Skizofreni og depression kan udvikle sig i mors mave\nDet danske forskningsprojekt iPSYCH har forsket i psykiske lidelser siden 2012 og bl.a. fundet sammenhænge mellem infektion under graviditet og særlige gener som en faktor i udviklingen af psykisk sygdom. Nu har de modtaget en bevilling på 120 millioner kroner fra Lundbeckfonden.\nGenerne bag psykisk sygdom er ikke arvelige på samme måde som øjen- og hårfarve. Men i samspil med blandt andet infektion under graviditet kan de øge risikoen for at udvikle psykisk sygdom markant. (Foto: Shutterstock)\nBipolar sygdom, skizofreni, depression, ADHD og autisme. Det er de psykiske lidelser, det danske forskningsprojekt iPSYCH har forsket i siden 2012.\nForskerne har blandt andet fundet en sammenhæng mellem problemer i graviditeten og psykisk sygdom, og en række gener der kan forøge risikoen for udvikling af psykisk sygdom.\n»Meget tyder på, at flere psykiske lidelser skyldes forstyrrelser i hjernens udvikling helt tilbage i fosterstadiet. Derfor undersøger vi, hvad det betyder for svære psykiske lidelser at være udsat for stress, tungmetaller, giftstoffer eller mangeltilstande, for eksempel mangel på vitamin D, i fostertilstanden,« fortæller Thomas Werge, professor og forskningschef fra Københavns Universitet og en af de fem hovedforskere hos iPSYCH.\nThomas Werge fortæller desuden, at forskerne hos iPSYCH også har fundet en sammenhæng mellem immunsystemet og skizofreni.\n»Vi kan se, at immunsystemet spiller en rolle i udviklingen af i hvert fald skizofreni. Risikoen for at udvikle denne lidelse er højere hos personer, der enten har været udsat for alvorlige infektionssygdomme eller er ramt af autoimmune lidelser.« (se faktaboks)\nLundbeckfonden har nu bevilliget 120 millioner kroner til det danske forskningsprojekt.\nNy bevilling hiver forskningen op i verdensklassen\nDet er anden gang, iPSYCH modtager et trecifret millionbeløb fra Lundbeckfonden. I 2012 modtog iPSYCH 121 millioner kroner, som var den største bevilling til forskning i psykiske lidelser nogensinde.\n»Den nye bevilling gør, at vi kan geare op fra at være store inden for forskning i psykiske sygdomme, til at være verdensførende. Før gik vi til andre for at etablere samarbejder – nu kommer de andre til os. Vi er blevet en ledende spiller på banen,« siger Thomas Werge.\n»Ud over at få en bedre forståelse for, hvor psykiske lidelser kommer fra, er håbet, at forskningen i sidste ende kan hjælpe til, at medicinalindustrien kan få den viden, det kræver at udvikle bedre medicin til behandling af psykiske lidelser,« siger Merete Nordentoft, professor og overlæge i Region Hovedstadens Psykiatri og forskningsleder hos iPSYCH.\nAutoimmune sygdomme er, når immunforsvaret overreagerer og angriber kroppens organer. Blandt de mest almindelige autoimmune sygdomme er diabetes og kronisk leddegigt. Kilde: Sundhed.dk\nMen hvad er det så, de samlet set 241 millioner kroner bliver brugt til?\nDanmark er unikt i forskningssammenhæng\nDanmark har et helt unikt udgangspunkt i forhold til at se på store befolkningsgrupper, forklarer Merete Nordentoft.\n»Vi har adgang til data, som man ikke har i andre lande. Gennem sygdomsregistre og CPR-registre kan vi studere alle, der har været hos lægen eller er kommet på hospitalet. Vi har mulighed for at studere al sygdomsforekomst og behandling på befolkningsniveau,« forklarer Merete Nordentoft.\nDet betyder, at man kan se, om folk har levet i et særligt miljø eller har haft en særlig infektion, som kan have haft en indflydelse på deres tilstand. Altså de ydre faktorer, der kan spille ind på udviklingen af en psykisk sygdom.\nDe ydre faktorer er dog ikke det eneste, der spiller ind. Projektet har også gjort et andet opsigtsvækkende fund, nemlig at danne et overblik over, i hvor høj grad genetik spiller ind, når det kommer til psykiske lidelser.\nGenerne bag psykiske lidelser bliver kortlagt\nForskerne hos iPSYCH har fundet frem til, at en række gener er med til at øge risikoen markant for at udvikle eksempelvis skizofreni. Ved hjælp af blandt andet forsøg med mus, har forskerne kunnet identificere og undersøge, hvilke sygdomsmekanismer, der sætter de gener i gang, der udgør en særlig risiko i forhold til udvikling af psykisk sygdom.\n»Det, vi har gjort, er, at tage markante genetiske varianter, som vi kender fra mennesker med psykisk sygdom og puttet dem ind i mus. Ved hjælp af elektroder kunne vi måle elektriske impulser i musenes hjerner, og på den måde kunne vi genskabe de forandringer, som vi kender særligt fra patienter med skizofreni,« siger Thomas Werge.\nGener er altså en meget væsentlig faktor i forhold til at udvikle en psykisk lidelse. Forskerne har på den måde fundet frem til, at enkelte gen-varianter kan øge en persons risiko for at udvikle skizofreni helt op til 25-30 gange i forhold til gennemsnittet i befolkningen.\nUdviklingen af psykiske lidelser handler midlertidigt ikke kun om at have de 'rigtige' - eller forkerte, om man vil - gener. Miljømæssige faktorer kan også spille ind.\nEt samspil mellem gener og miljø\nLundbeckfonden uddeler årligt 400-500 mio. kr. til forsknings- og formidlingsformål.\nMerete Nordentoft har siden marts 2012 fulgt 340 familier med et barn på 7 år. I en del af familierne har mindst en af forældrene en psykisk sygdom, mens forældrene i andre familier ingen sygdom har.\n»Vi har undersøgt, om de her børn viser tydelige tegn på, at de er ved at udvikle psykisk sygdom, eller om de er dårligt tilpassede. Bare fordi man fungerer dårligt, betyder det ikke, at man er ved at udvikle psykisk sygdom,« siger Merete Nordentoft.\nNogle af børnene fungerer godt, selvom forældrene er syge. Det betyder ifølge Merete Nordentoft, at man kan blive klar over, hvordan man kan hjælpe familierne og finde de områder, hvor der kan være brug for støtte.\nFremadrettet skal der lægges 160 familier til de i forvejen 340, og de sidste tal og informationer skal analyseres.\n»I psykiatrien ville pengene hurtigt være druknet«\nMerete Nordentoft mener ikke, at pengene ville være bedre givet ud i behandlingen i psykiatrien.\n»Det er mange penge, men i psykiatrien ville de hurtigt være druknet. Hvis man skal videre, bliver man nødt til at bruge penge på forskningen, så man kan gøre behandlingen mere effektiv,« siger Merete Nordentoft.\nHåbet for fremtiden er ifølge Merete Nordentoft og Thomas Werge, at resultaterne i forskningen kan hjælpe til, at medicinalindustrien på sigt vil kunne udvikle bedre medicin til behandling af psykiske sygdom.\nDe øvrige tre hovedforskere i iPSYCH er professorerne Preben Bo Mortensen, Ole Mors og Anders Børglum fra Aarhus Universitet. Projektet gennemføres i samarbejde med David M. Hougaard, Afdeling for Medfødte Lidelser, på Statens Serum Institut, samt en lang række udenlandske forskningscentre.\nAnders Børglums profil (AU)\nDavid M. Hougaards profil (SSI)\n"A mouse model that recapitulates cardinal features of the 15q13.3 microdeletion syndrome including schizophrenia- and epilepsy-related alterations", Biol Psychiatry (2014), DOI: 10.1016/j.biopsych


Tante Sød: Limecookies med hvid chokolade\n1 stk. forsømt blog er du hermed landet på! Meeeen, alt er helt vel. Siden sidst har jeg fx været på 3 dages interessant kursus i Almen Fødevarehygiejne afholdt af AARHUS TECH. Der var meget god viden at hente... og så er sommerens gæster begyndt at holde deres indtog. Men nu er jeg nærværende tilbage!\nTravlhed betyder også at hjemmebag, der kan være færdigt på 1 time fra start til færdigt resultat, er super. Det tar' bare et kvarter at smække den her dej sammen, og et kvarter at bage dem. De skal dog lige hvile lidt inden de kan bages, og køle af - men så er du osse klar til nærvær med dine gæster! Og lime og hvid chokolade gør dig bestemt også nærværende:-)\nRækker til ca. 16 cookies\n50 gram brun farin eller muscovado\n165 gram øko hvedemel\n1-1½ dl hvide chokoladeknapper (hold lidt tilbage til pynt)\nPisk smør og de to slags sukker ca 8-10 min. Tilsæt herefter ægget og pisk igen grundigt. Tilføj fintrevet skal og saft fra limen samt vanilleekstrakt. Tilsidst blandes de øvrige tørre ingredienser sammen og vendes i dejen. Sæt i køleskab i 30 min. Afsæt herefter med to teskeer kugler af dej på bagepapir. Bages ved 190 grader i alt ca. 15 min - når halvdelen af bagetiden er gået drysses de sidste hvide chokoknapper oven på kagerne.\nBag dem til de er mørkt gyldne i kanterne - de bedste af mine, var dem dem var mest bagt. Men hele trikket med cookies er bagetiden! De skal skal bløde og seje i midten og have knasende sprøde kanter. Det fik de fleste af mine også:-) På de nær par stykker, der var lidt underbagt. Men overbagt er endnu værre!\nEn herlig lille "treat", der både dufter og smager skønt af let lime, som gør sig rigtig godt op imod alt det søde. Print denne artikel\nIndsendt af Tante Sød..og den sure øko-citron... kl. 22.38\nNanna (PynteKagen) 14. maj 2014 kl. 20.15\nDet er lidt tarveligt - jeg elsker både småkager OG lime :)\nTante Sød..og den sure øko-citron... 21. maj 2014 kl. 20.15\n:-) jeg elsker vist alle dine smukke kager, så det herrer intet


