er rødglødende, men som i alle seriens episoder må hun resignere. I Love Lucy bliver vist fra 1951 til 1957 på tv-kanalen CBS, er en gigasucces og ligger på tv s top tre i alle seks år, imens middelklassen vokser frem i efterkrigstidens højkonjunktur. Siden bliver serien krediteret for at forvarsle kvindernes oprør med husmorrollen et par årtier senere. For selv om Lucys forsøgsvise oprør mod husmorrollen i serien bagatelliseres som nuttede klovnerier, går der en lige linje fra den dejlige rødhårede antiheltinde frem til Sex and the Citys heltinder. Komedier er gode til at udfordre sociale konventioner, fordi humoren netop består i, at man vender vrangen ud på de normer, der hersker i tiden, og griner af dem. Den velfriserede, konventionelle kernefamilie kommer til at dominere sendefladen i mange år efter I Love Lucy. Men uden for tv s polerede univers, vender ungdomsoprøret op og ned på konventionerne. Hvordan skal det dog gå? Hvis tv typisk har præsenteret kvinders hedeste drømme som velopdragne børn, hus med carport og pastelfarvet hyldepapir, vover en ny tv-serie i efteråret 1970 med forsigtige skridt at hylde kvinder, der tør vælge en anden vej. På det tidspunkt kaldes kvinder uden parforhold for enlige, og sådan nogle har man ondt af. Dog står det ikke så grelt til som på Jane Austens tid, hvor en ugift kvinde over 25 betragtes som fortabt. Ikke desto mindre er det stadig frækt, da The 34\n28 Sådan blev det hot at være single Mary Tyler Moore Show viser en nogle og trediveårig kvinde, der lever alene og er glad for det. I serien står Mary Richards, spillet af komikeren Mary Tyler Moore, foran et stort kirkebryllup med en velbeslået læge, da hun beslutter, at livet må have mere at byde på end tilværelsen som lægefrue. Hun stikker af og slår sig ned som tv-producer i Minneapolis. Mary bruger p-piller, får vi at vide i et afsnit, og det afslører, at hun har et aktivt sexliv, men handlingen styrer pænt uden om de kontroversielle detaljer. Den ærbare Mary dedikerer sin tid og energi til at være mor for kollegerne på tv-stationen og løse deres problemer. The Mary Tyler Moore Show er den første singleserie og den første sitcom, hvor arbejdspladsen erstatter hovedpersonens familie. Serien spiller frem til 1977 og er et stort hit. Mary Tyler Moore viser en succesrig karrierekvinde, der lever lykkeligt med sine kolleger, men seriens titelmelodi afslører en vis skepsis over for singlens projekt med sit omkvæd»how are you going to make it on your own?«karrierekvinden Mary skriver første kapitel i en ny saga om singlekvindens kamp for tilværelsen, og den bekymrede sang om singlen i storbyen slår tonen an. Men ude i den virkelige verden viser tusindvis af kvinder, at de sagtens kan matche mændene. Mænd og kvinder deler tøj, bajere og pibetobak i 1970 erne og marcherer side om side ved fredsdemonstrationer og råber de samme kampråb ved politiske møder. Det er en tid, hvor Erica Jongs bestsellerroman Luft under vingerne får tusinder af kvinder til at forlade deres mænd, og det at leve alene bliver synonym med at finde sig selv. Det såkaldt gnidningsløse knald, som Jong med humor og selvironi reklamerer for dengang i 1973, er dog stadig forbudt territori- 35\n29 um på tv. Der skal gå mange år endnu, før Sex and the Citys Samantha Jones får lov at folde sig ud seksuelt. Og det stadig kun på betalingskanalen HBO. Idealet om frisind og eksperimenter med sex, stoffer og kønsroller i 1970 erne bliver afløst af en ny konservatisme i 1980 erne. Men kvinder er i stort tal kommet på arbejdsmarkedet, og der bliver de. I fattigfirsernes konkurrenceprægede arbejdsmiljø må de imidlertid stive sig af med ekstra holdbar hårlak og skulderpuder. I skyggen af kernefamilien Mens amerikanerne peger på cowboyen Ronald Reagan som præsident i 1981, og briterne vælger den konservative Margaret Thatcher på den anden side af Atlanten, generobrer de traditionelle dyder vores opmærksomhed i biografen og foran fjernsynet. I Danmark bliver Matador den mest populære tv-serie nogensinde, og her kan vi i tilbageblik på gamle, danske dage føle med seriens singler, den dannede og begavede kvinde Elizabeth Friis, der må henslæbe sit liv som skyggetante i sin velhavende søster Maudes hjem. Og den unge, ugifte Ulla Jacobsen, der arbejder som bankassistent, men om aftnen bijobber som elskerinde på direktør Varnæs kontor. Matadors ærinde er at vise, hvordan moderne tider har vundet indpas, særligt efter Anden