IBELCAMPING Bibeltimer PDF\nIBELCAMPING Bibeltimer 2011\nDownload "IBELCAMPING Bibeltimer 2011"\n1 LEDERHÆFTE IBELCAMPING Bibeltimer 2011 tema kære gud - hør lige her Dette hæfte tilhører:\n2 TEMA: Jesus lærer os om bønhørelse KÆRE GUD - HØR LIGE HER OM BØNHØRELSE Jesus ved selv, at det er godt at bede. Nu vil han lære sine disciple, at Gud altid vil besvare deres bøn, også selvom de kommer til Gud - på de mest mærkelige tidspunkter. Bibeltime 1 Tekst: Luk 11,5-13 Suppl. tekst: Luk 11,1-4/Matt 6,9-13 Ledertanker: Hvordan oplever du bønnens gave? Oplever du bønnesvar? TEKSTGENNEMGANG Baggrund Jesus har lige lært disciplene Fadervor og fortsætter med at undervise om bønhørelse. (Bemærk: Materialet Kære Gud, hør lige her gennemgår ikke Fadervor, da det er temaet på årets sommerlejre). I dagens tekst hører vi, at vi altid får, når vi beder. Vær opmærksom på, at der sidder børn og juniorer, der har oplevet det modsatte. Fx var mor syg, de bad om, at hun blev rask, men hun døde. Vær opmærksom på disse erfaringer, hvad de gør ved os, og sæt ord på dem. Fastslå, at Gud altid svarer. Måske ikke som vi ønsker, men så der er bedst. Leksikon Påtrængenhed: At trænge sig på, at være anmassende. Fokuspunkter Gud ønsker altid at hjælpe. Bønnens løfter. Gud vil os kun det bedste. Kære Gud: Hvis du giver mig sådan en lampe, som Aladdin har, så må du få, lige hvad du vil ha, bortset fra mine penge og mit skakbræt. Alfred, 7 år. Brug af sanser Se: Medbring en legestøjsslange, en fisk, et æg, et billede af en skorpion (el. andre konkrete gode og farlige/dårlige ting). Høre: Røre: Gøre: Bank på døren. (Den åbnes). Gem fingerbøl eller andet. Hvor der søges og findes. Tegne eller skrive en bøn. Temagennemgang uddybning af fokuspunkter Gud ønsker altid at hjælpe Jesus ville gerne lære disciplene om bønnens gave. Først lærer han dem Fadervor og føjer så noget om bønhørelse til. Bemærk, at når Jesus vil forklare svære ting, sammenligner han det med eksempler fra menneskers hverdag (lignelse), så vi bedre kan forstå det. Fortæl, hvad Jesus fortæller. Prøv at forestille jer, at en mand får uventet besøg midt om natten. Der kommer nogle gæster og han har ingen mad i huset, pinligt! Derfor går han med stor frimodighed hen til en ven endda midt om natten - og beder om hjælp. (Se Høre under Brug af sanser ). Jesus fortsætter: Ville hans ven så sige: Gå igen her i huset er vi gået i seng!? Eller ville han tænke: Er jeg nu så meget ven med dig, at jeg gider hjælpe dig? Eller: Hvad ligner det at komme her midt om natten! nej han vil bare rejse sig og give, fordi den SIDE 5\n3 TEMA: Jesus lærer os om bønhørelse anden beder ham om hjælp. Og, ja, det er måske lidt påtrængende at komme på sådan et skørt tidspunkt. Men han får hjælp alligevel. Sådan er Gud, siger Jesus. Han vil altid hjælpe. Tal om, hvad vi kan lære af mandens store frimodighed i forhold til at bede om hjælp. Han vidste, hvor hjælpen kunne komme fra, og derfor bad han om den. Tal om, hvordan vi på samme måde, kan have tillid til Guds hjælp og komme til ham på alle tider af døgnet. Bønnens løfte Tal om, hvad man forstår ved et løfte. Vi kan fx få et løfte fra de voksne om pizza til aftensmad, bytur på lørdag osv. Og pludselig kommer der noget i vejen så løftet brydes. Men hvordan er det, når det er Gud, der giver løfter? Han holder det, han lover. Tal om bønnens løfter (se bibelordet). Tal om hverdagseksempler, hvor vi beder forældre om noget får vi det altid? - Vi søger efter noget, men finder vi det altid? Vi banker på døre, men åbnes de altid? Nej! Men Jesus siger, at hvis vi beder Gud om noget, så får vi det. Søger vi efter noget, så finder vi det. Banker vi på hos Gud, så åbner Gud. (Se Høre og Røre ). Tal om, hvad det betyder, og hvordan vi oplever løftet. Fastslå, at Gud altid holder sit løfte. Så når vi kan opleve, at vi beder om noget, som vi ikke får, så er det, fordi Gud kan se, at der er noget bedre, han kan give os, for han vil os altid kun det allerbedste. Eller vi får det måske på en anden måde, end vi selv havde tænkt. Gud giver os kun det bedste Mennesker kan give hinanden både gode og dumme ting. Fx når vi låner en punkteret cykel ud, er det en dum ting, og når vi giver hinanden et smil, er det en god ting. Men Gud giver kun gode ting. (Se Se ). Hvem vil give sin søn en slange (el. et råddent æble), når han beder om en fisk (el. en kiks)? Eller en skorpion (el. en fed, stor edderkop), når han beder om et æg (el. et stykke chokolade)? fortsætter Jesus. Han kunne gennemskue disciplenes tanker. Måske tænkte de: Hvis man får det, man beder om, kan man så komme til at bede om noget, der kan skade en? Nej, svarer Jesus. Når selv forældre, der er syndere, ikke vil give deres børn noget skadeligt eller farligt, så vil Gud da heller ikke. Gud, som jo altid kun er god og kun gør godt. Han giver os kun gode gaver. En af de bedste ting, Gud kan give os, er Helligånden (v. 13), og derfor nævner Jesus den som et eksempel på Faderens godhed og omsorg. Bibeltime 1 GRAV DYBERE TIL JUNIORERNE Ekstra fokuspunkter Gud er Gud, også når vi ikke får. En discipel beder, søger og banker på. Temagennemgang uddybning af fokuspunkter Gud er Gud, også når vi ikke får Tal med juniorerne om deres oplevelser i forhold til bønhørelse. Får de det, de beder om? Lad dem nævne eksempler, hvor de fik og eksempler, hvor de, for dem at se, ikke fik noget. Hvilke tanker sætter det i gang, når vi ikke får noget? Sover du Gud? Holder du ikke dine løfter? Brug tid på at forklare juniorerne, at Gud har givet løftet om, at vi får. Vi får, selvom vi ikke ved, hvordan og hvornår. Han svarer også selvom han svarer os med andre svar, end vi havde tænkt. Vi mennesker kan ikke forklare Gud og hans handlinger. Men vi kan holde hinanden fast i, at Gud har fat i den lange ende og ved, hvad der på lang sigt er de bedste gaver, han kan give os. Han ved, hvad der er godt, og hvad der kan skade. En discipel beder, søger og banker på Jesus siger, at det, der kendetegner en discipel, altså én der følges med Jesus, er, at vedkommende beder, søger og banker på. Én, der er aktiv i forhold til at komme i dialog med Gud. Og det gør vedkommende ikke forgæves. Gud er der altid. Han er altid hjemme og lukker op. Han er altid at finde. Han er altid lyttende i forhold til dem, der beder. Tal om den tryghed, der er i at vide, at vores himmelske far altid er der og kun vil os det bedste. Juniorerne har måske oplevelser med i bagagen af, hvordan deres jordiske far ikke altid lukker op eller er at finde. Men den himmelske far er totalt anderledes. En discipel er én, der beder, søger og banker på; men også én, der får, finder og bliver lukket ind men nogle gange kræver det stor tålmodighed. SIDE 6\n4 TEMA: Jesus lærer os om bønhørelse ANDRE ELEMENTER Bibelord med en aktivitet Bed, så skal der gives jer; søg, så skal I finde; bank på, så sker der lukkes op for jer. (Luk 11,9). Aktivitet: Syng bibelverset (gl. Syng med 175), og lav fagter til. Eller lav jeres egne fagter til bibelordet. Brug eksemplet til inspiration: Bed (fold hænder), så skal der gives jer. (Hænderne rækkes frem, som om der gives en gave) Søg, så skal I finde. (Sæt hænderne som en kikkert ved øjnene og kig rundt) Bank på, (Bank på et bord eller i den ene hånd) så skal der lukkes op for jer. (Lad, som om du åbner en dør). Bed Søg Bank på Bibeltime 1 Bøn og tak Gud, tak fordi vi må bede til dig, og fordi du altid vil høre os. Hjælp os til at tro, at du altid vil os det bedste også når vi længes efter dine svar. Bed Fadervor. Luk op Jer Sange fra Syng med (Børn og junior) Nr. 174: Sommetider si r Gud ja Nr. 177: Kære Gud Er du der? Nr. 178: Om du smiler eller fælder en tåre Sange fra Fællessang (Kun junior) Nr.14: Den bøn, som det er sværest at be Nr. 45: Fadervor Hjælpemidler Dagens ting: fx en slange og en fisk. (Noget godt og noget dårligt). Find øvrige ideer: Bønnens år: www. boen. Kære Gud: Er du usynlig, eller er det bare et trick? Peter, 8 år. KREATIVITET OG LEG Leg en findeleg En gemmer en fingerbøl eller noget andet. Lad den øvrige del af holdet finde den/ el. de gemte ting. Den, der søger, finder. Skattejagt Lav en skattejagt. Hvem finder skatten? Lav forskellige poster med ord, tegninger eller dele af et skattekort. Se, hvem der først finder skatten. Måske er den gravet ned, hænger i et træ eller er lagt under en bil? Tænk selv videre. Bønnebog med bedeemner Lad deltagerne lave en bog, hvor de kan tegne/el. skrive bedeemner. Bogen tages jævnligt frem, og der streges ud, hvis el. når bønnen opfyldes. Måske vil de opdage, at de får flere bønnesvar, end de troede. SIDE 7\n5 TEMA: Jesus lærer os om bønhørelse OPGAVER OG SVAR (4-9 ÅR) 1. Gud giver os KUN gode gaver. Tegn nogle af disse gaver. Svarforslag: Fx mad, solen, græsset, ferien, venner osv. 2. Vi må bede om alle ting. Hvad vil du bede om i dag? 3. Gud lytter og svarer os. Find bibelordet: - så skal der gives jer, - så skal I finde, - på, så skal der åbnes for jer. (Luk 11,9) Svar: Bed - søg - bank. Tal om, hvad dette betyder. Hvad lover Gud os i disse vers? Svarforslag: At han altid er i den anden ende og vil høre og svare os. Bibeltime 1 Krop, saks og papir Lav en bønne/bedebog. Tegn eller noter bedeemner. Lad børnene tage bogen med hjem, og vis dem, hvordan de kan tage den frem en gang imellem og se, om Gud har svaret dem. Lav et skuespil, hvor man får sit ønske om hjælp opfyldt. Leg gemmeleg. Søger vi finder vi! Tegning til farvelægning time 1 Lederens spørgekasse Er der ting, Gud ikke vil give os? Hvor ved vi fra, at Gud hører os, når vi beder? Hvordan beder man? Hvorfor beder vi Fadervor? Hvem har fundet på den? OPGAVER OG SVAR (9-13 ÅR) 1. Skriv 3 ting, som du ved om bøn. Svarforslag: At alle kan bede. At Gud hører alt. At Gud vil svare os. 2. Gud hører vores bøn, svarer os og giver os kun det, der er bedst for os. Har du oplevet en bønhørelse? Skriv et eksempel, og fortæl evt. det for én. 3. Kære Gud Skriv dagens bøn. 4. Find Guds løfte: -- så skal der jer. -, så skal I finde, -- så skal der -- for jer. Svar: Bed gives søg finder bank på lukkes op. Hvad kan vi bruge løftet til? Svarforslag: At vide, at Gud har lovet, at han altid er i den anden ende og vores bøn nytter. 