Træn skolevejen med børnene i ferien – Ballerup Bladet\n2. aug 2017, 09:03 - Sidst redigeret 1. aug 2017, 15:08\nTræn skolevejen med børnene i ferien\nTag turen til og fra skole med ungerne, inden det bliver hverdag. Så er der lidt mere tid og ro til at tale om ruten og reglerne undervejs. Foto: Rådet for Sikker Trafik\ntrafik Det er en god idé at bruge sidste uge af skolesommerferien på at øve skolevejen med sine børn. For mange børn kan trafikken og alle dens regler være svær, så hjælp dem med at komme godt i gang med det nye skoleår.\nØvelse gør mester, lyder et gammelt ordsprog. Og når det kommer til trafikken – og at færdes rigtigt og sikkert i den – er der brug for megen øvelse. Derfor opfordrer Rådet for Sikker Trafik alle forældre til at bruge de sidste uger af sommerferien på at øve skolevejen sammen med børnene.\nUanset om det er på gåben eller cykel, kræver det øvelse for de små – men sandelig også de lidt større – at navigere sikkert gennem trafikken på vej til eller fra skole. Ved at bruge et par dage i sommerferien, inden hverdagen for alvor går i gang, på at øve cykel- eller gåturen med ungerne, er der mulighed for at gøre det i et lidt mere roligt tempo, hvor man undervejs kan stoppe op og tale lidt om, hvad børnene skal være særligt opmærksomme på undervejs.\n»Forældre kan med fordel gå eller cykle turen til og fra skole sammen med barnet. Så kan man tale om trafikken undervejs og lære barnet, hvad man skal holde øje med, og at selv om man har set en bil, så er det ikke sikkert, at bilisten har set barnet. Den konkrete øvelse er enorm vigtig for børnene,« forklarer Rosa Nissen, der er projektleder i Rådet for Sikker Trafik.\nHun understeger samtidig, at det ikke er nok blot at læse bøger om trafik – eller at tale om det i bilen. Det vigtigste er, at de selv kommer ud og prøver at færdes på enten cykel eller gåben. For én ting er, at de skal lære at stoppe for rødt og se sig for, inden de krydser vejen, men de skal også lære at ’’aflæse’’ trafikken og andre trafikanters hensigt og vurdere, hvornår det er sikkert at krydse vejen.\n»Det kræver træning og erfaring at blive en god og sikker trafikant. Derfor er det afgørende, at vi forældre sørger for, at børnene får gode trafikvaner så tidligt som muligt. Jo mere forældre og barn har trænet i trafikken, desto bedre bliver barnet til at færdes sikkert på egen hånd, siger Rosa Nissen.\nHvornår kan de selv?\nFor at få hjælp til at gøre sine børn sikre i trafikken kan man eventuelt tilmelde sig Rådet for Sikker Trafiks nyhedsbrev med gode råd og trafikøvelser, der er målrettet barnets alder. Eller blot læse flere gode råd om, hvordan man færdes sikkert med børn i alderen 0 til 18 år i trafikken på rådets hjemmeside: www.sikkertrafik.dk.\nFaktaboks: Gode råd til trafiktræning:


Valenciana Af Zinaida Lindén → Køb bogen billigt her\nValenciana - Zinaida Lindén - Bog\nFakta om Valenciana\nJapan, Finland, Globallisering, Kultursammenstød, Kendte Katastrofer, Valenciana, Bøger, Bog\nHos Gucca vægter vi sikkerheden højest, og vi ser den, som det vigtigste område ved nethandel. Med NETS godkendelse af vores løsning for betaling online, har vi fået den største garanti for, at sikkerheden bag din betaling online er i orden. Derfor er handel og betaling online 100% sikkert hos Gucca.\nVi tilbyder altid 30 dages fuld returret, helt uafhængig af hvilket produkt du har købt hos os. Såfremt du fortryder købet, og ikke ønsker at beholde varen, kan du selvfølgelig bare returnere varerne og få dine penge retur - uden spørgsmål. Vi er naturligvis klar med rådgivning og svar, hvis du ønsker at returnere dit produkt.\nFor os er det essentielt, at du modtager din vare så hurtigt og sikkert som muligt. Helt konkret sender vi varen indenfor 1-2 hverdage, hvis varen er på lager. Husk, at du ud for hver enkelt vare har mulighed for at følge den aktuelle lagerstatus. Du kan altid sende en e-mail eller ringe til os, såfremt du er i tvivl om leveringstid eller lagerstatus.\nHandler du hos Gucca, kan vi tilbyde dig at vælge blandt flere forskellige typer betalinger. Her skal du selvfølgelig benytte den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Lige meget hvad du benytter, kan du være helt tryg og sikker, når du handler hos Gucca.dk I vores FAQ får du alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at vi først hæver pengene fra din konto, den dag vi sender dit produkt - såfremt du gør brug af kreditkort.\nOpstår der problemer, eller har du spørgsmål i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du selvfølgelig velkommen til at tage fat i os. Bemærk at vi er åben for henvendelser på hverdage mellem 10-15, og vi er parat til at assistere dig - med godt humør og et smil.\nHvis du køber hos os, har du mulighed for at tracke ordren. Efter gennemførsel af købet kan du gå ind på din ordreside. På din personlige ordreside er det muligt at følge med i, hvornår vi afsender dine produkter. Når pakken forlader vores lager og er på vej til dig, får du en e-mail fra os.\nDin anmeldelse af Valenciana\nproduct_stock_no product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skønlitteratur path_bog_valenciana


Planer om flere solcelleparker på Norddjursland - FINANS\nInteressen for at opføre solcelleanlæg er så stor, at Norddjurs Kommune kan blive nødt til at tage en pause, vurderer miljø- og teknikformand.\n11.08.2020 kl. 18:00\n21.09 Spillested lukker ned igen: »Det er helt uholdbart«\n20.09 Spillested: Om lidt kan vi være gået konkurs\n20.09 Byrådet støtter Music City Aarhus\n20.09 Over 1.000 koncerter er blevet aflyst\n16.09 Byråd enigt om budgettet – og en reduceret skatteforhøjelse\nFlere solcelleanlæg på mere end 100 hektar er på vej i Norddjurs Kommune. Interessen for at ride med på den grønne bølge og bygge solanlæg på marker er endda så stor, at behandlingen af ansøgningerne sætter forvaltningen under pres, oplyser Jens Meilvang (LA), formand for miljø- og teknikudvalget i Norddjurs Kommune.\n»Vi har rigtig mange ansøgninger liggende i forvaltningen, og der bliver brugt meget tid på sagsbehandlingen lige nu. Så sent som mandag var vi til borgermøde om et planlagt solcelleanlæg i Søby,« fortæller Jens Meilvang.\n»Der er gang i så meget, at det er et spørgsmål om tid, før vi må sætte det på standby. Så har vi også gjort det, vi skulle, i Norddjurs Kommune,« vurderer han.\nGrøn bølge på godser\nNorddjurs Kommune har f.eks. modtaget en ansøgning om opstilling af solcelleanlæg på i alt 240 hektar på Kejsegården ved Ålsrode.\nPersonligt synes jeg ikke, det er grimt at køre forbi en solcellepark. Folketinget har i øvrigt også forpligtet os til at lave mere grøn energi.\nJens Meilvang (LA), formand for miljø- og teknikudvalget, Norddjurs Kommune.\nCopenhagen Green Energy A/S har desuden ansøgt om tilladelse til etablering af en solcellepark på i alt 263 hektar ved Mejlgaard Gods samt et anlæg på i alt 146 hektar ved Estruplund Gods. Kommunalbestyrelsen i Norddjurs har givet grønt lys til at gå videre med projektet. En VVM-undersøgelse skal nu afklare de miljømæssige konsekvenser af anlægget ved Estruplund. Undersøgelsen skal bl.a. belyse de visuelle forhold i landskabet og i forhold til de nærmeste naboer samt støj og konsekvenser for dyr – f.eks. krondyrbestanden i området.\nFor første gang: Billig dansk realkredit finansierer solcelleparker\n»Vi har fra kommunalbestyrelsens side sagt god for, at de arbejder videre med det. Der har allerede været afholdt et lille borgermøde omkring det projekt, men efter VVM-redegørelsen kommer der yderligere høringsperioder og borgermøder,« fortæller Jens Meilvang.\nUdsigten til, at agerland på Djursland ændres til solcelleparker, generer ikke formanden for miljø- og teknikudvalget.\n»Jeg har det fint med solcelleanlæg. Personligt synes jeg ikke, det er grimt at køre forbi en solcellepark. Folketinget har i øvrigt også forpligtet os til at lave mere grøn energi, og det er godt, hvis nogen i Norddjurs Kommune vil bruge deres marker til det,« siger Jens Meilvang.\n24.09.20 …Men er det ikke de andre, der skal gøre noget først?\n23.09.20 Kommission med Ørsted-formand: Det koster 350 billioner kroner at blive co2-neutrale