Verdenskrig. I det meste af Europa og USA har krigen for en periode betydet, at mange kvinder har overtaget mændenes rolle på arbejdsmarkedet og i hjemmene, mens deres ægtefæller er i krig eller under jorden. Stuepigen Agnes bliver en af seriens mest populære figurer, fordi hun ved at være initiativrig under krigens mangelvaresamfund arbejder sig frem til en position som succesrig forret- 36\n30 Sådan blev det hot at være single ningskvinde. Også 1980 ernes kvinder kan matche mændene og få succes. Men som Joan Collins med sin man-eater og forretningsmogul Alexis Carrington viser i tv-serien Dollars i årene 1981 til 1989, betyder det et farvel til kvindelighed og goddag til en machokvinde med fuld krigsmaling. Joan Collins succesfulde forretningskvinde er kynisk og manipulerende ligesom klichéen på den mandlige forretningsfyrste. Men det er først, da hun gør sin entre i den anden sæson af Dollars, at seriens seertal når svimlende højder. Også populære serier som Blomsterbørns børn ( ) og The Cosby Show ( ) hylder familien som idealtilstand. Den charmerende familie Huxtable med Claire og Bill, som begge har succes med karrieren, et lykkeligt ægteskab, foruden fem børn, er idealet. Og det samme viser de tidligere hippier Elyse og Steven Keaton, der i kernefamiliens trygge rammer forgæves forsøger at omvende teenagesønnen Alex, spillet af Michael J. Fox, der er ihærdig tilhænger af Ronald Reagan erne dyrker på den ene side det dydige liv i kernefamilien. På den anden side de smarte, yngre dinkys, der har»double income no kids yet«, og for hvem livet på vej til den ideelle endestation, kernefamilien, bliver kørt i overhalingsbanen. Med logoer på tøjet, uret og bilen som obligatoriske signaler om succes. Men singlerne i 1980 erne de kan være decideret livsfarlige. Singler koger da kaniner Da Glenn Close får rollen som Alex Forrest i instruktøren Adrian Lynes film Farligt begær, researcher hun grundigt med hjælp fra tre psykiatere på den lidelse, hendes karakter i filmen 37\n31 har. Karrierekvinden Alex har en hed affære med den gifte mand Dan, spillet af Michael Douglas, mens hans familie er på landet. Hun viser sig at gøre den pæne familiemands pæne familieliv til et mareridt. Alex vil ikke finde sig i, at han afviser hende, så hun koger børnenes kanin på komfuret og forsøger at dræbe Dan, før hun selv bliver skudt af Dans kone i familiens badekar. Glenn Close bliver nomineret til en oscar for sin præstation i Farligt begær og sin skildring af Alex lidelse, der er identificeret som Clérambaults syndrom, en variant af sindssyge. Men for de millioner af mennesker» I once was broken up with by a guy s doorman. I m sorry Ms. Hobbes, Jonathan won t be coming down. Ever. Miranda Hobbes verden over, der ser filmen Farligt begær er den næstmest sete film i USA det år er det et mere forsimplet billede, der står tilbage på nethinden: Den succesrige karriere- og singlekvinde er ikke én, man bør indlade sig med. Som Tom Hanks figur siger i Søvnløs i Seattle, da sønnen vil have ham til at gå ud med en fremmed kvinde:»er du klar over, hvor mange af os, der blev skræmt fra vid og sans af den film?!«til sammenligning skildrer den film, der er den mest sete i 1987, Tre mand og en baby, pudsigt nok tre singlemænd, der finder en baby på deres dørtrin, som clueless, men uhyre charmerende singlefædre. Selv har Glenn Close fortalt, at mænd i årevis efter filmen er kommet hen til hende og har sagt:»du skræmte livet af mig«, eller»du har reddet mit ægteskab.«det er dog langt fra alle, der formår at redde deres ægteskab, når det er i krise. Et stigende antal skilsmisser gør det svært for mange kvinder at spejle sig i idealerne om det idylliske familie- 38\n32 Sådan blev det hot at være single liv. En dag kommer en af dem løbende regnvåd iført brudekjole ind på en café i New Yorks hippe Greenwich Village. Vennerne som førstehjælp Ligesom Mary Tyler Moore er Rachel Green stukket af fra sin forlovede, Barry, der er tandlæge. Dermed har hun sagt farvel til en tilværelse som den, kærlighedsromanernes heltinder i århundreder har drømt om. Villa i Connecticut med social status og fri adgang til credit cards. I stedet bliver Rachel servitrice på seriens legendariske kaffebar Central Perk. Hun flytter ind hos sin veninde Monica, hvor fire andre venner Phoebe, Ross, Joey og Chandler konstant holder til. Friends har premiere i 1994 og bliver over ti sæsoner en af de mest elskede sitcoms og ses af