5. Læs Matt 6,9-13 (Luk 11,1-4). Hvad kaldes disse vers? Svar: Fadervor. Tal om følgende spørgsmål fra dine kammerater. Hvad vil du svare? Hvad betyder bønnen? Hvad siger du i alle de ord? Hvordan har du lært den? Hvorfor skal vi bede den? Hvad får du ud af at bede den? Hvorfor er den stadig aktuel? Krop, saks og papir Lav en bønnebog. Streg ud ved bønhørelse. Lav interview på bibelcampingpladsen. Find mennesker, der kan fortælle om deres bønhørelser. Lav en skattejagt. Vi søger, men finder vi? Lederens spørgekasse Hvordan kan man bede til en Gud, man ikke kan se? Hvordan finder man mest ro til at bede? Hvem har lært dig at bede? Er der nogle, du kan lære at bede? SIDE 8\n6 TEMA: Husk at sige tak KÆRE GUD - HØR LIGE HER HELBREDELSEN AF DE 10 SPEDALSKE. LÆR OS AT SIGE TAK! Jesus møder 10 spedalske og helbreder dem. Men hov! Hvad sker? Kun 1 vender tilbage og siger tak. Hvor er de 9 andre, spørger Jesus? Bibeltime 2 Tekst: Luk 17,11-19 Ledertanker: Hvordan takker du Gud og Jesus i din hverdag? Kender du nogle, som du behandler som spedalske i overført betydning? TEKSTGENNEMGANG Baggrund Hændelsen udspiller sig mellem Galilæa og Samaria (se evt. på et kort). Disse to folkeslag var ikke enige om, hvordan Skrifterne skulle fortolkes. Derfor gik de hellere en lang omvej i stedet for at gå igennem hinandens områder. At være syg af spedalskhed var ikke let. Frygten for smittefaren var stor, så de syge måtte holde sig for sig selv. De levede i grupper i øde landområder. Raskmelding hos præsten: På Jesu tid skulle man lade sig syne af præsterne (3 Mos 13-14) for at blive erklæret rask af spedalskhed. Jesus har magt over sygdom, smerte og lidelse. Mig er givet al magt, siger Jesus. (Matt 28,18). Vær bevidst om, at der kan sidde børn, der oplever det modsatte de bad, og de syge blev ikke raske. Lav opsamling fra tidligere timer. (Brug bl.a. Dagens ting beskrevet under hjælpemidler) Leksikon Spedalskhed: En smertefuld sygdom, der gav hvide pletter på huden, knuder og sår på kroppen. Spedalskhed kunne føre til blindhed og til, at lemmerne visnede og faldt af, fordi kroppen gik i forrådnelse. (Se evt. spedalskhedsmissionen) Fokuspunkter Jesus hører menneskers bøn. Jesus vil hjælpe også uden tak. Vi snyder os selv, hvis vi ikke husker at takke Gud. Brug af sanser Se: Tag plaster, hostesaft og piller med. Det bruger man, når man er syg. Klip de tre bogstaver ud: TAK, og hæng dem i lokalet. Høre: Hverdagseksempel: Husk nu at sige tak, siger vores forældre. Det kan være for gaven, maden eller for et dejligt fødselsdagsbesøg. Hvorfor er det godt at takke? Har du oplevet, at nogle takkede dig, som du ikke havde ventet? Røre: Lav rollespil, der viser, at Tak er både ord og gerninger. Fx at give et knus eller gøre noget for en anden. Gøre: 1. Del noget slik ud. Registrér, hvor mange der siger tak. I dagens tekst var der én ud af ni er vi bedre til det i dag? 2. Syng bordvers med fagter, fx Hvem mætter blåhvalen (Syng med nr. 234). Hvorfor siger vi Gud tak for maden? SIDE 9\n7 TEMA: Husk at sige tak Temagennemgang uddybning af fokuspunkter Jesus hører menneskers bøn Tal om at være syg (se Se under Brug af sanser ). Fortæl om de spedalske, der var udstødt, og som ingen kom i nærheden af. En dag blev det anderledes, fordi de mødte Jesus, som er anderledes. I stedet for spedalsk spedalsk råbte de: Herre, hjælp os, og den fremmede flygtede ikke. Han stod der bare, fordi han ville hjælpe dem. Han kendte deres behov, og han kunne hjælpe, fordi han var Jesus. Lad børnene forestille sig, hvad de 10 spedalske kunne have hørt om Jesus. Måske havde de hørt om denne mand, at han hjalp de syge, de blinde og kunne fortælle en masse om Gud og ville høre menneskers bøn om hjælp. Jesus vil hjælpe også uden tak Jesus har magt til at hjælpe. Når han helbreder, behøver han ikke engang at røre ved mennesker. Han lagde ikke hænderne på dem, men sagde bare nogle ord: Gå til præsten og imens de gik, blev de raske! Guds søn har den højeste magt. Nemlig Guds magt! Lad dig fylde af undren sammen med børnene. Jesus kan alt. Præsten kunne give de ti spedalske deres frihed, da de blev erklæret raske. Hvilket under! Helt utroligt. De kunne løbe hjem til deres familie og venner igen. De var frie, for de havde fået deres liv tilbage. Men hov, glemte de ikke noget? Vi snyder os selv, hvis vi ikke husker at takke Gud De ni glemte at sige tak til Jesus (se Gøre ide 1, og Se ide 2). Fortæl, hvordan kun én kom tilbage og faldt ned foran Jesus og priste Gud for den magt, han havde givet Jesus. Men de andre de blev snydt. Fortæl, hvordan de snød sig selv for at få et møde med Jesus. De brugte Jesus som en nødstation og ikke andet. Derfor hørte de ikke de mest befriende ord: Din tro har frelst dig. Derfor skal den sidste være vores forbillede (se Høre ). Selvom han var samaritaner, og derfor fremmed, så gjorde han det rigtige. Han sendte takken derhen, hvor den skulle. Han kom tilbage til Jesus. Jesus helbredte ham og viste, at han var kommet for at hjælpe alle slags mennesker på tværs af menneskers skel, som fx samaritaner og jøder kunne sætte op for hinanden. Jesus helbredte ham ikke kun for hans sygdom: spedalskheden, men også for hans synd. Din tro har frelst dig, sagde han til ham. Fortæl, hvordan han var blevet helbredt indeni på indersiden, den side som kun Jesus kan se. Tal om synden, der skiller os fra Gud. Den sygdom (synden) vil Jesus helbrede os for. Det gjorde han muligt ved sin død på korset. Han gik tilbage til Jesus og bekræftede det fællesskab, som Jesus havde tilbudt ham. Han fik troens fællesskab. Tal om, hvordan vi kan vise andre, at vi tror på Jesus. Fx ved at komme i klub og kirke. Tal om, hvordan man konkret kan takke et andet menneske og Gud ved hjælp af både ord og gerninger (se Røre ). Vi skal takke Gud og ære ham for alt, hvad han har gjort. Tal om, hvordan vi kan takke Gud for sundhed, dagligt brød (se Gøre ide 2), tøj, venner, kirken osv., og fordi vi kender ham. Når vi kommer til Jesus, har han mere end ydre helbredelse at give han helbreder på indersiden. Han vil rense os/helbrede os for vores synd. Bibeltime 2 Kære Gud: Må jeg ikke få en pony? Jeg har ikke bedt om noget før, tjek bare efter! Sara, 7 år. Tegning til farvelægning time 1 SIDE 10\n8 TEMA: Husk at sige tak GRAV DYBERE TIL JUNIORERNE Ekstra fokuspunkter Når vi ikke bliver raske. At ære Gud. Et møde med Jesus. Temagennemgang uddybning af fokuspunkter Når man ikke bliver rask (spring afsnittet over, hvis I har gennemgået det i time 1) Tal med juniorerne om, hvordan de oplever Jesu magt til at helbrede i dag. Mon han stadig kan? Fortæl, hvordan Jesus har givet os sygehuse og lægers og sygeplejerskers viden og erfaring, så de kan hjælpe os, når vi er syge. Men han har også magt til at gøre et under helt uden læger og sygehuse. Fortæl et vidnesbyrd om det, hvis du har et. Alligevel kan det ske, at vi beder og beder, men de syge bliver ikke raske. Er det, fordi Jesus så ikke har magt eller har hørt vores bøn? Bevidstgør juniorerne om, at Jesus stadig har al magt også over sygdomme i dag, selvom det ikke altid opleves sådan. Jesus har al magt. Han kan, hvad han vil. Men hvorfor gør han så ikke alle mennesker raske? Det ved vi ikke. Man vi skal ikke være i tvivl om, at han både kan og har hørt vores ønsker. Han vil altid svare os. Men nødvendigvis ikke altid, som vi ønsker det, men han har lovet at være med i ALT, som sker med os. Tal evt. om løftet om fuldstændig helbredelse i den ny verden. At ære Gud At ære er at takke. Tal med juniorerne om, hvad de kan takke Gud for, og hvordan de kan gøre det. Fx: synge takkesange, gøre, som han har sagt, finde 3 ting hver dag, man vil takke for osv. Det kan være svært at huske at takke Gud. De 9 i beretningen blev jo så ivrige, fordi de var blevet raske nu skulle de hjem til familien, det er da ikke underligt, at de glemte det. Lad juniorerne finde gode ideer