Få overblik og læs mere om rygsækforløbene her:\nSammenspil - 3. årgang\nForløbet sætter fokus på sammenspil som ramme for fællesskab, og tager udgangspunkt i følgende seks bærende elementer: aktiv lytning, bevægelse, sprog, improvisatorisk skaben, sammenspil og instrumentpræsentation. Gennem forløbet vil eleverne på forskellig vis komme til at arbejde med elementerne. Forløbet byder desuden på et møde med unge musikalske talenter fra det lokale talentmiljø i Holbæk.\nForløbet skal blandt andet medvirke til at øge elevernes forståelse af sig selv som en del af et fællesskab, og gøre dem nysgerrige på det at være musikudøver.\nRygsækforløbet består af:\nEn lærerworkshop med små greb til egen praksis\nEt musikforløb for elever på 3.årgang - Forløbet foregår på egen skole og strækker sig over tre uger á tre timers varighed pr. uge.\nEt møde med talentmiljøet inkl. en musikalsk aktivitet med vægt på sammenspil, rytmik og dans.\nEt evalueringsmøde mellem musiklæren og undervisere fra Holbæk Kulturskole.\nLæs mere om Holbæk Kulturskole her - https://xn--holbkkulturskole-xob.dk/\nSolsystemet - 4. årgang\nForløbet sætter fokus på solsystemet og tager eleverne en tur gennem planetstien hvor begreber som gasplaneter, asteroider og kometer introduceres. Eleverne vil få erfaring med lys, linser og teleskoper, ligesom de bliver en del af en leg om solsystemet. Hvis vejrforholdene tillader det observeres solen gennem et solteleskop.\nMålet med forløbet er, at give eleverne en håndgribelig, meningsfuld og sjov oplevelse, der kan øge lysten til læring inden for naturfagene, og som bringer dem tættere på både solsystemet og deres lokalområde.\nKickstart - Introduktionsworkshop for lærerne på Observatoriet\nEt sammenhængende læringsforløb - Før, under og efter besøget\n3½ timers undervisningsforløb for klassen på Observatoriet\n½ times virtuel opfølgende spørgesession mellem klassen og Observatoriets astro-naturvejleder.\nLæs mere om Observatoriet her - https://observatoriet.dk/\nKystlivforløb - 6. årgang\nPå Kystliv er der mulighed for, at vælge mellem tre forskellige forløb: Barkede næver, Fisker og bådebygger samt Båden og vinden.\nGennem forløbene opnår eleverne bl.a. viden og kendskab til fjorden som spisekammer, bæredygtig brug af naturen og lokalt fiskeri gennem 150år. Eleverne får desuden, via praksiserfaring mulighed for at stifte bekendtskab til bådebyggeri af lokale fiskejoller.\nForløbene understøtter forskellige fag som fx Natur og teknologi, håndværk og design, matematik. Formålet med rygsækforløbene på Kystliv er at give eleverne mulighed for, gennem praktisk og teoretisk arbejde, at undersøge den lokale maritime kulturhistorie.\nWorkshop for lærere på Kystliv Holbæk\nIndledende forløbsdel v. egen lærer\nUndervisningsdag på Kystliv Holbæk med udgangspunkt i ét af tre forløb:\nOpfølgende forløbsdel v. egen lærer\nLæs mere om Kystliv Holbæk her - https://kystliv.dk/\nTeaterforløb - 8. årgang\nHvad får unge mennesker til at melde sig til militæret? Ved unge nok om, hvad de går ind til? Og hvad de kommer hjem med?Alt sammen spørgsmål som berøres i teaterforløbet, der tager udgangspunkt i den Reumert-nomineret forestilling SOLDATEN.\nTeatrets særlige rum og formsprog kan menneskeliggøre den til tider uforståelige virkelighed og gøre det muligt at spejle sig i personer og hændelser, der umiddelbart kan ligger os fjernt. Med forestillingen og workshops vil eleverne blive inddraget i en dialog med henblik på at udvide fælles og personlige forståelsesrammer, og dermed facilitere en viden og indsigt.\nFormålet med forløbet er blandt andet at bruge en fiktiv ramme til at skabe en dybere forståelse for et givent tema, samt at bruge scenekunst som en integreret del af undervisning og læring.\nEn forpremiere på forestillingen SOLDATEN for de involverede lærere\nEn indledende forløbsdel med udgangspunkt i det tilhørende undervisningsmaterialer og de valgte fagmål v. egen lærer\nDrama workshops for eleverne, hvor de blandt andet arbejder med teknikker fra forumteater v. skuespillere, dramalærer og teaterinstruktør\nOpfølgende forløbsdel med udgangspunkt i det tilhørende undervisningsmaterialer og de valgte fagmål v. egen lærer\nLæs mere om Sjællands Teater - FAIR PLAY her - https://www.fairplay.dk/\nHolbæk kommune er med i fællesskabet Skolen i Virkeligheden, hvor frivillige foreninger og virksomheder kan tilbyde skoleelever nye læringsrum og anderledes og mere virkelighedsnære måder at lære på.


Biludlejning i Anguilla fra 31 EUR Per dag\nBiludlejning i Anguilla | Sammenlign priserne på alle større biludlejere i Anguilla, Anguilla\nRentalcargroup tilbyder en pris sammenligning af alle udlejningsfirmaer i Anguilla, Anguilla. Hvorfor bruge timer til at lave forskning, mens vi viser dig priser, flåder og lejebetingelser for alle biludlejningsfirmaer i Anguilla, Anguilla.\nAnguilla Biludlejning sammenligning | Vi tilbyder en pris sammenligning af alle udlejningsleverandører i Anguilla, men du vælger din udlejningsbil baseret på pris, biludlejning agentur og flåde valg.\nBiludlejning steder i Anguilla - Vælg din placering i citatboks\nAnguilla - Lufthavn Biludlejning [AXA]\nHotel - Levering Centrum Biludlejning\nThe - Valley Centrum Biludlejning\nSe alle placeringer i Anguilla\nAnguilla Biludlejning &rejseinformation\nEr du klar til din ferie til Anguilla? Glem ikke at bestille en lejebil, hvis du ikke har nogen transport fra lufthavnen til din destination. Der er et stort udvalg af lejebiler på din destinations lufthavn. Vælg den bil, der opfylder dine ønsker, og start med at nyde din ferie!\nBiludlejning begrænsninger i Anguilla\nSe nedenfor 5 seneste kundeanmeldelser. Vores kunder vurderede Anguilla Biludlejning med et gennemsnit på baseret på 0 ratings.


Nyt socialøkonomisk pilotprojekt i Aalborg midtby skal nedbringe udledningen af CO2 og skabe fleksjob | CSR.dk\nFleXskralds eldrevne køretøjer i Aalborg midtby\n”Affaldet afhentes i butikkerne ved hjælp af mindre eldrevne køretøjer, som har lettere ved at komme rundt i byen. Og så er de samtidig med til at reducere energiforbruget og CO2-udledningen i Aalborg midtby,” forklarer projektleder på FleXskrald, Martin Quintero Hansen og tilføjer, at den praktiske håndtering af affaldet varetages af personer ansat i fleksjob ved Huset Venture Nordjylland.\nVed afhentning vejes affaldet og fragtes efterfølgende til to centrale hubs i midtbyen, hvorfra det køres til genanvendelse. Pilotprojektet henvender sig til butikker, som ikke tidligere har sorteret deres pap/papir og plastik, og dermed ikke butikker som allerede har en privat aftager af affald.\nFleXskrald er affødt af Netværk for Grøn Detail, som vejleder detailhandlen og restaurationsbranchen i Aalborg Kommune i en mere bæredygtig retning. ”Under besøg hos Føtex og Salling i Aalborg midtby, opdagede vi uudnyttet kapacitet på deres store pap- og plastpressere, og netop der opstod ideen til FleXskrald” siger projektleder på FleXskrald, Martin Quintero Hansen.\nFor at blive en del af Netværk for Grøn Detail accepterer butikkerne og restauranterne at få en bæredygtighedsscreening, som kortlægger deres nuværende arbejde med bæredygtighed og giver input til nye og fremtidige bæredygtige tiltag, som virksomheden kan arbejde med.\nProjektet bidrager til flere af FN’s 17 verdensmål for bæredygtig udvikling. Huset Venture Nordjylland ser FleXskrald som et unikt og socialt bæredygtigt projekt, som udover at tilgodese miljøet også bidrager til at skabe meningsfulde jobs.\n”Det glæder os at få synliggjort vores indsats omkring det rummelige arbejdsmarked og at bidrage til, at de involverede virksomheder gør en positiv forskel for bæredygtighed, bl.a. gennem en række af FN’s 17 verdensmål, herunder mål nr. 8 om anstændige jobs, mål nr. 11 om bæredygtige byer og mål nr. 17 om partnerskaber” siger direktør i Huset Venture Nordjylland, Dorte Kronborg.\nFleXskrald afhenter pap/papir og plastik, men projektet skal også afdække potentielle fraktioner som eksempelvis tekstiler, batterier, printerprotoner, paller, organiskaffald, m.m. Målet er at gøre det nemt for butikkerne og øge genanvendelsen.\nButikkerne tilmelder sig en abonnementsordning, som giver dem fleksibel afhentning af affald, der passer til deres behov. Abonnementet matcher priserne hos eksisterende private affaldsselskaber.\nFleXskrald har fokus på butikker og kontorer, som ikke har en ordning hos et privat affaldsselskab, og det er derfor interessant, om projektet kan få dem med i FleXskraldordningen.\n”FleXskrald er for alvor en succes, hvis de eksisterende affaldsselskaber ser en idé i at køre FleXskraldkonceptet videre efter projektets udløb” siger Martin Quintero Hansen.\nMålet er, at 50 butikker tilmelder sig ordningen i løbet af de 3 år.\nProjektleder for FleXskrald, Aalborg Kommune\ntlf. 3194 2102\nTags: Netværk for Bæredygtig Erhvervsudvikling i NordDanmark, 17 verdensmål, Aalborg kommune, Aalborg Universitet, Affaldshåndtering, Plast