millioner af mænd og kvinder i forskellige aldre. Især af unge, der er tiltrukket af seriens alternativ til den familie, man er født ind i. I Friends er vennerne der altid for hinanden og tager over, når de biologiske familier ikke giver hovedpersonerne den hjælp, tryghed og kærlighed, de har brug for. Selv om man som seriens Chandler har en far, der er dragqueen i Vegas, eller som Rachel pludselig skal mægle mellem sine fjendtligtsindede fraskilte forældre, kan man sagtens leve et lykkeligt familieliv. Man skal bare vælge sin familie selv. Seriens mantra, titelsangen»i ll Be There For You«, bliver overskriften på en ny tid, hvor flere og flere unge nu kan formulere behovet for et alternativt tilhørsforhold til den traditionelle, biologiske familie. I den anden ende af USA byder også en anden, lidt yngre vennegruppe fra gymnasiet West Beverly High på et alternativ til familien. Men selv om Beverly Hills 90210, der har premiere i 39\n33 1990, handler om venner, der støtter hinanden, dyrker hitserien om Brandon, Kelly, Donna og Dylan og de andre også det store romantiske bryllup som ideal. Og indtil vennerne i serien med årene bliver gamle nok til at gifte sig, er det primært parforhold og prom-kjoler, der får de unge kvinders klode til at dreje rundt. Det sker, mens nye moderne tider rykker os op med rode. På den ene side mister vi de trygge traditioner, der mere eller mindre venligt havde skubbet vores forældre og bedsteforældre i retning af et bestemt valg af liv og regler for, hvordan det skulle leves. På den anden side nyder vi en ny frihed, der giver et hav af nye muligheder. Drømmen om Mr. Right Men de mange nye muligheder er ikke altid lykken. For nu ligger der ikke længere bare antydningen af et manuskript foran os, og vi må selv skrive vores historie. Hvad er det rigtige liv? De rigtige valg? Med en god uddannelse kan en kvinde nu gøre karriere og forsørge sig selv. Og så har hun pludselig ikke længere brug for en mand. Eller har hun? Ally McBeal i David E. Kelleys tv-serie af samme navn om advokater på et bureau i Boston, introducerer i 1997 den nye type kvinde, der tilsyneladende har alt, inklusive humor. I sine små, feminine jakkesæt fra Calvin Klein udfordrer hun forestillingerne om magtfulde og succesrige kvinder som kloner af Alexis Carrington og Margaret Thatcher. Som skarp advokat viser hun, at en kvinde sagtens kan have professionel succes og bevare sin kvindelighed. Hun er køn, klog og lever komfortabelt i en hyggelig lejlig- 40\n34 Sådan blev det hot at være single hed sammen med sin bedste veninde i Bostons pittoreske indre bydel, men der mangler noget vigtigt i hendes liv: Mr. Right. Men Ally dater og dater, og der er altid noget i vejen med de mænd, hun møder. Da en potentiel kavaler overser en klat dressing på sin læbe, falder hendes dom skingert som hos prinsessen i Klods Hans. Duer ikke, næste!»sandheden er, at jeg nok slet ikke vil være lykkelig eller tilfreds. For hvad så? Det, jeg kan lide, er jagten, at søge. Det er det, der er sjovt. Jo mere fortabt man føler sig, desto mere har man at se frem til. Hvad skal jeg sige? Jeg har det jo fantastisk, og jeg er ikke en gang klar over det,«siger hun i serien, hvor hun konkluderer:»her står jeg, offer for mine egne valg. Og jeg er kun lige begyndt.«det er den slags replikker, der i 1998 sikrer Ally McBeal en plads på forsiden af Time Magazine under overskriften»is Feminism Dead?«Ally bliver eksponent for et af tidens mest fremherskende træk, narcissismen. Imens diskuterer kritikere og forskere frem og tilbage, om det er frugtbart, at hun sætter sådanne problemstillinger på dagsordenen, eller om det blot er et dystert tilbageskridt for kvindefrigørelsen. Selvoptaget, det indrømmer Ally nu gerne, at hun er, og seriens forfattere udruster hende med denne replik som svar:»jeg vil gerne redde verden. Jeg skal bare giftes først.«seriens kernepointe er, at i en moderne verden, hvor det er så svært at finde sin identitet, bliver man mere optaget af sig selv. Først når man har fundet den rette og altså dermed sig selv er man klar til at vende blikket udad. Og er man single i Allys æra, er det svært ikke at spejle sig i hendes kvaler med kærligheden. Med Allys søgen efter identitet i almindelighed og Mr. Right i særdeleshed rammer hun tidsånden med eftertryk. 