til, hvordan vi bliver glade og taknemlige, så vi ikke glemmer, at takke Gud og give ham ære. Et møde med Jesus Tag udgangspunkt i manden, der kom og takkede Jesus. Han kom tæt på Jesus. Han valgte selv at gå derhen. Han kunne ikke lade være. Han måtte bare hen til Jesus, fordi Jesus havde hjulpet ham. Tal med juniorerne om den længsel at være tæt på Jesus. Kender vi den? Hvor kan vi møde Jesus i dag? Hvordan kan vi være tæt på ham, når vi ikke kan se ham? Tal om bøn, bibellæsning, kirkegang, nadver, det kristne fællesskab osv. Steder, hvor vi kan være tæt på Jesus. Tal om, hvordan man igennem bibellæseplaner, regelmæssig kirkegang, juniorklub osv. kan give sig selv nogle gode rammer, så man kan komme tæt på Jesus. Derved får man større kendskab til ham og kan lade sig præge af ham og hans ord.. Bibeltime 2 ANDRE ELEMENTER Bibelord med en aktivitet Sig tak under alle forhold (1 Thess 5,18 a.) Aktivitet: Skriv ord på fliserne med kridt eller på papir på gulvet. De fem af ordene er fra bibelverset. Lad børnene hoppe bibelordet igennem. Juniorerne kan fx hoppe bibelordet igennem med samlede ben el. på et ben. Bøn og tak Kære Jesus. Nu vil jeg takke dig for 3 gode ting, som jeg er rigtig glad for (Lad deltagerne sige nogle ting eller tænke på nogle ting, som de vil takke for). Tak, at du hører min tak. Amen. Sange fra Syng med (Børn og junior) Nr. 8: Jubler hver en sjæl på jord Nr. 180: Tak, min Gud, for hele mig Nr. 214: Tak, Gud, for denne lyse morgen Sange fra Fællessang (Kun junior) Nr. 26 Du er hellig, du er hel Nr. 160 Tak for nådens under Hjælpemidler Dagens ting: Et tital og et ettal af karton. Et plaster, hostesaft og piller. En pose slik. (Se Se og Gøre ) Find øvrige ideer: Bønnens år: www. boen SIDE 11\n9 TEMA: Husk at sige tak KREATIVITET OG LEG Takkebog Lav en takkebog med emner, som børnene vil takke Gud for. De kan tegne eller skrive i bogen. De kan lave hver en bog, eller man kan lave en fælles bog i klubben/søndagsskolen. Bogens navn kunne være: Kære Jesus, tak for Takkeord/takkeæske 1. mulighed: Klip kartonmærker ud, og lad deltagerne lave ideer til takkeemner på sedlerne. Sedlerne placeres i en takkeæske. Tag æsken frem, når I har samling. Skift derefter til at tage takkeemner frem, og når sedlerne er valgt, takker man Gud for de emner, der står på sedlerne, som man har taget fra takkeæsken. 2. mulighed: Der kan evt. laves sedler til alle bibelcampingdeltagerne. Ved aftenmødet skrives takkeemner på sedlerne. Disse lægges i en skål på scenen, og i bønnen takkes for alle disse emner, der ligger i skålen som Gud alene kender indholdet af. Takkeleg Alle står i en rundkreds. Den første løber hen til noget, vedkommende vil takke for, fx vandet på bordet. Vedkommende siger: Tak for vandet. Den næste løber fx hen og stiller sig i solstrålen og siger: Tak for solen og tak for vandet. Legen fortsætter, og der føjes hele tiden nye ting til. Hvem kan huske alle takketingene? Bibeltime 2 OPGAVER OG SVAR (4-9 ÅR) 6. Find 5 fejl. 7. Tegn eller skriv, hvad du kan sige Jesus tak for. 8. Hvornår skal vi takke Gud? Sæt X. Svar: Altid. 9. Hvor vil du sende takken hen? Svar: Gud, familien, vennerne og/eller andre. Krop, saks og papir Digt et bordvers. Syng takkesange til Gud. Gå ud i naturen og find 10 ting, som du vil takke Gud for. Lederens spørgekasse Hvordan kan vi huske at takke Gud hver dag? Hvorfor skal vi takke Gud? Hvordan bliver vi glade og taknemmelige mennesker? OPGAVER OG SVAR (9-13 ÅR) 1. Hvorfor skal vi takke Gud? Svarforslag: Fordi han er værdig til det som giver af alle gode gaver til os. 2. Min egen takkekasse: Det vil jeg gerne takke for: Tak til Gud/Jesus. De voksne i mit liv. Vennerne. 3. Hvad får jeg selv ud af at takke? Svarforslag: Jeg bliver mere taknemlig og bevidst om, at alting ikke er en selvfølge. 4. Find bibelordet: Tag første bogstav af billederne. Svar: Sig tak under alle forhold (1 Thess 5,18 a.) Kom med eksempler på forhold, hvor det er svært at takke. Hvad gør man så? Svarforslag: Under sygdom, død, dårlige dage, mobberi osv. er det svært at takke. Forsøg da bevidst at finde nogle ting, der trods alt er værd at takke for. 5. Skriv en ide til, hvordan du i fremtiden kan være tæt på Jesus. Svarforslag: Ved regelmæssigt at læse i Bibelen og bede min aftenbøn, før jeg ligger i min seng. Krop, saks og papir Find takkesange i din sangbog og syng dem. Skriv en takkesang. Skriv et takkepostkort til en ven, forældre og søskende. Lederens spørgekasse Hvordan praktiserer du at sige tak i din hverdag? Hvorfor er det altid let at takke Gud? Er der altid en grund til at takke? Hvis Ja, hvorfor? SIDE 12\n10 TEMA: Vær udholdende i bønnen KÆRE GUD - HØR LIGE HER ENKEN OG DOMMEREN. LÆR OS UDHOLDENHED! En enke kommer igen og igen til en dommer. Kan hun tillade sig det? Hør, hvad hun får ud af sin udholdenhed, og hvad Jesus vil lære os med denne lignelse? Bibeltime 3 Tekst/ suppl. tekst: Luk 18,1-8 Ledertanker: Gud vil lytte til dig. Hvordan oplever du selv at være udholdende i bønnen? TEKSTGENNEMGANG Baggrund Med tanke på ventetiden og den forestående dom (se det foregående kapitel) fortæller Jesus to lignelser til sine disciple, der begge handler om bøn. Den første handler om at bede og ikke blive træt (v.1-8) og den næste om i sin bøn at stole på Guds barmhjertighed og ikke på sig selv (v.9-14). Jesus har antydet, at ventetiden før hans endelige komme kan bliver en streng tid (17,22) og en frafaldstid (17,1, jf. 18,8). Derfor er det vigtigt, at disciplene kender og bruger bønnens muligheder. Jesu lignelser en opdigtet historie med udgangspunkt i hverdagslivet. Her er et jordnært eksempel om en dommer og en enke i en almindelig by. Enker udgjorde, sammen med de fremmede og de faderløse de tre dårligst stillede grupper i det jødiske samfund. Jesus værdisæt: Jesus giver enkerne værdi. (At kue enkerne er tegn på den yderste gudløshed (Sl 94,6)). Vær opmærksom på, at Gud er et modbillede til dommeren i lignelsen. Gud er ikke ligeglad eller uretfærdig. Vi skal ikke tvivle på Guds vilje til at bønhøre og fuldende sin plan. Lav opsamling fra tidligere timer. (Brug bl.a. Dagens ting beskrevet under hjælpemidler). Leksikon En dommer: En der var udvalgt til at dømme i menneskelige sager. Han havde pligt til at hjælpe alle og ikke gøre forskel på mennesker. At frygte Gud: At have respekt for Gud og leve efter hans ord. Sine udvalgte: Guds børn, de troende. Menneskesønnen: Et navn, Jesus brugte om sig selv. Uretfærdig: Korrupt. Fokuspunkter Gud er ikke ligeglad med mennesker. Vi må bede og skal ikke blive trætte. Bøn er daglig kontakt med Gud. Bøn og tro hører sammen. Brug af sanser Se: Vis maletegningen eller flonellograffigurene eller lad børnene tegne en dommer og en enke i stort format, som bruges under forkyndelsen. Høre: Tal om at tigge. Lad dem nævne eksempler på, hvad man kan tigge forældre om. Fx en ny mobil, striber i håret, flere lommepenge osv. Hvor udholdende skal man være og nytter det? Røre: Dramatiser situationsspil, hvor det på langt SIDE 13\n11 TEMA: Vær udholdende i bønnen sigt hjælper at fremsige sine ønsker mange gange/at tigge. Fx en mor, der er ude at handle sammen med sine børn, hvor der tigges om is. En, der skriver ønskeseddel og tigger om en ny cykel. Osv. Gøre: 1. Lav en liste over ting, som børnene har bedt Gud om mere end én gang. Hvor mange gange kan man tillade sig at bede om det samme? Bemærk, at svaret er: Altid. 2. Lav en øvelse i tålmodighed, fx hvem sidder stille længst? Hvordan opleves det? Hvor tålmodig kan man være? Temagennemgang uddybning af fokuspunkter ende? Dommeren er ligeglad, men han skal ikke slippe. Vær opmærksom på forskellen mellem dommeren og Gud. Gud er ikke ligeglad. Han giver os, hvad han ser er godt for os. Spørgsmålet er, om vi kan plage Gud på samme måde, så han giver os det, vi beder om. Gud er jo både barmhjertig, retfærdig og har omsorg for de svage, modsat dommeren. Han kan, hvad han vil. Gør det klart for børnene, at Gud ønsker at give os alt, hvad der er godt for os. Men Gud giver os altså ikke noget, som er dårligt for os. Derfor kan vi trygt bede til Gud om alt, fordi vi ikke kan plage Gud til at gå imod hans egen vilje, heldigvis! Men Gud hører os, bønhører os og lader os ikke vente unødigt. Derfor kan vi frimodigt komme til ham dag og nat (v.7). Bibeltime 3 Gud er ikke ligeglad med mennesker Da Jesus gik på jorden, fortalte han lignelser historier med vigtige budskaber om, hvordan Gud er, og hvordan mennesker skal leve. Og her, hvordan disciplene skulle bruge ventetiden, når han for en tid - havde forladt dem, og indtil han ville komme igen. Den skulle bl.a. bruges til at bede til Gud. Jesus fortalte denne lignelse for at minde disciplene (og os) om, at de aldrig måtte blive trætte af at bede. Gud elsker nemlig mennesker og er ikke ligeglad med nogen. Derfor skulle tilhørerne mindes om Guds hjælp og udfordres i deres tålmodighed og udholdenhed. Gad vide, om jeg vil finde troen på jorden, når jeg kommer igen? spørger Jesus de mennesker, der lyttede. Eller har alle opgivet undervejs? Vi