Bob D. Fransk Bulldog\nPå alle måder godkendt\nOnsdag blev en travl dag for Bob med både 12 ugers vaccination og hundetræning.\n4 kg sund og tillidsfuld hundehvalp med super fin vejrtrækning, sunde led, fine øjne og ører og begge sten i pungen.\nHan var i den grad godkendt af Dr. Dyr.\nJeg er så ikke så sikker på, at det modsatte var tilfældet. Efter negleklip krævede det temmelig stor overtalelse for at få ham til at tage mod en godbid 🙂\nGodbidder var der mange af til aftenens træning. Han havde ikke fået aftensmad. En sulten hundehvalp er langt mere motiveret end en mæt.\nen Gran Danois\ntre labrador blandinger\nen Border Collie\nog så en Bob\nalle mellem 11 og 16 uger.\nVi lavde kontakt- og sitøvelser.\nFrikvarteret foregik ude og jeg synes ikke, at det var så god en oplevelse for Bob.\nSærligt den ene labrator var meget hård ved ham. Der blev forsøgt med ‘body block’ – det er fint, men jeg synes ikke, at det er rimeligt, at det er holdets mindste hund, der skal så model til øvelsen. Det håber jeg, at der kommer styr på ellers tvivler jeg på, at det bliver en positiv oplevelse for Bob.\nUdover det var det en god oplevelse og Bob var så DYYYYYGTIG 🙂


AFBUDSREJSE TIL BOUNTYLAND -\nAFBUDSREJSE TIL BOUNTYLAND\nHelene var ikke så sikker på, at det var en god ide. Jo længere flyet kom ud af startbanen, jo mere blev hun i tvivl om rejsen.\nHun overvejede et kort øjeblik, om hun skulle hidkalde en af de evigt smilende stewardesser og fingere en blindtarmsbetændelse for at komme af flyet igen. Men Helene havde hele sit liv været den søde pige med nyspidsede blyanter i penalhuset, der helst ikke ville tiltrække sig for meget opmærksomhed, så hun gjorde det ikke. Desuden vidste hun ikke nok om blindtarmsbetændelser til at kunne levere en overbevisende præstation. I stedet klemte hun hænderne om armlænet og pressede øjnene hårdt i.\nHelene var på vej på sin første ferie alene nogensinde. I alle de år, hvor hun havde været gift med Jørgen, rejste de sammen. Altid Mallorca, altid hotel Flamingo. Nu var Jørgen væk. Han sad sikkert på en højskole et eller andet sted i Jylland og slog på bongotromme, mens en flok gevandtklæde kvinder dansede regndans.\nHelene var ikke typen, der gik i farvestrålende gevandter med små spejle, og hun var slet ikke typen, der dansede følelserne ud af kroppen. Og Jørgen havde heller aldrig forekommet hende som typen, der tændte på den slags hippiekvinder. Men det gjorde han, viste det sig.\nI foråret var han kommet hjem fra et firmakursus og havde talt om, vigtigheden i ikke at gå i stå i sin personlige udvikling. Helene var målløs. Den eneste udvikling, Jørgen plejede at have interesse for, var udviklingen i superligaen. Men nu var han ikke til at styre.\nKurset havde virkelig åbnet hans øjne for det personlig potentiale, som han havde undertrykt i mange år, underforstået i årene med hende, og kurususlederen, en kvinde med hennafarvet hår og ubarberede armhuler, havde åbenbart set det som sin personlige mission at styre Jørgens personlige udvikling i en mere hensigtsmæssig retning. Så meget at han gik fra Helene og flyttede ind til hende og hendes to børn.\nKurususlederen, en kvinde med hennafarvet hår og ubarberede armhuler, havde åbenbart set det som sin personlige mission at styre Jørgens personlige udvikling i en mere hensigtsmæssig retning. Så meget at han gik fra Helene og flyttede ind til hende og hendes to børn.\nIsær det med børnene gjorde ondt. En ting var at være blevet droppet til fordel for en 10 år yngre alternativ terapeut efter 24 års ægteskab, men det sved, at hun havde børn. Helene og Jørgen havde aldrig fået børn, og selv om Helene ikke sagde det højt, havde det været en stor sorg for hende. En kombination af virkelig dårlig sædkvalitet og mandlig stolthed havde sat en stopper for ambitionen om at blive en kernefamilie, og adoption kom heller ikke på tale, da Jørgen ikke troede på, at man kunne elske et fremmed barn så meget som et, man delte gener med.\nNu var sommeren kommet, og Helene havde ingen planer. Hun havde mest lyst til at spørge chefen, om hun ikke bare kunne få lov at tilbringe sommeren bag sit skrivebord i bogholderiet. Desværre kom hun til at nævne det for et par kolleger, og så var fanden løs. Hun skulle da nyde sin frihed og gøre lige, hvad hun havde lyst til.\n– Mon ikke du har lyst til noget andet end Mallorca? Hvis ikke jeg havde Klaus og ungerne og var tvangsindlagt til at tilbringe tre uger i sommerhus på Falster, var jeg da helt klart dampet ud i verden, sagde Ulla. – Jeg ville tage til en eller anden caribisk ø og lade mig opvarte af en smuk, ung mand.\nUlla så drømmende ud, og Helene kunne da godt høre, at det lød besnærende. Så besnærende, at hun i et yderst svagt var kommet til at booke en afbudsrejse til Caribien, 14 dage i Bountyland. Det skulle jo nødig hedde sig, at hun ikke kunne finde ud af at bruge sin nyvundne frihed.\nDet var fire dage siden, og nu sad hun så og bed negle i en stor boring 747, mens Danmark blev mindre og mindre under hende.\nHelene havde aldrig været udenfor Europa i sit 47-årige liv, og mødet med Caribien var ved at tage pippet fra hende. Farverne, lugtene, solen, musikken og ikke mindst menneskene, der vuggede af sted i deres eget rolige tempo. Helene blev bombarderet med sanseindtryk, og de første dage var hun helt udmattet, når solen gik ned.\nHun følte sig forkert og alene i denne farvestrålende verden, og når hun spejdede rundt efter artsfæller, så hun kun lykkelige par.\nHun følte sig forkert og alene i denne farvestrålende verden, og når hun spejdede rundt efter artsfæller, så hun kun lykkelige par. Helene lovede sig selv, at hvis hun overlevede 14 dage i Bountyland, ville hun aldrig mere forlade Europa. Hvad var der egentlig galt med Mallorca eller et sommerhus på Falster?\nDa der var gået en uge, begyndte Helene at lægge mærke til en ældre engelsk kvinde på hotellet. Kvinden indtog også sine måltider alene, men modsat Helene så hun ikke ud til at have noget i mod det. Helene så hende også på stranden eller på de små barer ved stranden, men der var hun ikke alene.\nHun havde tit selskab af en yngre, lokal mand. Så grinede den engelske kvinde meget, og Helene syntes nærmest, at hun lignede en forelsket teenager. Helene var lidt forarget over kvindens opførsel, men hun kunne ikke undgå at bemærke, at kvinde i den grad udstrålede en glæde ved livet, som hun ikke selv havde følt længe.\n20 år og smuk igen\nEn aften satte kvinden sig hen til Helenes bord.\n– Du ser ud, som om du godt kunne bruge lidt selskab og lidt opmuntring, sagde kvinden, som præsenterede sig selv som Ellen.\nHelene blev først fortørnet over Ellens direkte form, men da hun jo var et høfligt menneske, kunne hun ikke få sig til at finde på en undskyldning for at gå, og desuden følte hun sig lidt ensom.\nEllen hidkaldte tjeneren, og før Helene nåede at sige, at hun bare skulle have kaffe, stod er en farvestrålende drik foran hende. Ellen var meget snakkende, og Helene erfarede hurtigt, at hun havde mistet sin mand fem år tidligere.\n– Jeg troede aldrig, at jeg skulle blive glad igen, sagde Ellen og så alvorlig ud. – Jeg sad bare hjemme og følte mig gammel og grå, men så fandt jeg mit eget paradis her.\nEllen slog ud med armene. – Jeg kommer her mindst en gang om året, og når jeg tager hjem igen, føler jeg mig som en ny kvinde.\nHun lænede sig over mod Helene, mens hun hviskede: – Det er mændene hernede. De får mig til at føle mig, som om jeg er 20 og smuk igen.\nEllen lænede sig over mod Helene, mens hun hviskede: – Det er mændene hernede. De får mig til at føle mig, som om jeg er 20 og smuk igen.\nHelene så forskrækket ud, hun syntes nok, at betroelserne var ved at tage overhånd, men Ellen grinede, da hun så Helenes ansigt. – Nej, nej, søde ven, det er slet ikke på den måde. Det er jeg da alt for gammel til. Nej, jeg flirter bare og nyder deres opmærksomhed. De gør mere for mig end de dyre creme, jeg smører i ansigtet. Det skulle du også prøve. Du ser ud, som om du godt kunne trænge til et lille eventyr.\nEllen blinkede, og Helene rødmede. Nej, hun skulle i hvert fald ikke ud på noget eventyr.\nUro og rastløs på stranden\nDer var næsten tomt i restauranten, da Helene gjorde sin entre næste formiddag. Hun mindedes ikke, hvornår hun sidst havde sovet så længe, men de farvestrålende drinks, og Ellens snak havde gjort hende ør i hovedet.\nEllen var ikke at se i restauranten, og Helen var både skuffet og lettet. Skuffet, fordi det trods alt var rart at have et andet menneske at tale med, og lettet, fordi hun blev utilpas over den måde, hvorpå Ellen havde gennemskuede hende.\nEfter morgenmaden gik Helene på stranden bevæbnet med bøger og blade, så hun ikke signalerede, at hun var en ensom stakkel. I strandkanten så hun Ellen, der kom slentrende hånd i hånd med den yngre mand, som Helene havde set hende med før. Manden sagde et eller andet, og Ellen grinede højt, og manden kyssede hende på kinden. Helene blev lidt forarget. Hvad lignede det for en gammel kone på næsten 60 at gøre sig til grin på denne måde?\nMen Helene mærkede også noget andet. Hun mærkede et stik af misundelse, og igen hørte hun Ellens ord for sig: ’Du ligner en, der godt kunne trænge til et eventyr’.\nHun forsøgte at koncentrere sig om at læse, men hun mærkede en uro og en rastløshed, der gjorde det svært, og en luftig tanke begyndte langsomt at tage form i hendes hoved. En tanke, som voksede sig stor og stærk i løbet af den hede dag, og da det blev aften, var den ganske umulig at slå ud af hovedet.\nEn tanke, som voksede sig stor og stærk i løbet af den hede dag, og da det blev aften, var den ganske umulig at slå ud af hovedet.\nHelene mærkede, hvordan silken kærtegnede huden, da kjolen gled hen over hendes krop. Det var en yndig sommerkjole i den spædeste lysegule farve. Helene var faldet for den i et butiksvindue og have spontant købt den, men da hun prøvede den hjemme, var den alligevel forkert, i hvert fald til Helene. Alligevel havde hun pakket den ned i kufferten i håb om, at hun her under de varme himmelstrøg turde gå i den.\nNu stod hun kritisk og betragtede sit spejlbillede. Hun havde fået lidt farve, og den gule farve kom rigtig til sin ret. Hun tog lidt parfume på og lagde en let makeup, alt i mens hun strengt formanede sig selv om, at hun jo bare lige gik en tur ned til strandbaren for at se efter Ellen, og hvis ikke Ellen var der, kunne hun jo drikke en kop kaffe.\nEllen havde fortalt hende, at hun ofte gik alene ned på baren, for her kom hun altid i snak med folk. Med folk havde Ellen med alt tydelighed ment mænd.\nNatten mørk og lun\nHelene var ret nervøs, da hun nærmede sig strandbaren. En primitiv bar byget af bambus helt ude i strandkanten. Stedet var lyst op af kulørte lamper, og rundt i en cirkel rundt om baren stod levende fakler. Hun kiggede sig omkring. Ellen var ikke at se, der var to par og en gruppe yngre mennesker.\nHelene følte sig fjollet, som hun stod der i sin fine silkekjole og så på de unge piger i saronger.\nHun var alt for gammel til det her, og hun ville alligevel ikke ane, hvad hun skulle sige, hvis hun mødte en mand.\n– Det var dog en yndig kjole, sagde en stemme bag hende, og Helene snurrede forskrækket rundt.\nBag hende stod en høj, mørk mand. Hans træk var markerede, og i faklernes skær lignede hans hud blød fløjl, og Helene fik helt instinktivt lyst til at række hånden ud og ae ham over kinden.\nHans træk var markerede, og i faklernes skær lignede hans hud blød fløjl, og Helene fik helt instinktivt lyst til at række hånden ud og ae ham over kinden.\nHun kunne ikke helt vurdere hans alder, han var ikke helt ung, men heller ikke gammel.\n– Vil du ikke sidde? Snart er her ikke til at få en plads.\nManden smilede, og Helene satte sig forsigtigt på den høje barstol. Manden bestilte drinks til dem, og Helene tog taknemmelig i mod. Hun trængte til noget at styrke sig på. Han præsenterede sig selv med et spanskklingende navn, som Helene overhoved ikke kunne udtale. Manden grinede: – Kald mig Ziggy, det gør alle mine venner.\nHan forklarede, at han ejede en scooterudlejning ved stranden.\n– Jeg har set dig her på stranden, smilede han.\nHelene tænkte, at det sagde han sikkert til alle.\n– Du plejer at holde dig lidt for dig selv, og så har du altid en bog med dig, sagde Ziggy, og Helene rødmede.\nEn drink blev til flere. Natten var mørk og lun, og Helene glemte helt sin egen generthed. Pludselig var hun 17 år igen og lagde kroket hovedet på skrå, når hun smilede. Tricks, hun helt havde glemt, men de lod til at virkede, for Ziggy spurgte, om de skulle mødes næste aften.\nTusind små sole\nNæste aften gik hun igen ned til strandbaren. Hele dagen havde hun haft forventningerne boblende rundt i maven, mens hun forsøgte at formane sig selv til fornuft. Helene var ikke en dame, der lod sig rive med af stemninger, hun var til fakta og fornuft.\nZiggy dukkede op som aftalt, og Helene blev helt forlegen og følte sig som en fjollet og forelsket skolepige, der var løbet tør for ord, men efter en drink flød snakken igen let mellem dem. Helene anede egentlig ikke, hvad de talte om, men hun nød bare at sidde og kikke ind i hans brune øjne.\nZiggy var ikke anmassende, og Helene følte sig ufattelig godt tilpas i hans selskab. Han gav hende masser af komplimenter, og samtidig virkede han oprindelig interesseret i alt, hvad hun fortalte ham. Da han tog hendes hånd, lod hun han gøre det, selv om det krævede al hendes opmærksomhed ikke at trække den til sig.\nDa han tog hendes hånd, lod hun han gøre det, selv om det krævede al hendes opmærksomhed ikke at trække den til sig.\nSådan fortsatte det. Hver aften mødtes Helene med Ziggy på strandbaren. De snakkede, flirtede og holdt hinanden i hånden, og når de skiltes, var det med store knus.\nOm dagene gik hun rundt i en lykkerus. Ellen kommenterede det også, da de en dag mødtes i restauranten: – Jeg kan se, at du nyder din ferie.\nHelene følte sig ung og forelsket igen, men med sin 47-års fornuft vidste hun godt, at det bare var en ferieromance, og det var egentlig ok. Hvad skulle hun, en ældre bogholder, stille op med sig selv i et udlejningsbiks på en caribisk strand? Men hun kunne varme sig ved dagdrømmene, når det blev mørkt og koldt i Danmark.\nDen sidste aften foreslog Ziggy, at de gik en tur. Hånd i hånd gik de i vandkanten, mens bølgerne slog mod stranden, og månen var det eneste lys i den fløjlsbløde mørke omkring dem. Ziggy stoppede op og trak Helene ind til sig. Hans læber ramte hendes, og Helene følte, hvordan tusinde små sole eksploderede inde i hende. Havde et kys nogensinde føltes sådan før? Helene troede det ikke.\nDa Helene mødte på arbejdet efter ferien, kiggede Ulla måbende på hende: – Hold op, man kan ligefrem se på din gang, at du har været i Caribien.\nHelene smilede. Hun skulle bare vide.\nHvad mener du om kvinder, der rejser ud for at blive bekræftet af yngre mænd? Skriv din mening herunder.\nHar du selv oplevet en ferieflirt? Fortæl din historie på Vores Historier. Send mig en mail.\nHar du lyst til endnu en historie om sommerflirt? Læs beretningen om tjekkede Maja, der møder Rune, som ikke har to ens tallerkner i DEN SOMMER VI MØDTES.\nEller gå tilbage til LÆS HISTORIER og find en anden spændende, fascinerende og tankevækkende virkelighedsnovelle.