41\n35 Hun er den ambitiøse, moderne kvinde, der har lært, at hun kan få det hele og det stresser hende. Men hun er ikke den eneste, der har det sådan. Tusindvis af kvinder dyrker Ally McBeal, men da singlebølgen for alvor skyller ind over os i bøger, film og på tv, træder den Harvard-uddannede advokat i de lårkorte jakkesæt i baggrunden. Snart tegnes tiden af kvinder, der har langt mere på spil. Askepot med deller I London sidder journalisten Helen Fielding med problemer, der ligner Allys, og som hun dulmer med venner, smøger og Chardonnay. Inspireret af sit tilsyneladende endeløse singleliv i den engelske hovedstad skaber hun Bridget Jones dagbog, der i 1996 er en klumme i avisen The Independent. På det tidspunkt har BBC haft stor succes med at vise filmatiseringen af Jane Austens Stolthed og fordom, og klassikeren sniger sig ind i Bridgets historie og lægger fundamentet for hendes dilemma. Skal hun have den sexede, uartige og fuldstændigt upålidelige Daniel Cleaver, der er baseret på Austens løgnagtige og selvsmagende Mr. Wickham? Eller den hovne, men smukke og succesrige Darcy, der er en moderne version af Austens Mr. Darcy? Nu udstyret med det mere spiselige fornavn Mark end i Stolthed og fordom, hvor han hedder Fitzwilliam. Klummerne bliver til to bøger og senere to film. Bridget Jones bliver et ikon for kvinder, der kan identificere sig med singlelivet i storbyen. Og som har følelsen af at være udstødt, fordi de ikke tilhører de såkaldt»smug marrieds«, de selvtilfredse par. Ved en middag med alt for mange af den slags, bliver Bridget spurgt, hvorfor hun egentlig stadig er single? Og svarer:»tjo, det har jo nok noget at gøre med, at vi singlekvinder 42\n36 Sådan blev det hot at være single under tøjet er dækket af skæl.«med sine ifølge hende selv fem kilo for meget og en smittende selvironi erobrer Bridget moderne kvinders hjerter. Og imod alle odds, og selv om han kan få den kontrollerede advokatkollega Natasha, falder Darcy for Bridget, som han kan lide»præcis som hun er«. Bridget er en karakter, flere kan nikke genkendende til, og som ligner alle os andre. Hun har ikke ligesom Ally gået på Harvard. Faktisk dummer hun sig konstant i selskab med sine højtuddannede kavalerer Daniel og Darcy. Helt særligt ved hende er den humor, hun udstiller sin situation og sine mangler med. Den selvironi gør Bridget til en befriende figur for kvinder, både dem der er i og uden for parforhold. Hun viser, at en selverklæret småtyk, nogle og trediveårig kvinde, der hverken kan lave mad (kun blå suppe som i den første spillefilm) eller finde Tyskland på et kort (som i den anden film), også kan finde kærligheden. Bare hun finder en mand, der elsker hende, præcis som hun er.»hun ligner ikke Julia Roberts. Hun har appelsinhud, går med store trusser og siger dumme ting. Hun er ikke overdrevet intelligent, og det er fantastisk,«siger den engelske psykolog Sandra Scott, der interviewes på dvd en Bridget Jones dagbog. Hun mener, at Bridget er blevet et kulturelt ikon, netop fordi hun ikke er perfekt:»bridget er lidt ligesom et barn. Hun har alle de kvaliteter, vi associerer med børn. De er åbne, ærlige og tillidsfulde, og de har følelserne uden på tøjet. Det giver os lyst til at passe på hende. På den ene side ser vi denne pige, der søger kærligheden. Hun ønsker at bliver forsørget og finde tryghed. Først vil hun have Cleaver til at tage sig af hende, så Darcy. Hun vil bare have en, der kan samle tøjlerne og tage ansvaret. På den anden side ser vi en Bridget, der vil have karriere og være uafhængig. 43\n37 Det er et meget moderne dilemma. Det kalder man Askepotkomplekset.«Hun tror, at mænd helst vil have kvinder som Darcys kollega, den begavede og stankelbenede Natasha. Men da Helen Fielding fik idéen til Bridget i sin tid, var det netop, fordi hun havde lyst til at udfordre idealerne:»mange af os har nogle helt ubevidste ideer om, at vi skal være perfekte og tynde og gøre alt rigtigt. Og vi skal se ud, som om vi er blevet airbrushed. På den måde er det betryggende at se Bridget dumme sig hele tiden og alligevel være ret sød. Det er ellers ikke noget, man må på film. Man må som regel ikke være en katastrofe og alligevel ret elskelig.«det fortæller Helen Fielding på førnævnte dvd, hvor også Simon Mills, redaktør på det stilfulde og toneangivende britiske mandemagasin GQ, giver et» I have a ghost because I m single? That s discrimination. Miranda Hobbes bud på Bridgets appel til mændene:»hun vinder og får den lækre mand, fordi hun er storbysmart og har humor. Og fordi hun siger sin mening. På trods af at hun også dummer sig, så tror jeg, mænd generelt finder det attraktivt, fordi perfekte kvinder har en tendens til at stille store krav. Og kvinder, der stiller store krav, er ikke det, en mand vil have i det lange løb, kan jeg godt garantere,«siger han med et skævt smil. Den bløde Bridget bliver altså netop attråværdig for de to begavede og succesrige mænd, hun dater, fordi hun er sjov og sexet, men også intellektuelt ufarlig. I modsætning til Natasha, som ikke har nogen sans for humor, og som er svær at holde af. Dermed afslører GQ-redaktøren i virkeligheden også, hvor- 44