må bede og skal ikke blive trætte Fortæl lignelsen om enken, der ikke gav op. (Se Se under Brug af sanser ). Hun vidste, hun havde retten på sin side, og derfor kom hun og tiggede dommeren om hjælp og en retfærdig behandling. Dommeren i lignelsen imødekommer til sidst enkens anmodning, ikke fordi han troede, hun havde ret, eller fordi han var tilhænger af sandhed og retfærdighed. Nej, han var ligeglad med mennesker, men gjorde det udelukkende, fordi hun blev ved med at plage ham. Hun var udholdende og påtrængende. Hun gav simpelthen ikke op. Hun kom igen og igen. Tal om, hvordan det er hele tiden at vende tilbage til de voksne og bede om det samme. (Se Høre og Røre ). Tal om, hvordan det er at komme til Gud med det samme igen og igen. (Se Gøre ). Bemærk, at Jesus opmuntrer i lignelsen sine disciple og os til at blive ved at komme til Gud og blive ved at bede - også om de samme ting. Bøn er daglig kontakt med Gud Gud, jeg beder om en ny cykel - og jeg får den ikke. Jeg beder om, at du vil vise mig vej - jeg hører ikke din stemme. Gud, jeg beder... osv. Den frustration følte kvinden sikkert. Er der nogen i den anden Bøn og tro hører sammen Tal om bønnens mulighed og formål. Den er ikke kun en ønskebrønd eller et sted at aflevere vores tak, men også en konkret kontakt til Gud, hvor vi er i dialog med ham. Her må vi lytte til, hvad Gud har at sige til os. Derfor opfordres vi til at være udholdende og ikke blive trætte. Gud ønsker dagligt kontakt med os. Sammenlign evt. med venskaber. Kontakten holdes også kun, hvis vi får skrevet, mailet, sendt sms er, ringet, besøgt hinanden osv. Bønnen er den varme linje til Gud, og tro og bøn hører sammen. Hvis vi holder op med at bede, så udslukkes vores tro. Tro og bed, siger Jesus. Bliv ikke trætte af at bede, for ellers finder jeg ikke troen på jorden, når jeg kommer igen. En gang imellem når vi ser på verden omkring os, ser det faktisk ud, som om Gud er ligeglad med os eller uretfærdig. Vi kan ikke finde ham i det, som sker, og tænker, om han stadig har overblikket. Men her er det vigtigt, at vi bliver ved med at bede, for Gud ved, hvad han vil. Bevidstgør børnene om hans vilje til at bønhøre og fuldende sin plan. Vi må ligesom enken blive ved med at bede og ikke blive trætte, for Gud hører og bønhører os, sådan som han ser, det er bedst. Tegning til farvelægning time 3 SIDE 14\n12 TEMA: Vær udholdende i bønnen GRAV DYBERE TIL JUNIORERNE Ekstra fokuspunkter Ventetiden til Jesus kommer igen. Tålmodighed i bønnen. Husk bønnen. Temagennemgang uddybning af fokuspunkter Ventetiden til Jesus kommer igen Tal om, hvad der skal ske, når Jesus kommer igen. Tal om, hvordan Jesus kommer og henter dem, der tror på ham, hjem til den nye jord, hvor alt er godt. De, der har valgt at følge Jesus i deres liv og tror på ham, er blandt dem, der skal fejre det evige liv hos Jesus. Jesus ønsker, alle skal med hjem til ham. Derfor viser han os, at der er mange muligheder for at glemme ham i ventetiden. Bed derfor, for at kontakten med Gud må være levende og varm. Tal om, hvordan juniorerne forestiller sig, at det er, når Jesus kommer igen. Hvordan opleves ventetiden? Tal fx om ventetiden ved busstoppestedet eller til sommerferien. Hvordan er ventetiden, til Jesus kommer igen? Er han langt væk? Hvordan opleves den daglige kontakt med ham? Tålmodigheden i bønnen Tal om, hvordan vores tålmodighed viser sig i bønnen. Hvorfor skal vi bede igen og igen har Gud ikke hørt det, første gang vi beder? Hvordan lærer vi at være tålmodige? Kan Gud hjælpe os at blive tålmodige? Tal om, hvor trygt det er at bede til en, der ikke er ligeglad med os, og hvad det konkret betyder, at Gud ikke er ligeglad. Det er ofte godt og befriende at få lov til at sætte ord på og dele det, der fylder, med en anden også Gud. Bønnen er med til at holde os fast ved Gud. Husk bønnen Tal konkret om, hvad det vil sige at huske kontakten til Gud. Hvordan kan vi som juniorer hjælpe hinanden med gode bedeformer, -lister, -tidspunkter osv., så vi ikke glemmer bønnens mulighed i hverdagen? Vi deler ud af hver vores erfaringer. Bibeltime 3 ANDRE ELEMENTER Bibelord med en aktivitet Vær glade i håbet, udholdende i trængslen, vedholdende i bønnen. (Rom 12,12) Aktivitet: Find selv på en bevægelse med hænderne, el. brug dette forslag: Vær glade i håbet: Lav smil med hænderne ved munden, og lad fingrene pege opad (himlen/den nye jord = håbet). Udholdende i trængslen: Sæt hænderne sammen, og tag armene ud til siden, som hvis du trak i en elastik. Vedholdende i bønnen: Fold hænderne. Bøn og tak Kære Jesus. Tak, fordi jeg har fået lov at bede til dig, og tak, fordi du altid hører mig. Hjælp mig til altid at huske, at jeg må komme til dig. Amen. Sange fra Syng med (Børn og junior) Nr. 63: Ingen er så tryg i fare Nr. 116: Kære Gud, jeg syn s, det er så svært Nr. 175: Mød mig, mød mig, Gud Nr. 178: Om du smiler eller fælder en tåre Sange fra Fællessang (Kun junior) Nr. 46: Far, jeg kommer nu igen Nr. 50: Se vi kommer til dig Hjælpemidler Illustrationer (maletegningen). Dagens ting: En dør. Find øvrige ideer: Bønnens år: SIDE 15\nJUNIORHÆFTE IBELCAMPING Bibeltimer 0 tema kære gud - hør lige her Dette hæfte tilhører: Om bønhørelse Skriv ting, som du ved om bøn. Bibeltime Gud hører vores bøn, svarer os og giver os kun det, der er\nBIBELCAMPING Bibeltimer 2011\nBørn BIBELCAMPING Bibeltimer 2011 TEMA KÆRE GUD - HØR LIGE HER TEMA I DANIELS FODSPOR TEMA: Kære Gud - hør lige her Om bønhørelse Bibeltime 1 Tekst: Luk 11,5-13 Navn: Alder: SIDE 2 TEMA: Kære Gud - hør\nLEDER IBELCAMPING Bibeltimer 2011 tema kære gud - hør lige her tema i daniels fodspor Bibelcampingmateriale for børn og juniorer 2011 Forord Dette års bibelcampingmateriale indeholder 12 timer fordelt\nBededag. 16.maj Hinge Kirke kl (skr.10.15). Vinderslev Kirke kl (nadver).\nBededag. 16.maj 2014. Hinge Kirke kl.10.30 (skr.10.15). Vinderslev Kirke kl.19.00 (nadver). Salmer: Hinge kl.10.30: 497-500- 584/ 602-484- 722 Vinderslev kl.19: 497-500- 584/ 602-484- 722 Tekst Matt 7,7-14:


Storaktionær i Lufthansa sælger over halvdelen af sine aktier\nKB Holding har solgt massivt ud af aktierne i det tyske flyselskab.\nOffentliggjort: 21.05.21 kl. 09:44\nDen største private aktionær i flyselskabet Lufthansa har solgt over halvdelen af sine aktier i selskabet.\nDet er selskabet KB Holding, der har solgt 33 mio. aktier til en værdi af 9,80 euro per aktie.\nKB Holding kontrolleres af en tysk familie, der er arvinger efter Heinz Hermann Thiele, som døde i en alder af 79 år for omkring tre måneder siden. Thiele opbyggede op til sin død en ejerandel på omkring 12 pct. i Lufthansa.\nTimingen af salget betyder, at arvingerne efter Heinz Hermann Thiele har solgt til omkring en tredjedel af den pris, som aktierne var værd, før luftfartsindustrien blev hårdt ramt af coronapandemien, skriver Bloomberg.\nPå trods af salget er Thiele-familien stadig den største privataktionær i Lufthansa. Den tyske regering sidder på 20 pct. efter en redningsplan sidste år.\nLufthansa-aktien handles fredag formiddag til omkring 10 euro.\nCoronakrisen har ændret ranglisten over Europas største flyselskaber\nStore flyselskaber oplever booking-boom


Nyhedsbrev, november 2018 - Varefakta\nVarefakta har fået vokseværk\n… og vi er nu 19 medarbejdere!\nVarefakta har fået fire nye medarbejdere og vi er meget glade for at byde Julia Lund, Anne van Leenen, Casper Dueholm Mikkelsen og Bjørn Lyngbye Hvid Jensen velkommen.\nJulia startede hos Varefakta i 2017 som studentermedhjælper og er fra august måned blevet ansat som Food- og nonfood assistent.\nAnne startede i midten af september og skal være Varefaktas administrative koordinator.\nCasper havde første arbejdsdag d. 1. oktober og er Varefaktas nye fødevarekonsulent.\nBjørn startede som fødevarekonsulent d. 1. november.\nDu kan læse mere om vores nye kollegaers arbejdsområder på vores hjemmeside.\nMange vaske- og rengøringsmidler samt kemiske produkter til husholdningsbrug er mærket med faremærker efter CLP-reglerne (Classification, Labelling and Packaging). Faremærker er en guide til forbrugeren om, at produktet kan være skadeligt at bruge enten for personen selv eller for miljøet.\nVi har lavet en oversigt over piktogrammer til brug ved faremærkning på vores hjemmeside.\nDu er meget velkommen til, at kontakte Varefaktas nonfood-konsulenter, hvis du ønsker rådgivning vedr. faremærker på dine produkter.\nVarefakta deltager i konference om FN's 17 verdensmål\nDen 5. december bidrager Varefakta til konferencen MÆRK VERDENSMÅLENE, i Børssalen, i Dansk Erhverv.\nForuden Varefakta bidrager 20 mærkningsordninger til konferencen.\nVarefakta deltager i konferencen for at bygge endnu flere gode og sunde broer med de andre mærker og interessenter.\nVi ønsker, at skabe tryghed hos forbrugerne når de handler og Varefakta sikrer dette ved at lave lovlig mærkning samt ved stikprøvekontrol af varer med Varefakta-logoet.\nVarefakta har et stærkt etisk og moralsk dna, hvorfor vi ønsker at være en del af debatten omkring mærker på forbrugsvarer.