Forbindelsen mellem chitosan og fedt bindemiddel | ArtPlume Forbindelsen mellem chitosan og fedt bindemiddel | ArtPlumeArtPlume\nChitosan er ofte forbundet med fedt bindemiddel. Hvad er egentlig sammenhængen mellem fedt bindemiddel og chitosan? Find ud af i denne artikel.\nNå, chitosan er en naturlig ingrediens, der kan findes i mange vægtkontrol kosttilskud, men er især populær i fedt bindemiddel produkter og er normalt anses for at være stærke nok til at bruge som en standalone ingrediens.\nMere information om chitosan og fedt bindemiddel.\nChitosan er en form for opløselig fiber, der udvindes af exoskeletons af visse arter af oceangående krebsdyr, herunder krabber og rejer.\nDet kan også hentes fra nogle former for svampe, og svampe-baserede chitosan giver den fordel at være egnet til folk, der er allergiske over for skaldyr og kan derfor ikke tåle den mere traditionelle form.\nSelv sindet boggles på, hvordan en sådan ingrediens er kommet i brug, det har flere anvendelsesmuligheder, der spænder fra frøene af behandling til vinfremstilling. Chitosan er også en af de mest populære fedt bindemiddel ingredienser i brug på nuværende tidspunkt.\nChitosan er kendt som en unik medium for binding og udtrækning fedt og også toksiner og tungmetaller fra kroppen. Det er grunden til, at de fleste fedt bindemidler produkter indeholder chitosan som sin vigtigste ingrediens.\nPopulære fedt bindemiddel, der indeholder chitosan.\nI dag er Proactol XS er en af de mest talte om kosttilskud på markedet på grund af dens effektivitet og sikkerhed i at tabe sig.\nProactol XS indeholder chitosan, en naturlig, fibrøst stof. Fibrene er kendt for sin evne til at hjælpe med at fylde dig op. Under kliniske studier, Proactol XS er grundlægger af Proactol XS, hvilket betyder, at ikke blot vil Proactol XS reducere dit fedt indtag, men det kan også hjælpe din vaner kontrol over dine spisevaner.\nHvorfor Proactol XS er bedre end de andre chitosan-baserede produkter?\nEn masse mennesker kan ikke tage chitosan, fordi det ofte er taget fra det ydre skelet af skaldyr. Men i Proactol XS, er det afledt svamp i stedet for skaldyr, hvilket betyder, at det kan tages af folk med allergi. Det er også velegnet til vegetarer eller veganere.\nMange mennesker, herunder berømtheder, der har brugt Proactol XS og oplevet vellykket vægttab uden bivirkning, nu er det din tur til at prøve produktet!\nHome » Proactol XS » Forbindelsen mellem chitosan og fedt bindemiddel