Erstatningsansvar for fejl begået under arbejdets udførelse\nVestre Landsret har i en principiel afgørelse taget stilling til, hvor meget der skal til for at pålægge ledende medarbejdere et erstatningsansvar for fejl begået som led i udførelsen af deres arbejde.\nSagen var anlagt af Randers Kommune mod kommunens tidligere borgmester, kommunaldirektør, personaledirektør og økonomidirektør. Schebye Jacobsen repræsenterede under sagen den tidligere personaledirektør på vegne af HK.\nI 1997 udarbejdede Randers Kommunes kommunaldirektør en plan for ændring af strukturen i kommunens centralforvaltning. Det var kommunaldirektørens tanke, at den hidtidige økonomidirektør som led i ændringerne – ved siden af sin hidtidige arbejdsopgaver – skulle overtage ledelsen af skatteforvaltningen.\nI forbindelse med drøftelserne herom kom det på tale, at økonomidirektøren for at lette strukturændringen kunne fratræde sin stilling, førend han oprindelig havde tænkt sig.\nØkonomidirektøren udarbejdede herefter et oplæg til vilkår for en hurtig fratræden og forhandlede detaljerne heri med kommunaldirektøren og personaledirektøren.\nFratrædelsesaftalen blev efterfølgende forelagt økonomiudvalget, hvor den blev godkendt uden kommentarer.\nSom led i fratrædelsesaftalen modtog økonomidirektøren en fratrædelsesgodtgørelse, der var beregnet ud fra principperne i den gældende rammeaftale om seniorpolitik.\nDet viste sig efterfølgende, at den indgåede fratrædelsesaftale ikke havde den fornødne hjemmel i rammeaftalen. Efter en forelæggelse for kommunernes lønningsnævn viste det sig umuligt at lovliggøre en del af fratrædelsesgodtgørelsen - svarende til kr. 474.882,00.\nSagen drejede sig for Vestre Landsret om, hvorvidt Randers Kommune kunne tilbagesøge det uhjemlede godtgørelsesbeløb hos økonomidirektøren, og såfremt dette ikke var tilfældet, om kommunaldirektør, personaledirektør og borgmester kunne gøres ansvarlig for beløbets betaling.\nVestre Landsret fandt ikke, at der var grundlag for at tilbagesøge de kr. 474.882,00 fra økonomidirektøren og fandt ligeledes ikke, at den tidligere borgmester havde pådraget sig noget erstatningsansvar.\nI forhold til kommunaldirektøren og personaledirektøren lagde Vestre Landsret vægt på, at aftalen med økonomidirektøren var båret af et ønske om at få en ny struktur på plads, og at aftalen derfor efter de involveredes opfattelse var i kommunens interesse. Landsretten fandt intet grundlag for at antage, at de to embedsmænd havde haft noget ønske om uberettiget at ”forgylde” en kollega, og at ingen af de to havde haft nogen form for personlig vinding som følge af aftalen med økonomidirektøren.\nLandsretten tilkendegav herefter, at selvom kommunaldirektøren og personaledirektøren som de ansvarlige embedsmænd burde have været opmærksomme på at sikre, at fratrædelsesordningen var i overensstemmelse med de gældende overenskomstmæssige regler, var der under de angivne omstændigheder ikke en så betydelig uagtsomhed fra de to embedsmænds side, at der var grundlag for at anse nogen af dem for erstatningsansvarlige.\nDer har indtil dato kun været ført få sager om erstatningsansvar for ansatte som følge af begåede fejl i forbindelse med arbejdets udførelse. De sager, der har været ført, har stort set alle vedrørt erstatningsansvar for en eller anden form for fysisk skade påført arbejdsgiverens ejendele.\nVestre Landsrets afgørelse bekræfter den opfattelse, der hidtidig har været om, at det alene er i tilfælde af grov uagtsomhed, at ansatte kan pålægges et erstatningsansvar.\nDet er værd at bemærke, at landsretssagen vedrørte to ledende medarbejdere, og der er på baggrund heraf grund til at forvente, at domstolene vil være endnu mere utilbøjelige til at pålægge ”almindelige ansatte” et erstatningsansvar for handlinger foretaget som led i udførelsen af deres arbejde.\nVestre Landsrets dom er afsagt den 27. januar 2005.