administrerende binge eating disorder på ferien – Isadoro\nadministrerende binge eating disorder på ferien\nFristende fester er ofte en del af ferie festlighederne. Disse 9 tips kan hjælpe dig nyde sæsonen uden at risikere en binge.\nPositiv støtte fra familie og venner kan forbedre din kropsbevidsthed og gøre dig mindre tilbøjelige til at spise på en usund måde. Før ferien starter, tale med folk, du planlægger at tilbringe tid med. Fortæl dem om din binge spiseforstyrrelse, hvis du ikke allerede har, og bede dem om at hjælpe dig med at undgå din udløser. Fortæl dem, at negative kommentarer ikke hjælper. Foreslå, at de holder deres kommentarer positive og opmuntrende.\n2. Opret en Holiday Eating Plan\nDu vil blive mindre stresset eller nervøse om at spise, hvis du tænker over det på forhånd. Gennemgå dine planlagte ferie måltider med din læge eller diætist. Tal om de fødevarer, du forventer at se. (Spørg værterne før tid, hvis du ikke er sikker.) Derefter, skrive din ferie plan: Tænk over hvor og hvad du vil spise, hvordan du vil begrænse portionsstørrelser, og hvordan du vil stoppe med at spise, når du bør. I nogle tilfælde kan du beslutter at springe en begivenhed for at undgå fristelser eller stress.\n3. Vært partiet\nHvis du har den part, har du mere kontrol over mad valg. Fyld din ferie tabel med sunde muligheder, såsom frisk frugt og grøntsager, hele korn kiks med fedtfattig ost og bagt kylling bid. Hold portioner – og plader – små, så du vil være mindre tilbøjelige til at spise for meget. Hvis du går til en andens fest, tilbyder at medbringe din egen sunde parabol.\n4. Spis før du hovedet ud\nMå ikke springe måltider forud for en ferie fest eller middag. Du vil være mere tilbøjelige til at binge. I stedet spise en snack forhånd. Et par gulerodsstænger, vil nogle broccoli, en lille frugtsalat, eller en håndfuld mandler fylde dig op, så du vil være mindre interesserede i partiet mad.\n5. Du må ikke fratage dig selv\nHvis din læge siger det er OK, gå videre og få en cookie eller en anden behandling, når du kommer til festen. Tillad dig selv nogle af de fødevarer, du elsker på denne tid af året. Undgå hver goodie vil kun gøre du vil have dem mere, og du vil være mere tilbøjelige til at binge. Spørg en læge, hvor du kan få en ferie behandle og stadig holde sig på sporet.\nPrevious Previous post: lupus tåge og hukommelsesproblemer\nNext Next post: mund piercing problemer – emne oversigt


Frivilligt arbejde for ansatte - PDF\nFrivilligt arbejde for ansatte\nDownload "Frivilligt arbejde for ansatte"\n1 RÅDET for FRIVILLIGT SOCIALT ARBEJDE Juni 2006 Michael Wulff Frivilligt arbejde for ansatte Samarbejde med private virksomheder\n2 Øvrige rapporter i samme serie Den britiske frivilligsektor - Et overblik ISBN: Lokale charters i Storbritannien - En fortælling om, hvordan man styrker arbejdet mellem frivillige foreninger og en kommune ISBN: Kapacitetsudvikling af frivillige foreninger - Inspiration fra Storbritannien ISBN: Bestilles hos: Rådet for Frivilligt Socialt Arbejde Pris: 50 kr. stk. + forsendelse Frivilligt arbejde for ansatte - Samarbejde med private virksomheder Tekst: Michael Wulff Layout: Lis Højrup Illustrationer: Dorte Andersson/www.visualangels.com Tryk: Vesterkopi Oplag: 1000 stk. Udgivet: 2006 Udgivet af: Rådet for Frivilligt Socialt Arbejde Nytorv 19, 3.sal, 1450 København K Tlf.: Bestilles hos: Rådet for Frivilligt Socialt Arbejde Pris: 50 kr. + forsendelse ISBN:\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Baggrund Frivilligt arbejde for ansatte 3 2. Hvordan fungerer frivilligt arbejdet for ansatte? Hvilke typer frivilligt arbejde taler vi om? Betalt fritid Frivilligt arbejde for ansatte i den offentlige og den frivillige sektor Frivilligt arbejde for ansatte skal være frivilligt Hvordan vælges de frivillige aktiviteter? 6 3. Forskellige former for frivilligt arbejde for ansatte Årets gode sag Indsamlinger Økonomisk støtte fra virksomheden Konkrete arbejdsopgaver Mentorprogrammer Bestyrelsesarbejde Frivilligt arbejde fra arbejdspladsen Længerevarende ophold Gevinsterne ved frivilligt arbejde for ansatte Fordele for foreningerne og lokalsamfundet Fordele for de ansatte i virksomheden Fordele for virksomheden Pleje af ansatte Imagepleje Nye kontakter Udfordringer ved samarbejdet De ansattes forståelse af frivilligt arbejde Når man føler sig forpligtet De populære sager Samarbejde som salgsfremstød Når foreningen bliver legeplads for virksomhedens ansatte Et længerevarende samarbejde Når foreningen identificeres med virksomheden Ændrer virksomhedens støtte karakter? Hvad undersøgelser viser Frivilligt arbejde for ansatte i Danmark? Hvem kontakter hvem? Valg af samarbejdspartner En fælles sag Frivilligt arbejde som virksomhedens sociale ansvar Gode råd til virksomhed og frivillig forening Kilder 30\n4 2 Frivilligt arbejde for ansatte\n5 1. BAGGRUND Virksomhedernes sociale ansvar er i dag blevet et vigtigt brand for mange virksomheder. Det sociale ansvar handler om menneskerettigheder, miljøhensyn, etisk markedsføring og samhandel, samt at virksomhederne skal give deres ansatte bedst mulige arbejdsvilkår og udfoldelsesmuligheder. Et stigende antal virksomheder har fokus på god trivsel på arbejdspladsen, og tilfredse medarbejdere betyder ofte mere produktive og kreative medarbejdere med færre sygedage. 1.1 FRIVILLIGT ARBEJDE FOR ANSATTE I udlandet har man, især i Storbritannien og USA, rettet blikket mod virksomheders samfundsmæssige ansvar, herunder initiativer der bidrager til det lokale samfunds udvikling, som f.eks. støtte til frivilligt socialt arbejde. Denne rapport vil fokusere på erfaringer fra Storbritannien med employee volunteering eller frivilligt arbejde for ansatte 1. Denne type frivilligt arbejde går ud på, at ledelsen i en privat virksomhed giver deres ansatte lov til at udføre frivilligt arbejde i arbejdstiden. Det frivillige arbejde udføres i samarbejde med frivillige foreninger enten alene eller sammen i en gruppe. Arbejdsgivere bidrager således til lokalsamfundet ved at stille deres medarbejdere og deres ekspertise, viden og kompetencer til rådighed for frivillige foreninger. Samtidig kan private virksomheder pleje deres image overfor omverdenen, få mere loyale medarbejdere, tiltrække arbejdskraft, udvide deres kundekreds, fastholde forbrugerloyalitet m.v. Fordelene ved samarbejdet med en privat virksomhed kan være mindst ligeså store for de frivillige foreninger, da de får ekstra frivillig arbejds- kraft med ny energi og kompetencer, og foreningerne kan i samarbejdet med virksomheder lettere tiltrække ofte hårdt tiltrængte ressourcer og gøre foreningen mere synlig overfor omverdenen, herunder overfor potentielle frivillige, bidragydere og lokalsamfundet. "Jeg vil udfordre arbejdsgiverne til at gøre mere. De bedste gør mange gode ting. De tænker kreativt mellem profit og socialt ansvar. British Telecom har frivilligprogrammer, hvor pensionerede ansatte fra virksomheden besøger ensomme ældre enten fysisk eller over telefonen men der er mange virksomheder, der ikke gør nok. Premierminister, Tony Blair 1. Det samlede bidrag fra den private sektor til frivilligsektoren udgjorde i 2005 kun 1%. Tidligere opgørelser viste et samlet bidrag på 4,3%. Se mere i rapporten Den britiske frivilligsektor et overblik. Frivilligt arbejde for ansatte 3\n6 Når der i denne rapport tales om frivilligt arbejde for ansatte, refererer det til den situation, hvor medarbejdere arbejder for en frivillig organisation i deres arbejdstid. De modtager således løn fra deres arbejdsplads og er dermed ikke frivillige i traditionel forstand. Det viser sig dog, at en del af de ansatte øger deres engagement til at være frivillige i deres fritid. Denne rapport handler om, hvordan private virksomheder i Storbritannien bidrager til samfundet i samarbejde med frivillige foreninger ved at stille deres medarbejdere til rådighed i arbejdstiden til at udføre frivilligt arbejde 2. Rapporten bygger på britiske undersøgelser, erfaringer fra Storbritannien samt indlæg fra en konference, som Rådet for Frivilligt Socialt Arbejde afholdt i marts 2006, hvor henholdsvis britiske og danske oplægsholdere med baggrund i både frivilligverdenen og det private erhvervsliv fortalte om deres erfaringer med frivilligt arbejde for ansatte. Omfanget af frivilligt arbejde for ansatte i Storbritannien Man regner med, at ca. 18% af den samlede arbejdsstyrke i Storbritannien har arbejdet på en arbejdsplads, hvor der var programmer med frivilligt arbejde for ansatte. Alt tyder på, at flere virksomheder vil etablere denne type programmer. I 2003 udførte 18 millioner mennesker i England og Wales frivilligt arbejde. Et stigende antal ansatte opfordres og støttes nu af deres arbejdsgiver til at udføre frivilligt arbejde i arbejdstiden. Se mere på: Rapporten henvender sig til private virksomheder, frivillige organisationer og andre i Danmark, som måtte være interesserede i, hvordan frivilligt arbejde for ansatte kan gavne henholdsvis den private virksomhed, medarbejderen i virksomheden, den frivillige forening og lokalsamfundet. I afsnit 2 redegøres for, hvordan frivilligt arbejde for ansatte fungerer i Storbritanien. Afsnit 3 gennemgår forskellige former for frivilligt arbejde for ansatte, mens afsnit 4 ser på fordele og udfordringer i samarbejdet. Afsnit 5 gennemgår resultater fra en række undersøgelser, mens afsnit 6 og 7 ser på muligheder for at indføre frivillgt arbejde for ansatte i Danmark samt giver gode råd til frivillige foreninger og virksomheder. 2. Denne rapport omhandler ikke kun det frivillige sociale arbejde, men hele frivilligsektoren, d.v.s. inklusiv kultur-, fritid-, idrætsområdet. Læs mere om den britiske frivilligsektor i rapporten Den britiske frivilligsektor et overblik 4 Frivilligt arbejde for ansatte\n7 2. HVORDAN FUNGERER FRIVILLIGT ARBEJDE FOR ANSATTE? Siden slutningen af 1990 erne har der i udlandet, især Storbritannien og USA, været en stigende interesse for frivilligt arbejde for ansatte med udgangspunkt i at brande virksomhederne på deres sociale ansvar. Når ledelsen på en arbejdsplads giver deres ansatte mulighed for at lave frivilligt arbejde i arbejdstiden, bevarer medarbejderen sin løn, hvilket med andre ord betyder, at det er arbejdsgiveren, der betaler medarbejderen for at deltage i frivillige aktiviteter i arbejdstiden. Det kan derfor diskuteres, om frivilligt arbejde for ansatte virkelig er frivilligt arbejde, idet den frivillige får løn for den tid, de frivillige aktiviteter udføres. Frivilligt arbejde for ansatte fungerer således, at ansatte eksempelvis kan udføre frivilligt arbejde som enkeltpersoner eller som del af en gruppe, hvor man kan hjælpe en frivillig forening med at male og indrette deres kontorer, hjælpe skoleelever med lektielæsning eller indsamle penge til en forening. Dette er opgaver, som foreningens frivillige ellers ville have udført. Frivilligt arbejde for ansatte i Storbritannien foretages primært af private virksomheder i samarbejde med frivillige foreninger, men indsatsen er også ved at vinde indpas i den offentlige sektor, hvor der f.eks. i nogle kommuner afsættes tre dage årligt pr. ansat til at udføre frivilligt arbejde i arbejdstiden. 