PLS vejleder om: BARSEL - PDF Gratis download\nDownload "PLS vejleder om: BARSEL"\n1 PLS vejleder om: BARSEL PLS Pædagogstuderendes PLS Pædagogstuderendes Landssammenslutning Landssammenslutning Bredgade 25 X Bredgade 1260 København 25 X 1260 K København Tlf K Tlf\n2 KÆRE PLS-MEDLEM For at yde vores medlemmer den bedste vejledning og hjælp gennem studiet har PLS lavet 9 forskellige PLS vejleder om... : - alle vejledninger er at finde på vores hjemmeside Den vejledning du sidder med handler om barsel. Her kan der findes relevante oplysninger, der har til hensigt at svare på spørgsmål i henhold til gældende barselsregler for studerende i praktik samt for studerende mens de er på studiet. I følgende vejledning kan du blandt andet finde svar på spørgsmål angående: Barselsdagpenge, varslingsregler, nyuddannedes barselsregler, på barsel med SU og fribeløb. Vi håber at du i denne vejledning kan få svar på dine spørgsmål. Er der noget du er i tvivl om er du velkommen til at kontakte PLS. Du kan skrive en mail til dk eller ringe på telefon PLS vejleder om... er lavet for at give vores medlemmer den bedst mulige vejledning. Skulle det vise sig at du nu sidder med en vejledning og ikke er medlem af PLS, vil vi opfordre dig til at melde dig ind i PLS - for ligesom mange andre pædagogstuderende at drage nytte af de mange medlemsskabsfordele der er ved et medlemskab. Du kan læse mere om medlemsfordele samt melde dig ind på Med venlig hilsen Pædagogstuderendes Landssammenslutning Denne vejledning er opdateret den 1. oktober 2012 INDHOLD 3 BARSELSDAGPENGE 3 FØR FØDSLEN 3 VARSLINGSREGLER 3 NYUDDANNET OG BARSELSPENGE 3 KOMMUNALE BARSELSREGLER 4 SU OG ØKONOMI 4 Du skal være mor 4 Du skal være far 4 Både mor og far går på en videregående uddannelse 4 Du kan ikke tage de ekstra klip med 4 Får du fl ere børn 5 Udbetaling af ekstra SU 5 1) Enkeltklip 5 2) Dobbeltklip 5 3) Miksklip 5 Forskellig udbetalingsmåde 5 Tillægsstipendium (forsørgertillæg) 6 Spørg din SU-vejleder på uddannelsesstedet 6 Du må tjene mere 6 Barselsorlov og barselsdagpenge 6 Barselsdagpenge 7 Nyuddannet på barsel 7 Barselsdagpenge og fødselsklip 8 Børnefamilieydelse 8 Børnetilskud 8 NYUDDANNET\n3 BARSELSDAGPENGE De gældende regler om barselsdagpenge for pædagogstuderende er fastsat i barselsloven, hvilket betyder at studerende i praktik får udbetalt dagpenge af sin hjemkommune og ikke løn i barselsperioden. Desuden har pædagogstuderende ret til fravær med dagpenge ved graviditetsundersøgelser samt ret til barselsorlov før termin, hvis der opstår komplikationer i forbindelse med graviditeten. Føder man midt i sin praktikperiode, så har man ret til at gennemføre den resterende del af barslen med barselsdagpenge udbetalt fra hjemkommunen. Det er dog ikke muligt at ændre eller udskyde dele af sin barsel til et senere tidspunkt. Hele barselsperioden skal således være et samlet forløb. FØR FØDSLEN Som kommende mor har du ret til at holde fri i op til fire uger før fødslen. Skønner lægen imidlertid, at arbejdet vil medføre en risiko for moderen eller fostrets helbred, så kan barselsorloven begynde endnu tidligere. VARSLINGSREGLER En ansat skal give sin arbejdsgiver meddelelse om, at hun er gravid senest 3 måneder før forventet fødsel. Hun skal samtidig give besked om, hvornår hun regner med at begynde sin orlov. Faderen skal give arbejdsgiveren et varsel på 4 uger om, hvornår han forventer at begynde orloven og om længden af fraværet. Faderen har ret til orlov i 2 uger i sammenhæng i forbindelse med fødsel, også med sædvanlig løn. Efter aftale med arbejdsgiveren kan disse uger lægges inden for de første 14 uger efter fødslen. Det er ikke en pligt, at faderen lever sammen med moderen til barnet, men det forudsættes, at faderen er sammen med barnet i de 2 uger som orloven finder sted. Pædagogstuderende har ret til at gå på barselorlov med dagpenge 4 uger før forventet fødsel. Der foreligger mulighed for at gå på nedsatte dagpenge i disse 4 uger, hvorved der fortsat kan arbejdes delvist. Øvrige regler om orlovens længde, faderens rettigheder og indtræden i den andens ret i fraværsaftalen bygger på lovgivningen. NYUDDANNET OG BARSELSPENGE For at få barselspenge fra kommunen, så skal du have afsluttet en erhvervsuddannelse af mindst 18 måneders varighed. Du er berettiget til barselspenge fra kommunen straks også selv om du føder inden for den første måned efter den sidste eksamen. Du behøver ikke at have haft beskæftigelse, men du får dagpenge på dimittendsats, hvilket svarer til 82% af den almindelige dagpengesats. KOMMUNALE BARSELSREGLER Læs mere om de kommunale barselsregler via følgende 3\n4 SU OG ØKONOMI Du skal være mor Bliver du mor, mens du går på pædagoguddannelsen, kan du, selvom du ikke har flere klip tilbage, få 12 måneders ekstra SU. Du kan tidligst søge om den ekstra SU 3-4 måneder før, og tidligst få udbetalt din ekstra SU fra 2 måneder før, din termin eller adoptere dit barn. Dine ekstra klip eller tillæg behøver du ikke at få udbetalt lige når barnet er født, men du kan vælge at vente til et senere tidspunkt under denne og samme uddannelse. Du skal dog være studieaktiv i måneden inden udbetalingen. Du skal være far Bliver du far, mens du går på en pædagoguddannelsen, kan du få 6 måneders ekstra SU. Det er ikke en betingelse, at barnets mor har ret til at få SU. Du kan først få de ekstra klip udbetalt fra den måned, du får barnet. Du kan selv bestemme, hvornår i din uddannelse, du vil have den ekstra SU udbetalt. Du skal være studieaktiv i måneden inden udbetalingen. Både mor og far går på en videregående uddannelse Moren kan vælge at overføre op til 6 måneder af den ekstra SU til barnets far. Det vil sige at faren ud over sine 6 fødselsklip, får mulighed for at få op til 6 måneder af moderens ekstra SU. På den måde kan du som far få op til 12 måneders ekstra SU i forbindelse med, at du får et barn. Det kræver dog, at I begge går på en videregående uddannelse og opfylder betingelserne for at kunne få SU til jeres uddannelse. Der kan ikke overførers noget af farens ekstra SU til moderen. Du kan ikke tage de ekstra klip med Du skal bruge de ekstra klip i den uddannelse du er i gang med, når du får barnet, det vil sige inden, du afbryder eller afslutter uddannelsen. Du kan ikke overføre den ekstra SU til en ny uddannelse, heller ikke fra en bachelor til en kandidatuddannelse. Hvis du skifter til en ny uddannelse, har du mulighed for at søge ekstra klip på samme vilkår, som hvis du fik barnet, inden du startede på en uddannelse. Får du først barnet, når du har afsluttet din uddannelse, har du ikke mulighed for at få den ekstra SU. Får du flere børn Får du mere end et barn, f.eks. tvillinger, får du samme antal ekstra klip, som hvis du fik et barn, da den ekstra SU gives pr. fødsel. Men vær opmærksom på, at du f.eks. må tjene mere ved siden af SU. Ekstra SU-klip tildeles altså pr. fødsel. 4\n5 Udbetaling af ekstra SU Der er 3 forskellige måder, du kan vælge at få den ekstra SU udbetalt på. Uanset hvilken udbetalingsmåde du vælger, kan du i alt højst få udbetalt 2 klip pr. måned. Du kan tidligst få den ekstra SU fra den måned du har afleveret ansøgning om udbetalingen til dit uddannelsessted. 1) Enkeltklip Du kan vælge at få din ekstra SU udbetalt som enkeltklip. Det betyder, at du som mor kan forlænge din pædagoguddannelse med 12 måneder og som far med 6 måneder. Vælger du denne udbetalingsmåde, behøver du ikke, at være studieaktiv i perioden. 2) Dobbeltklip Her får du den ekstra SU udbetalt som dobbeltklip. Det betyder, at du som mor kan forlænge din pædagoguddannelse med 6 måneder og som far med 3 måneder. Du behøver ikke være studieaktiv i perioden. Vælger du denne udbetalingsmåde, skal du være opmærksom på, at du skattemæssigt stadig kun har ét fradrag pr. måned. Får du SU-lån, bliver det også fordoblet i perioden. 3) Miksklip Her udbetales den ekstra SU med ét klip om måneden sammen med et klip af din almindelige SU. Derfor skal du være studieaktiv i perioden og du skal fortsat være heltidsstuderende. Det er ikke tilstrækkeligt at være på nedsat tid, heller ikke selv om uddannelsesstedet har tilrettelagt en særlig uddannelsesperiode på nedsat tid. Som mor kan du få miksklip i 12 måneder og som far i 6 måneder. Udbetalingsmåden kræver at du stadig har mere af den almindelig SU tilbage i dit klippekort. Får du SU-lån, bliver det også fordoblet i perioden. Forskellig udbetalingsmåde Du kan vælge mellem udbetalingsmåderne. Du behøver altså ikke at vælge samme udbetalingsmåde for hele den ekstra SU. For eksempel kan du som mor vælge at få enkeltklip i de første 6 måneder, hvorefter du de sidste 6 måneder kan vælge at få miksklip, hvis du går i gang med pædagoguddannelsen igen. Tillægsstipendium (forsørgertillæg) Udover mulighed for supplerende studielån kan forsørgere i nogle tilfælde få tillægsstipendium/forsørgertillæg til SU. enlige forsørgere samboende forældre, hvor begge modtager SU Det drejer sig om: Tillægsstipendium kan ikke udbetales samtidig med fødselsklip. Tillægsstipendium kan i nogle tilfælde modtages samtidig med særlige børnetilskud 5\n6 til uddannelsessøgende fra kommunen. Spørg din SU-vejleder på uddannelsesstedet Uanset hvilken udbetalingsmåde, du vælger, er det en god idé at tale med uddannelsesstedet om det. På den måde kan du finde frem til den udbetalingsmåde, der passer bedst til dit uddannelsesforløb. Du må tjene mere Når du har barn, må du have en større indtægt ved siden af din SU. Fribeløbet pr. år stiger automatisk med et fast beløb for hvert barn du har under 18 år. Får du et barn, men du læser, så bliver dit fribeløb forhøjet for hele året. Se mere her. Barselsorlov og barselsdagpenge Følgende afsnit om barselsdagpenge og barselsorlov fra erhvervsarbejde er kun interessante for dig, hvis du har job sideløbende med din pædagoguddannelse, hvis du har afsluttet uddannelsen eller er i lønnet praktik. Reglerne om udbetaling af barselsdagpenge findes i Barselsloven. Reglerne om orlov i forbindelse med barsel findes i Lov om ligebehandling af mænd og kvinder med hensyn til beskæftigelse og barselsorlov m.v. Reglerne er udformet således, at du, når du har ret til barselsdagpenge, da også altid har ret til orlov fra arbejdet i samme periode. Derimod har du ikke nødvendigvis ret til barselsdagpenge, fordi du har ret til orlov. Barselsdagpenge Du har ret til barselsdagpenge, når: 1. Du har været tilknyttet arbejdsmarkedet uafbrudt i de sidste 13 uger før barselsorlovens start og i denne periode har været beskæftiget i mindst 120 timer. Du må gerne have fl ere ansættelsesforhold, men det er et krav, at du er beskæftiget umiddelbart op til orlovens start. Betingelserne for at modtage barselsdagpenge skal være opfyldt senest ved fødslen, eller 2. Du ville have været berettiget til arbejdsløshedsdagpenge, såfremt du ikke gik på barsel, eller 3. Du inden for den seneste måned før fødslen har afsluttet en erhvervsmæssig uddannelse af mindst 18 måneders varighed, her er ingen krav om A-kasseindmelding, eller 4. Du afslutter en erhvervsmæssig uddannelse af mindst 18 måneders varighed efter fødslen, men inden for den almindelige barselsorlov (46 uger efter fødslen). Du har i dette tilfælde ret til barselsdagpenge fra det tidspunkt, hvor du er dagpengeberettiget medlem af en a-kasse og altså ville have modtaget arbejdsløshedsdagpenge, såfremt du ikke havde fået barn, eller 5. Du er pædagogstuderende i lønnet praktik og dermed fritaget for at opfylde det almindelige krav om 13 ugers tilknytning til arbejdsmarkedet for at kunne modtage barselsdagpenge. 6\n7 Du skal være opmærksom på, at hvis du modtager barselsdagpenge på grundlag af lønnet praktik, vil du fortsat være berettiget til dagpenge efter praktikperiodens ophør, såfremt du ikke deltager i undervisning eller genoptager arbejdet i barselsperioden. Nyuddannet på barsel Reglerne er komplicerede og individuelle, så tal med din kommune, der afgør sager om barselsdagpenge. Søg svar på Såfremt du er medlem af én af de pædagogiske A-kasser, så kan du også søge svar ved at kontakte enten eller eller Barselsorlov fra erhvervsarbejde Som kvindelig lønmodtager har du som minimum ret til fravær fra arbejdet på grund af graviditet og barsel fra det tidspunkt, hvor der skønnes at være 4 uger til fødslen. I tilfælde hvor din læge skønner, at graviditeten har et forløb, der vil medføre risiko for dig eller fosteret, hvis du arbejder frem til normal barselsorlov, vil du være berettiget til barselsorlov allerede fra det tidspunkt. Det samme gælder, hvis arbejdets særlige karakter medfører risiko for fosteret, eller hvis du på grund af offentligt fastsatte bestemmelser er forhindret i at varetage dit arbejde, og arbejdsgiveren ikke kan anvise dig anden passende beskæftigelse. Efter fødslen har moderen ret og pligt til fravær de første 2 uger efter en fødsel. Herefter har hun ret til fravær i yderligere 12 uger. Faderen har ret til fravær i 2 sammenhængende uger efter fødslen eller efter modtagelse af barnet i hjemmet eller efter aftale med arbejdsgiveren inden for de første 14 uger efter fødslen. Efter den 14. uge efter fødslen har forældrene tilsammen ret til orlov i 32 uger med fulde dagpenge. Se skema nedenfor: Før fødsel Efter fødsel Mor Mor Far Fælles I alt Ugers ret til dagpenge Der kan ikke stilles krav om, at du framelder dig uddannelsen eller tager orlov fra denne for at modtage barselsdagpenge. Barselsdagpenge og fødselsklip Du kan ikke modtage barselsdagpenge og fødselsklip samtidig. Ansøgningsfrist Ansøgning om dagpenge ved graviditet og fødsel skal indgives til din kommune inden 8 uger efter fødslen. Hvis ansøgningen ikke er indgivet inden denne frist, bortfalder din ret til dagpenge. Det klogeste er dog, at du inden barselsorloven kontakter kommunens dagpengekontor med henblik på at få udleveret ansøgnings- 7\n8 skema og få afklaret beregningsgrundlaget, således at eventuelle tvistigheder herom kan afklares, inden barselsperioden starter. Børnefamilieydelse Uden hensyn til indtægter udbetales en skattefri børnefamilieydelse. Børnefamilieydelsen udbetales automatisk i det kvartal, som følger efter barnets fødsel. Ydelsen udbetales til barnets mor, medmindre det kun er faderen, der har forældremyndig- heden. Har I fælles forældremyndighed over barnet, og bor I ikke sammen, udbetales ydelsen til den af jer, hvor barnet har sin folkeregisteradresse. Børnetilskud Der findes følgende 5 former for børnetilskud: særligt børnetilskud til uddannelsessøgende ordinært børnetilskud ekstrabørnetilskud flerbørnstilskud særligt børnetilskud Alle 5 former for børnetilskud er skattefri. Børnetilskud kan ikke modregnes i eventuel kontanthjælp eller SU efter Aktivloven. Du kan hente ansøgningsskemaer og yderligere oplysninger om børnetilskud i din kommune eller på NYUDDANNET Hvis du føder, efter du har afsluttet din pædagoguddannelse, opnår du, umiddelbart efter du har afsluttet din uddannelse, ret til barselsdagpenge, såfremt du er indmeldt i en a-kasse. Barsels- dagpenge har samme størrelse som den arbejdsløshedsunderstøttelse, du ellers ville have været berettiget til (dimittendsats). Husk at indmeldelse i a-kassen som nyuddannet skal ske senest 14 dage efter sidste eksamen. Den sædvanlige dagpengekarantæneregel gælder også vedrørende barselsdagpenge. I praksis vil du dog umiddelbart være berettiget til barselsdagpenge i denne situation, idet du har ret til barselsdagpenge fra 4 uger før fødslen, såfremt du havde opfyldt betingelserne for at modtage dagpenge. Du skal være opmærksom på, at du fra det tidspunkt, du afslutter din uddannelse, ikke længere er berettiget til SU-fødselsklip. 8\nbarsel om studerendes sociale rettigheder i forbindelse med barsel Studenterrådgivningen\nbarsel om studerendes sociale rettigheder i forbindelse med barsel Studenterrådgivningen Forord Hermed foreligger den reviderede udgave af Studenterrådgivningens barselspjece. Det er vort ønske, at denne