Vaccinationsforum er en privat og uafhængig forening, hvis formål er at udbrede viden om vaccinationer, samt at støtte vaccineskadede. Foreningen er principielt hverken for eller imod vaccination, men anerkender den enkeltes valg. Vi har som mærkesag, at beslutningen om at indlede vaccination bygger på informeret samtykke.\n1.\tat fremme indsamling og udbredelse af viden om vacciner, vaccinationsskader og alternativer til vacciner.\n2.\tat fremme forskning vedrørende vaccinationer, vaccinationsskader og alternativer til vaccinationer.\n3.\tat fremme støtten til vaccineskadede.\n4.\tat varetage brugernes rettigheder overfor myndigheder og offentligheden.\nForeningen er principielt hverken for eller imod vaccinationer\n1.\tDu modtager vores nyhedsbrev i marts, juni september og december april, juli, med aktuel information om det, der rører sig indenfor Vaccinationsområdet. Hvis du selv vil deltage i debatten eller måske har din helt egen historie, som du gerne vil viderebringe i Nyhedsbrevet, er du altid velkommen til at kontakte os.\nDu modtager velkomstpakke så snart betaling er registreret.


AXXION fælge køb online\nAXXION 5x114.3 8.5x19 ET40 d72.60 hyper silber\nAXXION 5x108 8.5x19 ET45 d72.60 kobber poleret\nFarve: kobber poleret\nFarve: mattrot Front poliert\nAXXION 5x114 8.5x19 ET45 d72.60 kobber poleret\nCentreringsdiameter [mm]: 76.90\nAXXION 5x114 9x20 ET40 d72.90 kobber poleret\nCentreringsdiameter [mm]: 72.90\nAXXION 5x112 9x20 ET40 d66.60 kobber poleret\nAXXION AX7 5x112 10.5x20 ET30 d72.60 MattSchwarz / Poliert\nFælgbredde [tommer]: 10.5\nAxxion-fælge - den perfekte kombination mellem pris og kvalitet\nAxxion-fælge bliver fremstillet af det tyske firma Wheelworld GmbH. Virksomheden har specialiseret sig i at producere lette alufælge. Selvom virksomheden er ganske ny, har den allerede opnået berømmelse fra pålidelige producenter af reservedele til eftersalgsservicemarkedet.\nWheelworld GmbH blev grundlagt i 2007. De har hovedkvarter i en lille by Ilsenburg i Tyskland.\nFirmaet producerer reservedele gennem to mærker: Wheelworld til traditionelle designdele og Axxion til dele med et eksklusivt design.\nProducenten lægger stor vægt på, at produkterne af høj kvalitet. Sidstnævnte har certifikater fra TÜV (Technischer Überwachungsverein) og ECE (Economic Commission for Europe og Common ABE Approval), som bliver udstedt af den tyske motorvejsmyndighed (KBA).\nFordele ved Axxion-fælge\nStyrke. Primæraluminium bruges til fremstilling af dele, hvilket garanterer en perfekt støbning. Proprietære støbeforme og højtryksstøbning anvendes til støbning af fælge. Desuden gennemgår alle delene en aldrende behandling, hvilket også fremmer hårdheden. Røntgenanalyse, der giver mulighed for at undersøgelse materialets densitet, er en blandt mange tests.\nSlidstyrke. Farvestoffer af høj kvalitet og moderne anvendelsesmetoder sikrer en god lakering, modstandsdygtighed over for slid, temperaturændringer, UV-stråling og miljøpåvirkning. Af denne grund er delene perfekte til brug om vinteren, da de er meget modstandsdygtige overfor rust selv ved udsættelse for kemiske stoffer.\nEksklusivt design. Køb Axxion-fælge, hvis du vil gøre din bil unik. Dette kan du gøre, da deres unikke udseende er en af deres fordele. Virksomhedskataloget har også dele med mat eller poleret overflade. Desuden kan delene males i sort, grafit, sølv, rød og orange farver. Derudover kan du vælge et design og antallet af eger.\nDu finder kun pålidelige dele i vores katalog, hvilket giver den perfekte kombination af styrke, pålidelighed og attraktivt design. Vi tilbyder lang garantiperiode på alle dele. Takket være et bredt sortiment, vil du nemt kunne vælge et produkt, der passer til din bil. Ved problemer, kan du kontakte vores specialister: De kan hjælpe dig med alle detaljer om alle delene i sortimentet, samt deres fordele og ulemper.\nAutodele Aircondition kondensator\nAutodele + Producent Aircondition kondensator TEDGUM\nAutodele + Bilproducent Aircondition kondensator SUBARU\nAutodele + Varenummer Aircondition kondensator 104 492\nVarenummer + Producent N380 TEDGUM\nOEN + Producent 07509063578 TEDGUM\n©2020 daek.bildeleshop.dk: AXXION fælge køb online