2.1 HVILKE TYPER FRIVILLIGE AKTIVITETER TALER VI OM? De frivillige aktiviteter er typisk aktiviteter, som man kender dem fra det traditionelle frivillige arbejde. Det kan være besøgsordninger for ældre mennesker, lektiehjælp for unge flygtninge, servering af mad for hjemløse m.v., eller det kan være aktiviteter af mere praktisk karakter, hvor de frivillige renoverer og maler foreningens lokaler en dag. Britiske eksempler på frivilligt arbejde for ansatte Hvert år sender konsulentfirmaet KPMG 2000 ansatte ud en hel arbejdsdag i forskellige projekter, der gavner lokalsamfundet. British Gas sender sine ansatte ud for at reparere og male en sportshal i den lokale ungdomsforening. Zürich Bank samarbejder med en lokal frivillig forening om at overtage bankens nedslidte møbler. En mindre virksomhed sender sine ansatte ud som lektiehjælpere i den lokale skolefritidsordning. Ansatte fra et revisionsvirksomhed hjælper en frivillig forening med deres regnskaber og fundraisingstrategi. Ansatte fra en virksomhed renoverer et værested for hjemløse. Ansatte i en virksomhed samler penge ind til en forenings aktiviteter. Frivilligt arbejde for ansatte 5\n8 2.2 BETALT FRITID Mange arbejdsgivere tillader deres ansatte at deltage i frivilligt arbejde i arbejdstiden. For nogle ansatte kan det dog på grund af arbejdets karakter være vanskeligt at forlade arbejdspladsen. Arbejdsgiver kan dog stadig opfordre sine ansatte til at udføre frivilligt arbejde i deres fritid, hvilket eventuelt kan kombineres med, at den ansatte afspadserer den tid, der bruges på frivilligt arbejde. Virksomheden kan være fleksibel i forhold til den ansatte ved f.eks. at tillade, at den ansatte, der laver lektiehjælp på en skole, får to timers frokostpause. Virksomheder med frivilligt arbejde for ansatte: Andre eksempler på virksomheder, der deltager: Provident Financial s, HSBC, Cadbury Schweppes, Little Brother, Rhondda Cynon Taf, Barclay s Bank, Yorkshire Bank, Yorkshire Water, Cattles plc, Stainless Plating Ltd, Walkers Snack Foods, PriceWaterhouseCoopers (PWC), Lloyds TSB, National Grid Transco, Arsenal Football Club og mange, mange flere. Eksempler på ordninger i virksomheder: Body Shop ansatte kan i op til seks dage om året udføre frivilligt arbejde i arbejdstiden. Co-op Bank banken matcher den tid, de ansatte bruger på frivilligt arbejde i fritiden med op til tre dage om året. Klondike kommunikationsvirksomheden giver de ansatte en halv dag hver 14. dag til frivilligt at fungere som mentorer for socialt udsatte unge. Abbey National banken giver sine ansatte op til en uge om året til frivilligt arbejde, enten som en samlet uge eller fem dage fordelt over året. 2.3 FRIVILLIGT ARBEJDE FOR ANSATTE I DEN OFFENT- LIGE OG DEN FRIVILLIGE SEKTOR Frivilligt arbejde for ansatte er mest udbredt i det private erhvervsliv, hvor flere og flere private virksomheder har et program med frivilligt arbejde for ansatte. Det har efterhånden også bredt sig til henholdsvis den offentlige sektor og den frivillige sektor. Eksempelvis er 25% af BBCs 3 ansatte aktive i frivilligt arbejde i arbejdstiden en dag om året. Greenwich Kommune har en politik om, at kommunalt ansatte kan deltage i frivilligt arbejde i op til tre dage om året. I den frivillige sektor begynder flere frivillige organisationer, typisk større NGOer at have programmer med frivilligt arbejde for ansatte. Eksempelvis kan ansatte i Volunteering England deltage i frivilligt arbejde i arbejdstiden i op til seks dage om året. I denne organisation forventes det, at den ansatte matcher de seks dage med derudover at arbejde som frivillig seks dage i fritiden. Fakta fra Storbritannien: Mere end 60% af små og mellemstore virksomheder i Storbritannien er på en eller anden måde socialt engagerede i lokalsamfundet. Over 70% af de virksomheder, som i 1990 havde et program med frivilligt arbejde for ansatte, er 16 år senere fortsat involverede i lokalsamfundet med frivilligt arbejde for ansatte. Se mere på: 2.4 FRIVILLIGT ARBEJDE FOR ANSATTE SKAL VÆRE FRIVILLIGT Det er og skal være frivilligt for den enkelte ansatte, om vedkommende vil deltage i virksomhedens program om frivilligt arbejde for ansatte. Forpligter en arbejdsgiver en medarbejder imod hans eller hendes vilje til at deltage i frivillige aktiviteter i arbejdstiden, vil vedkommende være mindre entusiastisk og loyal overfor dels de frivillige aktiviteter dels arbejdspladsen. Virksomheden mister derved gevinsten ved programmet som et positivt bidrag til personalepolitikken. Derudover vil det også betyde, at det frivillige arbejde, som vedkommende skal udføre, vil være af lavere kvalitet, eller måske slet ikke 3. BBC svarer til Danmarks Radio 6 Frivilligt arbejde for ansatte\n9 vil kunne lade sig gøre. Har man eksempelvis etableret en mentorordning mellem to personer, hvor den ene ikke er interesseret i at deltage, vil dette selvsagt påvirke muligheden for at skabe tillid mellem disse to mennesker. Vil man høste fordelene ved frivilligt arbejde for ansatte, er det derfor nødvendigt, at de ansatte yder indsatsen af egen fri vilje, og dette sikres bedst, når de ansatte har indflydelse på, hvilke typer aktiviteter, de skal deltage i. 2.5 HVORDAN VÆLGES DE FRIVILLIGE AKTIVITETER? Det er vigtigt, at de private virksomheder undersøger, om der er et behov for deres frivillige projekter. Dette gøres ved at samarbejde med en frivillig forening, der ofte vil kende behovene i lokalsamfundet. Frivilligt arbejde for ansatte skal derfor ikke kun relatere sig til virksomhedens strategi for socialt ansvar, men det skal bunde i et reelt behov. De mest populære interesseområder: Børn og unge-området (39%). Handikap-området (32%). Uddannelse og kurser (25%). Fattigdom (22%). International hjælp (18%). Kunst og kultur (17%). (Tal i parentes viser, hvor stor en procentdel af virksomhederne, der arbejder indenfor dette område). Se mere: Programmer med frivilligt arbejde for ansatte fungerer bedst, når de ansatte har indflydelse på, hvilke frivillige aktiviteter, de selv skal deltage i. Mere end 80% af virksomhederne i Storbritanien lader deres ansatte have indflydelse på området og karakteren af de frivillige aktiviteter. Frivilligt arbejde for ansatte 7\n10 3. FORSKELLIGE FORMER FOR FRIVILLIGT ARBEJDE FOR ANSATTE Frivilligt arbejde for ansatte foregår typisk ved, at ansatte udfører frivilligt arbejde i arbejdstiden alene, f.eks. som lektiehjælper for en ung person, der har svært ved at følge med i skolen. Her kan en times ekstra hjælp fra en voksen være en stor støtte for den unge. Det kan også være en hel afdeling i en virksomhed, der afsætter en eller flere dage til at udføre en bestemt opgave, som f.eks. at renovere og istandsætte nogle lokaler i en frivillig forening. Her kan en håndfuld ansatte udføre et stykke arbejde, som de frivillige i foreningen ellers ikke ville have haft tid til, eller som ville have taget ressourcer fra de aktiviteter, de frivillige almindeligvis er involverede i. Man kan opdele frivilligt arbejde for ansatte således: Forskellige former for frivilligt arbejde for ansatte: Løbende aktiviteter få timer pr. aktivitet (f.eks. en-to timer om ugen). Engangsaktiviteter et hold af ansatte deltager en gang (f.eks. en hel dag). Fuldtidsaktiviteter en ansat er i praktik i en forening (f.eks. en uge 3 mdr.). Individuelle opgaver en ansat planlægger selv tiden til at lave en specifik opgave for en forening (f.eks. at lave et nyhedsbrev, at være mentor, at være lektiehjælper m.v.). Bestyrelsesarbejde en ansat er medlem af en foreningsbestyrelse. Deltagelse er typisk udenfor arbejdstid, men selve bestyrelsesarbejdet mellem møderne foregår i arbejdstiden. 3.1 ÅRETS GODE SAG En virksomhed kan på foranledning af de ansatte vælge at støtte en bestemt frivillig forening med en række forskellige frivillige aktiviteter. Et længerevarende samarbejde giver mulighed for at opbygge relationer samt et tættere og bedre samarbejde med en frivillig forening. Her er det vigtigt, at der er en række frivillige aktiviteter, de ansatte frit kan vælge imellem at deltage i. Herved sikrer man, at det ikke er arbejdsgiveren, der bestemmer, hvad der skal laves, men at det netop er de ansatte, der selv har indflydelse på aktiviteterne. Det er ikke alle frivillige foreninger, som har et færdigstrikket program for virksomhedens ansatte. Her kan virksomheden hjælpe den frivillige forening med at sammensætte et program, så foreningen er i stand til at modtage ansatte fra en virksomhed til at udføre relevant frivilligt arbejde. 3.2 INDSAMLINGER En virksomhed kan støtte de ansatte, der ønsker at samle ind til en bestemt sag eller forening, ved at stille faciliteter til rådighed, som f.eks. mødelokaler, en bankboks, telefon, fotokopimaskiner m.v. Herudover kan virksomheden tilbyde at fordoble det beløb, de ansatte samler ind. Hvis de ansatte indsamler kr., kan virksomheden f.eks. donere yderligere kr. En virksomhed vælger dog ofte at fastsætte et maksimumbeløb. Vælger en virksomhed denne form for frivilligt arbejde for ansatte, kan det økonomisk have stor betydning for mindre foreninger. 3.3 ØKONOMISK STØTTE FRA VIRKSOMHEDEN En virksomhed kan, ud over at matche de ansattes indsamlede midler, også opfordre deres medarbejdere til at donere et vist beløb af deres løn til godgørende formål. Flere virksomheder vælger her at fordoble det beløb, de ansatte donerer. Dette er en vigtig form for støtte til det 8 Frivilligt arbejde for ansatte\n11 frivillige arbejde, da medarbejdere vil være tilbøjelige til at støtte en forening eller en sag over længere tid gennem den månedlige lønudbetaling. Mange små donationer over en længere periode vil kunne gøre en stor økonomisk forskel for mindre foreninger. Det bør dog bemærkes, at det kan være et problem, hvis de ansatte føler sig pressede enten af ledelsen eller af kollegerne til at donere en del af lønnen. Eksempler på støtte: Dell Computers kombinerer de ansattes donationer fra deres løn med frivilligt arbejde for ansatte ved at tilbyde de ansatte større indflydelse på hvilke foreninger, der skal tildeles midler. Antallet af ansatte, der donerede et vist beløb af deres løn, steg på et år fra 10% til 45%. Barclays Bank tilbyder deres ansatte, at de kan søger projektmidler på op til 6000 kr. til en enkelt frivillig aktivitet og kr. til længerevarende projekter. Her kan de ansatte også søge virksomheden om, at virksomheden fordobler indsamlede beløb til en bestemt aktivitet. 