Byggeri og bolig | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Byggeri og bolig"\nForskning Litteratur og samf... Forskning Litteratur ... Danmarkshistorien\nDen internationale funktionalisme med dens stræben efter terningagtig enkelhed fik også indflydelse på dansk arkitektur og kunsthåndværk. Inden for den sidste genre blev Kay Bojesen nyskabende med bl.a. sølvtøj, bestik og trælegetøj. Kaare Klint fuldførte efter sin fars – P. V. Jensen-Klints – død Grundtvigskirken i 1940, men ydede derudover en grundlæggende indsats for moderne dansk møbelkunst. I arkitekturen var det bl.a. Arne Jacobsen, som omkring 1930 introducerede funktionalismen. Han skabte sig snart et navn som en af Europas betydeligste arkitekter. Han var påvirket af den såkaldte Bauhausstil med dens flade tage og hjørnevinduer. Kunst og teknik skulle være en ny enhed. Ideen var at sammenfatte alle former for kunstindustrielle og kunstneriske produkter i et fælles program for det moderne menneske.\nGrundtvigskirken i København blev efter 20 års byggeri indviet i 1940. Dens arkitekt var P. V. Jensen-Klint I sin stil er kirken en gendigtning af den danske gotiks teglstenskirker, hvis trappegavle og murblændinger har inspireret til det overdådigt udformede indgangsparti. Overalt er anvendt gule mursten.\nI mellemkrigstiden udfoldede både arkitekter og boligselskaber som Københavns almindelige Boligselskab store anstrengelser for at forbedre den mindrebemidlede befolknings boligforhold. Stilistisk påvirkedes dette byggeri også af funktionalismen, selv om kun ganske få huse opførtes i egentlig funkis. Byggestilen kombineredes med en betydelig interesse for lys og luft og grønne områder. Navnlig i hovedstaden og Århus begyndte moderne karreer og stokbebyggelser at skyde op. Jernbeton begyndte nu at finde anvendelse i boligbyggeriet. Altaner hørte til nyskabelserne. Og selv om de fleste lejligheder kun bestod af et par værelser, var boligstandarden målt med en international målestok høj såvel arkitektonisk som byggeteknisk og funktionelt. Et tidstypisk moderat funktionalistisk eksempel på stokbebyggelse beregnet for bedrestillede er Blidahpark i København.\nArkitekten Thorkild Henningsen søgte at popularisere sine rækkehuse rundt om i København. Men de mindrebemidlede følte sig ikke tiltrukne af dem, skønt huslejen var relativ lav på grund af statstilskud. I stedet blev disse huse beboet af intellektuelle. Villaområdet prægedes i denne periode i nogen grad af den internationale modernisme. Det gav sig udslag i mange større eller mindre bungalower præget af kubismen. Først omkring 1940 begyndte andre former for rækkehusbebyggelse, nu ofte bestående af forholdsvis små huse, at fyldes med børnerige familier med lavere indtægter.\nOdense-ejendommen Nørreport, som opførtes i begyndelsen af 1930'erne, var et typisk funkisbyggeri både i sin form og ved anvendelsen af beton og udformningen med altaner. Bygningen stod kun til 1970'erne, da den faldt for en ændret byplanlægning.\nBoligstandarden var højest i hovedstaden og dårligere jo længere ud på landet, man kom. De tekniske landvindinger brød dog i 1930'erne igennem overalt, men først i byerne. Centralvarme fandtes således ifølge forbrugerundersøgelsen fra 1939-40 i ca. en tredjedel af alle arbejderlejligheder i hovedstaden, men kun i ca. ti procent i provinsbyerne og kun i en til fire procent på landet. WC havde næsten samtlige arbejderlejligheder i hovedstaden, to tredjedele i provinsbyerne og under halvdelen på landet. Bad havde godt en tredjedel af arbejderne i hovedstaden, en femtedel i provinsbyerne og ingen på landet. Elektrisk lys var der allerede fra 1930 stort set i alle lejligheder i hovedstaden og provinsbyerne og i to tredjedele af alle boliger på landet, hvilket var en fordobling på ti år. Gas havde næsten alle i byerne, ingen på landet.\nI langt de fleste byhusholdninger brugte man gas til madlavning, men i hovedstaden og byerne var elkogeplader og elkomfur så småt ved at brede sig. Kampen mellem gas og el ses af dette budskab i Gasteknikeren fra 1931: „Gåsens sidste vilje; hvis jeg virkelig skal slagtes, da hør min sidste bøn: Stegning i en gasovn.” Elektroteknikeren svarede: „Denne gås har øjensynlig manglet erfaring, thi ellers ville den have byttet om på ordene gasovn og elektrisk ovn.” I landhusholdningerne var komfuret til tørv og brænde det almindelige. På andre områder fejrede elektriciteten store triumfer. Elstrygejern var almindeligt eje, medens slipsepresseren „praktisk til rejsebrug – og for ungkarlen” nok var for de få. Støvsugeren var allerede omkring 1930 udbredt, selv om man mange steder endnu brugte at leje en, hver gang man skulle gøre rent. I byerne med de mange etageejendomme var den i 1939 en naturlig og selvfølgelig brugsgenstand til erstatning for tæppemaskine, moppe og gulvskrubbe. I de fleste ejendomme opført fra slutningen af 1920'rne fandtes fælles maskinvaskerier.\n© Danske Kvinders Fotoarkiv\nHusmoderforeningerne arrangerede landet over demonstrationer, hvor byhusmødrene kunne få upartiske oplysninger om fordele og ulemper ved gas og elektricitet. Flaskegas var endnu ikke slået rigtigt igennem, så på landet brugte man de fleste steder stadig gammeldags komfur. Petroleums-primussen var i øvrigt meget anvendt som et bekvemt alternativ til mere ukomplicerede behov.\nMen der var stor kvalitetsforskel på den ældre boligmasse opført før 1. verdenskrig og 1930'rnes byggeri, der dog var præget af de mange små lejligheder. Omkring 1939 var over en tredjedel af boligerne i byerne kun på to værelser, men der boede gennemsnitligt næsten tre personer i dem.\nEn undersøgelse af boligindretningen i de etageejendomme, der var opført 1915-45, viser mange lejligheder, hvis upraktiske indretning navnlig ramte husmødrene ved dårligt placerede rum med mange unødvendige og trættende bevægelser til følge. Det gjaldt ikke mindst køkkenerne, som ofte var smalle og indeklemte, uden trækruder, uden ordentlig belysning, med ringe og forkert skabsplads, for få skuffer og manglende skabe i den øvrige lejlighed med overfyldning af køkkenet til følge. Næsten alle familier med børn savnede spiseplads i køkkenet, men henimod halvdelen af husstandene spiste alligevel her.\nAf stor betydning for mange mindrebemidlede byfamilier var kolonihaverne, små jordlodder, man lejede af kommunen, og hvor man kunne dyrke grøntsager og hygge sig om søndagen i et lille havehus. I 1915 var der i alt ca. 42.000 kolonihaver, i 1938 ca. 68.000 heraf ca. 18.000 i hovedstadsområdet.\nAage Trommer, Tage Kaarsted: Byggeri og bolig i Gyldendals og Politikens Danmarkshistorie, Olaf Olsen (red.), 2002-2005. Hentet 19. november 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=306298\nForrige afsnitForskningNæste afsnitLitteratur og samfun...\nNæste afsnitLitteratur og samfun...\nGrundtvigskirken i København blev efter 20 års byggeri indviet i ... © Gyldendal\nOdense-ejendommen Nørreport, som opførtes i begyndelsen af 1930'e... © Møntergården, Odense\nHusmoderforeningerne arrangerede landet over demonstrationer, hvo... © Danske Kvinders Fotoarkiv