Når en beboer er smittet med Covid-19 - Skive Kommune\nNår en beboer er smittet med Covid-19\nSkive Kommune følger Sundhedsmyndighedernes retningslinjer i forbindelse med covid-19. Det gælder også, når en borger, som bor eksempelvis på et plejecenter eller et botilbud, er smittet med covid-19\nDet er en ganske omfattende opgave, når en beboer bliver smittet med covid-19. Hvis beboeren ikke er så syg, at det kræver indlæggelse på et hospital, foregår plejen og behandlingen af beboeren på eksempelvis plejecenteret eller i botilbuddet.\nDet giver noget ekstra arbejde og tager noget ekstra tid. Ført og fremmest skal medarbejderne følge de infektionshygiejniske retningslinjer for COVID-19. Det betyder, at de skal iføre sig handsker, overtræksdragt, maske, visir, m.v., når de skal pleje- og behandle beboeren inden for to meter afstand.\n- Det siger sig selv, at vi bruger ekstra meget tid på pleje og behandlingen af en beboer, som er smittet med covid-19. Også derfor er det vigtigt, at vi har alle de medarbejderressourcer, som vi har brug for i de kommende uger, hvor vi alt andet lige må forvente, at antallet af smittede også stiger i Skive Kommune, siger Jan Lund-Andersen, direktør i Kultur og Familieforvaltningen og talsmand for kommunens krisestab.\nOpsporing og information\nOgså ledelsesmæssigt ligger der en kæmpe opgave, hvis en beboer får konstateret covid-19.\nLederen skal blandt andet opspore medarbejdere, der har været i nær kontakt med beboeren. Alle medarbejdere skal informeres, og lederen skal sikre, at medarbejderne har øget opmærksomhed på mulige symptomer, til og med 14 dage efter kontakt.\nMedbeboere, der har været i kontakt med den smittede beboer fra symptomdebut og indtil 48 timer efter, den smittede er symptomfri, skal informeres personligt, ligesom en evt. personlig værge skal orienteres.\n- For at være sikre på, at vi håndterer situationen korrekt, hvis en beboer bliver smittet, har vi udarbejdet et såkaldt ’Action Card’ med udgangspunkt i Sundhedsmyndighedernes retningslinjer. Vores ’Action Card’ indeholder beskrivelser af de mange detaljer, vi skal huske i tilfælde af covid-19 på vores plejecentre og i vores botilbud. Mange af handlingerne fremgår af links til Sundhedsmyndighedernes hjemmesider, idet disse bliver opdateret jævnligt, og vi skal hele tiden gøre som det senest udmeldte, siger Jan Lund-Andersen.\nSkive Kommune har hidtil haft et enkelt tilfælde af en beboer, som blev testet positiv med covid-19. Her blev alle de beskrevne retningslinjer fulgt.\n- Vi er heldigvis ikke udfordret endnu. På den måde er vi på forkant med situationen i Skive Kommune. Vi har i krisestaben brugt tiden de seneste uger på at forberede os, så vi står klar, når der er behov for det, siger Jan Lund-Andersen.\nKommunen har tavshedspligt og kan ikke oplyse, når en beboer er smittet, med mindre den smittede borger giver sit samtykke hertil. Ligeledes skal medarbejderne være opmærksomme på, at de ikke bryder tavshedspligten gennem deres handlemåder. Er en medarbejder i tvivl om håndteringen af en covid-19 beboer, skal medarbejderen spørge ledelsen om dette.\n’Action Card’ ved covid-19 smitte\nSkive Kommune har udarbejdet ’Action Cards’ til håndteringen covid-19-smitte. De findes online på beredskabsplan-skive.dk under delplaner/indsatsplaner Covid-19. Planerne er lavet mobilvenligt med foldeud-afsnit, så de kan læses på en mobiltelefon.\nEt ’Action Card’ gælder for alle plejecentre i Pleje og Omsorg samt AKUT-tilbud og botilbud under Sundheds- og Socialafdelingerne. Det pågældende ’Action Card’ beskriver, hvordan Skive Kommune handler, når det konstateres at en borger indenfor gældende område er smittet med Covid-19.\nEt andet ’Action Card’ er udviklet for medarbejdere i udekørende funktioner såsom hjemmehjælp, hjemmesygepleje og bostøtte. Der vil løbende blive udviklet flere Action Cards til håndtering af covid-19 smitte.\nEn stor del af de konkrete handlinger findes via links til Sundhedsmyndighedernes hjemmesider, idet disse bliver opdateret jævnligt, og Skive Kommune følger de seneste anbefalinger herfra.