3.4 KONKRETE ARBEJDSOPGAVER En konkret arbejdsopgave går ud på, at de ansatte fra en virksomhed skal udføre en bestemt opgave for en forening. Det kan være at renovere og male lokaler, ordne foreningens haveareal, bygge et hegn, holde en julesammenkomst for foreningens brugere m.v. Her kan virksomhedens ansatte afsætte en eller flere dage til at udføre denne opgave sammen. Dette kan give de ansatte mulighed for at stifte bekendtskab med foreningens arbejde og deres brugere, samt være en smagsprøve på frivilligt arbejde. Denne form for frivilligt arbejde egner sig godt som team-building, da de ansatte stilles over for en konkret opgave, som de skal løse i fællesskab. Det er vigtigt, at de ansatte herudover tilbydes muligheder for at deltage yderligere i frivilligt arbejde i deres fritid, enten i den samme forening eller andre foreninger. På den måde vil flere borgere deltage i frivilligt arbejde. Gruppeopgaver Som en del af tanken om team-building er gruppeopgaver for ansatte særdeles populært inden for frivilligt arbejde for ansatte. Opgaver for grupper er typisk engangsfornøjelser med en konkret aktivitet eller opgave, der skal udføres en gang om året. Det kan eksempelvis være: Bygge en terrasse for et hjemløseherberg. Tage på udflugt til Zoologisk Have med en gruppe socialt udsatte børn. Lave havearbejde for en gruppe ældre mennesker bosiddende i beskyttede boliger. Arrangere aften med underholdning for en gruppe mennesker med sygdommen Alzheimers. Designe og lave en hjemmeside for en frivillig forening for handikappede. Dekorere kontorerne i en frivillig forening. Gruppeopgaver er populære En undersøgelse foretaget af Business in the Community viste, at 51% af deres medlemmer laver gruppeopgaver eller team-building som deres frivillige aktiviteter. Frivilligt arbejde for ansatte 9\n12 3.5 MENTORPROGRAMMER Mentorprogrammer giver den enkelte medarbejder mulighed for at udvikle sine sociale kompetencer, samt coache og følge en anden persons udvikling gennem en-til-en relationer. Det kan eksempelvis være som rollemodel, rådgiver om studie- og karrieremuligheder, lektiehjælp og sprogtræning for bogligt svage elever, rådgiver og vejleder i forhold til start af egen virksomhed m.v. Det kan være en god ide at opstille retningslinjer for mentorprogrammet, formålet med programmet, varigheden, begrænsninger, mødesteder o.s.v. Mentorprogrammer er en populær frivillig aktivitet, da det ofte er tydeligt for medarbejderen, hvilken forskel en mentor gør for en mentee. Mentorprogrammer kan være en særlig god form for frivilligt arbejde for ansatte, da de ansatte i en virksomhed kan have bestemte kompetencer, som er værdifulde for en mentee. Står en ung person over for at skulle vælge karriere og måske er interesseret i jura, kan en advokat f.eks. vise, hvordan en arbejdsdag for en advokat ser ud. 3.6 BESTYRELSESARBEJDE Mange ansatte har flere af de kompetencer, som der er brug for i frivillige foreningers bestyrelsesarbejde. Det kan være ledelseskompetencer, administrative kompetencer m.v. Bestyrelsesarbejde kan derudover udvikle de ansattes kompetencer i forhold til mødeledelse, strategisk planlægning, koordinering af arbejdsopgaver, drage konklusioner på baggrund af diskussioner, tage mødereferat m.v. Bestyrelsesarbejde giver den ansatte indsigt i foreningers problemstillinger og ledelsesprocedurer og skaber kontakt og langvarige relationer til en forening. Deltagelse i bestyrelsesarbejde kan dermed øge den ansattes kompetencer i forhold til arbejdspladsen og på denne måde være en fordel for den ansattes karriere og personlige udvikling. Solicitors Pro Bono Group Pro Bono arbejde er en type frivilligt arbejde, som typisk findes i juristers verden, hvor advokater og andre jurister udfører frivilligt arbejde ved at bruge deres kompetencer og ekspertise inden for jura. Den britiske form for Pro Bono adskiller sig fra den danske ved, at det frivillige arbejde foregår i arbejdstiden. Det kan enten foregå på advokatfirmaets kontorer eller på andre lokaliteter i lokalsamfundet. Pro Bono Solicitors Group er et netværk af advokatfirmaer, der har til formål at give juridisk assistance til personer, der ikke kan betale en advokats salær. I 2005 hjalp firmaerne mere end 280 frivillige foreninger og enkeltpersoner. Dette arbejde involverede mere end 2000 advokater og ville have kostet mere end 80 millioner kr. For advokatfirmaerne er der mange gevinster. Det er en god og effektiv måde, hvorpå man kan optræne advikatfuldmægtige. De kan derved øve sig på nogle sager, som ikke er så store, som deres kunder. Det giver advokatfuldmægtige mulighed for at øve sig i at tage ansvaret for en sag, og det giver en indsigt i andre menneskers liv, som er vigtig for enhver advokat. Pro Bono gør det lettere at rekruttere nye medarbejdere samt at fastholde dem. Flere studerende har en forventning om, at de kan udføre frivilligt arbejde som en del af deres arbejde, da det giver god træning samt en mere varieret hverdag. Det giver advokatfirmaet synlighed og et godt image i lokalsamfundet. Det kan derved styrke firmaets profil over for kunder, samarbejdspartnere og potetentielle medarbejdere. Advokatfirmaet får derved også nogle mere motiverede og produktive medarbejdere, der har lyst til og mod på at påtage sig flere udfordrende opgaver. Dette er med til at skabe et bedre advokatfirma med medarbejdere, der har et større personligt overskud, og dermed også i sidste ende et større økonomisk overskud for firmaet. Se mere: 10 Frivilligt arbejde for ansatte\n13 3.7 FRIVILLIGT ARBEJDE FRA ARBEJDSPLADSEN Frivilligt arbejde kan også udføres fra kontorstolen på arbejdspladsen, da det kun kræver tid og adgang til internet og telefon. Den ansatte kan hjælpe en person eller en forening med internetsøgning, fungere som e- mail-mentor, lave et internetbaseret nyhedsbrev, fungere som IT-problemknuser m.v. Denne form for frivilligt arbejde for ansatte kan inddrage de ansatte i en virksomhed, som ikke kan eller har tid til at forlade deres arbejdsplads, men som kan være en hjælp fra arbejdspladsen pr. og telefon. 3.8 LÆNGEREVARENDE OPHOLD Frivilligt arbejde for ansatte kan også foregå over flere uger, hvor man som ansat kan arbejde i en frivillig forening i op til tre måneder. Det kan også foregå uden for landets grænser, hvor ansatte kan udføre frivilligt arbejde i to-tre uger i et udviklingsprojekt i et udviklingsland. Det kan lyde som en større investering for en virksomhed, men det viser sig, at flere og flere virksomheder begynder at anvende denne form for programmer. Business in the Community (BITC) et netværk: Business in the Community er et netværk, der primært drives af en række virksomheder, der ønsker at leve deres sociale ansvar og gøre en forskel for deres lokalsamfund. De mere end 750 virksomheder, der er medlemmer af netværket, har alle programmer med frivilligt arbejde for ansatte. Tilsammen har disse virksomheder mere end 12,5 millioner ansatte og filialer i over 200 lande. BITC blev dannet som et modsvar til massiv arbejdsløshed i storbyerne og en række optøjer i London i starten af 1980 erne. Private virksomheder erkendte, at de ikke var socialt engagerede i deres lokalsamfund, og de ønskede derfor at spille en større rolle ved at støtte lokale initiativer ved økonomisk støtte, anvende de ansattes kompetencer i lokale foreninger og generelt være mere synlige og socialt ansvarlige i lokalsamfundet. BITC har mange programmer, hvor de støtter frivillige foreninger og lokale kræfter. BITC skaber kontakt mellem private virksomheder og frivillige foreninger, der ønsker at samarbejde. BITC inspirerer til nye typer samarbejde og laver retningslinjer for frivilligprogrammer BITCs har programmer indenfor sundhed, uddannelse, forretningsledelse m.v., hvor private virksomheder overfører deres viden, erfaringer og kompetencer til lokalsamfundet. Eksempler på programmer som BITC har iværksat: Number Partners: et frivilligprogram der går ud på, at ansatte fra private virksomheder støtter børn og unge i skoler, der har vanskeligt ved regning og matematik. Frivillige laver forskellige lege og øvelser med de unge samt laver aktiviteter, der kan øge de unges selvværd. Right to Read: ethvert barn har ret til at kunne læse ordentligt, men ikke alle kan. Ansatte fra private virksomheder gennemgår kurser, hvor de som frivillige kan lære et barn i 7-10 års alderen at læse. Se mere: Frivilligt arbejde for ansatte 11\n14 4. GEVINSTERNE VED FRIVILLIGT ARBEJDE FOR ANSATTE 4.1 FORDELE FOR FORENINGERNE OG LOKALSAMFUN- DET Når frivilligt arbejde for ansatte ikke handler om, at foreningerne modtager donationer og sponsorater fra virksomheder, kan man overveje, hvad de frivillige foreninger reelt får ud af samarbejdet. Frivillige foreninger er ofte interesserede i at tiltrække flere frivillige til deres aktiviteter. Hvis en virksomhed kan tilbyde sine ansatte at deltage i frivillige aktiviteter, vil disse ofte af foreningerne blive modtaget med åbne arme. Dertil kommer, at virksomhedens ansatte ofte har kompetencer, som er særdeles brugbare i foreningsregi. Virksomhedens revisor kan hjælpe kassereren i den frivillige forening, der som den glade amatør ofte kan have brug for en revisors viden og ekspertise. En personalejurist kan hjælpe en forenings bestyrelse, der for første gang skal til at ansætte personale. En sekretær kan hjælpe foreningen med at effektivisere administrationen og korrespondancen i foreningen. Virksomhedens viden og ekspertise kan således blive kanaliseret ud i foreningerne og lokalsamfundet. Erfaringer viser, at frivilligt arbejde i arbejdstiden derudover ofte medfører et frivilligt engagement i fritiden og dermed kan samarbejdet medføre rekruttering af flere frivillige. Det er dog vigtigt at holde sig for øje, at foreningerne ikke skal sætte deres vanlige procedurer omkring ansættelse af frivillige ud af spil. Foreningerne skal stadig introducere den frivillige til foreningens arbejde og sikre, at den frivillige passer til den konkrete arbejdsopgave. Frivillige foreninger er ofte afhængige af få finansieringskilder, typisk fra kommunen, og det kan være svært for foreningen at tiltrække tilstrækkelige økonomiske ressourcer til deres aktiviteter. Initiativer som frivilligt arbejde for ansatte kan derfor skabe vigtige forbindelser mellem den