Alle restauranter i Portland Restauranter i nærheden af three degrees restaurant\nAlle aktiviteter i Portland Aktiviteter i nærheden af three degrees restaurant\nUSA›Oregon (OR)›Portland›Restauranter i Portland› three degrees restaurant\n304 anmeldelser Nr. 106 af 3.411 Restauranter i Portland Udmærkelsescertifikatet $$ - $$$\nGem Reserver Oversigt Anmeldelser (304)\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 1510 SW Harbor Way, portland, or.97213, Portland, OR 97201 +1 503-295-6166\nBook et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant three degrees restaurant er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nRyd alle Begynd din anmeldelse af three degrees restaurant Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på three degrees restaurant, kiggede også på\nPortland, OR Alle restauranter I Portland (4164)\nHar du været i three degrees restaurant? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nReservationer, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Parkering til rådighed, Parkeringsservice, Barnestole til rådighed, Gratis Wi-Fi\nSmuk udsigt, Barhygge, Store grupper, Lokalt køkken, Romantisk, Forretningsmøder, Særlige lejligheder\n1510 SW Harbor Way, portland, or.97213, Portland, OR 97201 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på three degrees restaurant og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af three degrees restaurant Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 52 anmeldelser Hawthorne Bridge\n6 anmeldelser Portland Electric Boat Company\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 142 anmeldelser Morton's - The Steakhouse\n57 anmeldelser Restaurant Murata\n389 anmeldelser McCormick & Schmick's Harborside at the Marina


Hvor langt har man boret ned i Jorden? | illvid.dk\nHvad er det længste, man indtil nu er nået ned i Jorden, og er det overhovedet teknisk muligt at bore helt ind til dens kerne?\nGeologer og ingeniører arbejder med forskellige typer boringer. Vandforsyningsboringer når sjældent længere ned end ca. 100 m, og olieboringer slutter ofte på 2-4 kilometers dybde. Men i forbindelse med videnskabelige boringer kan der være behov for at trænge væsentlig dybere ned i jordskorpen for at få oplysninger om jordklodens opbygning. Ved disse boringer er temperatur og trykforhold vigtige faktorer, fordi man bruger væsker til bl.a. at skylle det knuste stenmateriale op fra borehovedet, og ved uventet høje temperaturer kan væskerne ikke anvendes, fordi de ændrer egenskaber.\nTeknikken sætter simpelt hen grænser for, hvor dybt man kan bore. Jordens centrum ligger ca. 7000 kilometer under vores fødder, og på kun 350 kilometers dybde er forholdene helt ekstreme. Her ligger temperaturen på ca. 1200º C. Den hidtil dybeste boring er udført af russiske videnskabsmænd, der i 1970 startede et projekt med 12 dybe boringer fordelt over hele Sovjetunionen. Den dybeste skulle trænge ned i 15 kilometers dybde, og i 1983 nåede man med en boring på Kola-halvøen i arktisk Rusland 12.262 m.\nPå grund af pengemangel har selve boreprogrammet stået stille lige siden, men der hentes stadig geofysiske data op fra de måleinstrumenter, der er sænket ned i det ca. 25 cm brede hul. Målingerne har bl.a. vist, at temperaturen 12 km nede i undergrunden ligger på 200º C – det dobbelte af, hvad de russiske forskere havde forventet.


Oki Asian Bistro, Vernon - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Vernon Restauranter i nærheden af Oki Asian Bistro\nAlle aktiviteter i Vernon Aktiviteter i nærheden af Oki Asian Bistro\nSøg USA›Connecticut (CT)›Vernon›Restauranter i Vernon›Oki Asian Bistro\n51 anmeldelser Nr. 13 af 22 Restauranter i Vernon $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 415 Hartford Tpke, Vernon, CT 06066-4820 +1 860-870-8885\nVernon, CT Alle hoteller i Vernon\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Oki Asian Bistro Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Oki Asian Bistro, kiggede også på\nVernon, CT Alle restauranter I Vernon (28)\nHar du været i Oki Asian Bistro? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n415 Hartford Tpke, Vernon, CT 06066-4820 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Oki Asian Bistro og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Oki Asian Bistro Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 6 anmeldelser Spare Time Entertainment Vernon\n16 anmeldelser Connecticut Parachutists Inc.\n82 anmeldelser The Promenade Shops at Evergreen Walk\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 528 anmeldelser Rein's New York Style Deli / Restaurant\n253 anmeldelser Vernon Diner\n39 anmeldelser Sichuan Pepper