Få overblik over de bedste skriveborde til børn - Trendsonline.dk\nredaktionen15. juni 2020Sponsoreret indhold\nudgivet den 15. jun, 2020 på 11:55 am 15. juni 2020\nEr du på jagt efter den perfekte skrivebord til dit barn? Mange vælger at købe et skrivebord til børn, når børnene nærmer sig skolealderen. I denne tid vil der være mere fokus på at sidde koncentreret ved skrivebordet, lave lektier og læse bøger.\nHvis du er i tvivl om hvilket skrivebord du skal købe, kan du få et overblik over mulighederne i denne oversigt. Det giver dig bedre forudsætninger for at vælge, hvad der er det rette valg for dit barn.\n1) Skrivebord i børnevenligt design\nSkriveborde til børn er en oplagt løsning for det store børnehavebarn eller skolebarnet. Ved skrivebordet skal der laves lektier, og det er en god idé at investere i et godt skrivebord, som kan holde til at blive anvendt af børn.\nI dag fås skriveborde heldigvis i mange forskellige flotte designs, funktioner og prisklasser. Derfor er det nemmere for dig at vælge det rette skrivebord til dit barn, som barnet kan bruge i mange år frem.\nGå efter et skrivebord, som barnet kan holde ud at bruge i længere tid ad gangen. Barnet skal have ro og mulighed for at koncentrere sig ved skrivebordet. Derfor er det også en god idé at købe en god kontorstol til skrivebordet.\n2) Skrivebord i eg\nMange foretrækker at købe et skrivebord i træ. Det forbindes ofte med gode materialer og høj kvalitet. Skriveborde i egetræ er ingen undtagelse. Det er en solid og robust træsort, som er populær i boligindretningen.\nDet er der flere årsager til. En af årsagerne er, at de er nemme at vedligeholde og holde rene. Ofte kan en fugtig klud tage snavset væk, og så er skrivebordet så god som ny.\nEn anden fordel ved at købe et skrivebord i eg er, at du altid har mulighed for at give skrivebordet en olie. Det vil sige, at når du synes, at bordet trænger til en kærlig hånd, kan du oliebehandle træet i den nuance, som du bedst kan lide.\n3) Væghængt skrivebord\nEt væghængt skrivebord er en rigtig god løsning for dig, der gerne vil have skrivebordet op i højde. Der er mange fordele ved at vælge et væghængt skrivebord.\nEn af dem er, at du kan tilpasse skrivebordet efter dit barns højde. Det vil sige, at du kan hænge skrivebordet op i den eksakte højde, der passer til dit barns behov. En anden fordel er, at du slipper for at have et tungt møbel stående, som tager al gulvpladsen, hvis der er pladsmangel på børneværelset.\n4) Hæve-sænke skrivebord\nHæve-sænke skriveborde er super populære, fordi de sikrer ergonomiske korrekte siddepositioner. Dit barn kan hæve og sænke skrivebordet efter, hvad barnet har lyst til. Det gør det også muligt at skiftes om at sidde og stå ved skrivebordet.\nDet er derfor en fleksibel løsning, som du vil blive glad for på lang sigt. Disse skriveborde er i en højere prisklasse end øvrige skriveborde, men det kan sagtens betale sig.\n5) Skrivebord til gaming\nMange børn – særligt teenagere – er glade for at spille computer. Derfor er et skrivebord til gaming med en gamerstol et must-have for mange unge. Det ultimative computerbord har derfor god plads på og under skrivebordet. Der skal nemlig være plads til barnets computerudstyr – som ofte kan fylde en del.\nPå https://parenthood.dk/ kan du finde konkrete bud på gode skriveborde til gaming og andre flotte arbejdsborde. Du kan læse mere om fordele og ulemper ved alle skrivebordene og blive klogere på dit valg. Det kan ofte hjælpe at læse om andres erfaringer og anmeldelser om konkrete modeller.\nredaktionen 15. juni 2020