enkelte virksomhed og frivillige forening. Det viser sig ofte fra disse typer samarbejde i Storbritannien, at virksomheden efterhånden bliver interesseret i at give sponsorater til den forening, hvor virksomhedens egne ansatte er frivillige. The Boots Company et eksempel Nottingham City Hospital har indgået et partnerskab med the Boots Company som svarer til det danske Matas hvor de ansatte efter at have deltaget i et massagekursus, tilbyder massage til sengeliggende hospitalspatienter. De ansatte fra the Boots Company har på det første år givet massage til over 4000 hospitalspatienter. Den tid, som de ansatte brugte ved at udføre frivilligt arbejde, svarer til eller kr. 4.2 FORDELE FOR DE ANSATTE I VIRKSOMHEDEN Almindeligvis betragtes socialt engagement som noget, der foregår i fritiden udenfor arbejdspladsen, men frivilligt arbejde for ansatte kan ses som socialt engagement i arbejdstiden. For den enkelte ansatte i virksomheden kan frivilligt arbejde give stor personlig tilfredsstillelse, hvor man får lov til at gøre noget for lokalsamfundet. Frivilligt arbejde kan for den ansatte være sjovt og give et tiltrængt pust i hverdagen fra den daglige rutine, hvor man kan opleve nye sider af sig selv og sine kolleger. Den enkelte medarbejder kan blive stillet over for nye udfordringer i det frivillige arbejde, hvor f.eks. en person uden ledelsesansvar i det daglige kan få til opgave at koordinere arbejdet med at renovere og male et værested. Disse erfaringer og kompetencer er ofte vigtige i det daglige arbejde. Desuden kan en ansat bruge sine kompetencer og viden på en anden måde i samarbejdet med frivillige foreninger. Eksempelvis kan en økonomiansvarlig hjælpe en kasserer med foreningens regnskaber, hvor den ansatte skal oplære en anden person i, hvordan man opstiller et budget, laver et regnskab m.v. Det frivillige arbejde kan eksempelvis lære den ansatte, hvordan man formidler et budskab til en person uden samme forudsætninger. Dette er vigtigt for personer med ansvar for at oplære nyansatte på arbejdspladsen. Erfaringerne fra det frivillige arbejde kan således overføres til arbejdspladsen, og 12 Frivilligt arbejde for ansatte\nBEMÆRK INDEN LÆSNING:\nNotatark Sagsnr. 00.01.00-A00-5-13 Sagsbehandler Thomas Frank 6.2.2014 Bilag A. Eksempel på beskrivelse af løsningen af to udsætninger Vi arbejder som bekendt med fire kerneopgaver. For at løse disse fire


Nyt madrassortiment fra Auping | Berlingske Business\nOnsdag d. 08. juni 2016, kl. 13.41\nEn god dag starter altid med en god nats søvn. Og en god nats søvn kræver en god madras, som passer til kroppen og tilgodeser personlige præferencer og får os til at slappe af og falde i dyb søvn. Auping opgraderer sit store udvalg af kvalitetsmadrasser efter seneste forskning og materialeudvikling med fokus på bæredygtighed.\nAuping opgraderer nu hele sit sortiment af kvalitetsmadrasser til endnu bedre holdbarhed, bedre støtte og komfort samt forbedret brugervenlighed.\nEn god dag starter altid med en god nats søvn. Og en madras, som passer ergonomisk korrekt til din krop, har den rigtige fasthed og rette støtte, giver en god nats søvn. Det er vigtigt, at madrassen er fugtregulerende, så du vågner frisk og veludhvilet og har forskellige komfortzoner med trykaflastning, som sikrer den rigtige fordeling af kropsvægten, så du sover komfortabelt.\nAuping har også sit eget Take Back System som betyder, at virksomheden ved køb af en ny Auping madras gratis afhenter kundens gamle madras uden omkostning og benytter materialerne til upcykling.\nAupings nye madrasser forhandles hos alle Aupings forhandlere, som du finder på www.auping.dk til en vejl. udsalgspris mellem 4.995 – 13.995 DKK fra uge 16, 2016.\nKontakt Gry Kaa, tlf. +45 53 77 65 00 eller g.kaa@auping.dk, hvis du er interesseret i yderligere information om Aupings nye madras sortiment, priser, kontakt til nærmeste Auping forhandler eller interview med en talsperson.\nVores investering i bæredygtighed er stor og inden 2020 er vores ambition, at alle processer, produkter og tjenester indgår i en cirkulær model i fuld overensstemmelse med Cradle2Cradle's filosofi.\nAuping blev grundlagt i Holland i 1888 af smeden Johannes Auping, som revolutionerede sengebranchen ved at udtænke spiralbunden. Spiralbunden er Aupings unikke varemærke og betyder, at sengene er de mest komfortable og hygiejniske på markedet. Efterfølgende specialiserede vi os i produktionen af spring- og boxmadrasser med DPPS fjerdre, som giver optimal støtte og ventilation.\nAuping har egen produktion i Deventer i Holland og salgskontorer i flere lande i Europa. Auping er markedsleder i Luxemburg, Belgien og Holland. Det skandinaviske hovedsæde er i København og dækker både Norge, Sverige, Danmark, Island og Færøerne.


Du bliver du jeg bliver jeg - Wikipedia's Du blir du jag blir jag as translated by GramTrans\nDu bliver du jeg bliver jeg\nWikipedia's Du blir du jag blir jag as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Du blir du jag blir jag fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-08-05 11:10:35. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nMikael Nord Andersson , Martin Hansen\n( 1998) Du bliver du jeg bliver jeg\n( i 2001) To veje\nDu bliver du jeg bliver jeg er et studioalbum fra 2001 af Niklas Strömstedt . Det placerede sig som højst på fjerde pladsen på den svenske albumliste .\nMed nyforelsket hånd - 3:53\nVogte min ensomhed - 3:35\nRød som blod - 3:51\nMin verden - 4:08\nDrengene fra stille - 3:56\n40 + - 3:46\nGuldtand - 1:54\nHer (Her er jeg) - 4:38\nDet smukkeste kys nyligt har kysset - 3:24\nVæk os til foråret - 3:39\nDet bedste jeg har gjort - 4:05\nHvor mange dage - 4:23\nOversættelsesdato: 2017-08-05 11:10:35


Blaser F16 vs Browning 725 / Sauer 404 vs Sako 85 / Swarovski Z8i vs Zeiss V8 - Nordisk Våbenforum\nBlaser F16 vs Browning 725 / Sauer 404 vs Sako 85 / Swarovski Z8i vs Zeiss V8\nTilmeldt: 3. jul 2018, 06:28\nIndlæg af Luksusbums » 3. jul 2018, 07:53\nJeg er både ny her på forummet og i jagtens verden. Jeg har søgt en del vejledning på de forskellige fora og jeg er imponeret over den gode tone og hjælpsomme skare af medlemmer\nJeg skal ud og shoppe våben i denne uge og jeg vil meget gerne have jeres input til følgende valg:\nHaglgevær: Blaser F16 eller Browning 725?\nJeg er nået frem til at begge disse geværer er gode valg og inden for min budgetramme.\nHaglgeværet skal både bruges til jagt og lerdueskydning, med hovedvægt på lerdueskydning. Jeg kan forstå at Browning ikke har automatisk sikring. Hvor højt ville i vægte denne feature ved valg af haglgevær?\nRiffel: Sauer 404 eller Sako 85?\nRiflen skal bruges til danske og nordiske forhold og meget gerne allround. Hvilken kaliber bør jeg vælge? 308W?\nOptik: Swarowski Z8i Z8i Z8i 1.7-13.3x42 P/2-16x50 PP eller Zeiss V8 V8 1.8-14x50?\nJeg har læst denne tråd, hvor valget faldt på Zeiss: viewtopic.php?t=65089\nIgen skal optikken passe til danske og nordiske forhold og gerne være allround.\nBi-pods eller ej?\nSidst men ikke mindst, hvilken lyddæmper ville i anbefale?\nSenest rettet af Luksusbums 3. jul 2018, 11:27, rettet i alt 1 gang.\nIndlæg af Kleth » 3. jul 2018, 09:28\nLuksusbums skrev: ↑\nFor nogle er sikringen bare i vejen, men hvis man er vant til funktionen, ville man nok ikke undvære den.\nJeg havde det ikke på min første bøsse og jeg betjener per refleks sikringen manuelt.\n.308Winchester er et ret alsidigt og fornuftigt valg, både til den nye skytte og til til den nordiske jagt. Når du alligevel vil have lydpotte på, så er der ikke den store forskel på om du vælger .30-06Spr eller .308Win, men skal du bruge den uden lydpotte så ville jeg anbefale .308Win til en ny skytte.\n42! - Jeg bruger overvejende bipods til indskydning, og jeg har til både liggende og knælende. Det hænder jeg bruger dem til jagt, da de kan fungere som stop for skydestokken og hvis jeg skal sidde i stige, så bruger jeg de høje bipods til når jeg går hen til stigen, så skal jeg ikke også bøvle med skydestokken.\nDen billige løsning er Sonic 45, hvis det er .308Win/.30-06Spr, men måske du kan få forhandleren til at lave en pakke til en god pris; foderal, bipods, rensegrej, trænings ammunition, kikkert, sigtekikkert & montager, montering af kikkert, lyddæmper & gevind, jagt ammunition m.v.\nKommer "pakken" fra en forhandler, er der kun et sted at gå hen hvis det ikke spiller som forventet.\nDe bedste lyddæmpere jeg har brugt er Ase Utra SL5 og Northstar, det er nogle relativt tunge dæmpere, og jeg kender flere som er glade for S&L o.a.\nIndlæg af Flugteren » 3. jul 2018, 10:42\nDet er altsammen lækkert udstyr, du har i kikkerten! Og velkommen til\nJeg bruger selv en Browning 525. Jeg savner ikke den automatiske sikring. Den bedste sikring er den, der sidder mellem dine ører og giver besked til dine fingre. Brug den, så går det aldrig galt. Browning leverer vist udstyret med, så du senere kan få isat automatisk sikring. Kommer aldrig til gøre det. Jeg er meget glad for Browning, og låsen er yderst solid på dem. Men de er ikke er helt så elegante som visse italienske, engelske og tyske bøsser, der så igen ofte har en lidt svagere lås (men vi er ude i småtterier).\nHar ingen erfaring med disse to rifler, men alt hvad man kan læse om dem tyder på, at du ikke går galt i byen med nogle af dem. Jeg skyder selv med 6.5x55, hvilket fint opfylder kravene til langt de fleste nordiske forhold, inklusive elg. Men jeg overvejer at investere i en ekstra 9.3x62 pibe, hvis jeg skal på jagt i Sverige/Norge. Det kan du måske undgå ved at vælge .308 Win\nBegge dele er yderst brugbare til alle forhold, også uden for Europa. Det er i alt fald ikke optik, der begrænser dig. Skal du på natjagt er 50 mm objektiv bedre end 42 mm objektiv, men reelt giver det dig kun nogle minutter mere i skumringstiden - men det kan være nok!\nJeg har selv et kakkelovnsrør fra norske A-TEC (du kan se modellen i min signatur), og den dæmper virkeligt effektivt. I fri natur kan skyde helt uden høreværn, uden problemer. Og jeg er ellers meget påpasselig med at passe på hørelsen. Den er dog meget stor, men vejer ikke ret meget, set i forhold til størrelsen. Generelt vil jeg anbefale A-TEC dæmperne, men jeg har hørt godt om Stalon, V-MAC, Ase Utra, Hausken, Sonic og MAE.\nIndlæg af ESAF » 3. jul 2018, 11:15\nLidt travlt så kort svar:\nFor det første, lav en ordentlig overskrift, den nuværende siger ingenting om emnet og du risikerer at spilde en masse menneskers tid\nOg så lige et hurtigt delsvar på dit spørgsmål; hvis du vil have en moderne jagtriffel (i modsætning til mine egne favoritter, de udødelige klassikere model 1917 og Krag Jørgensen 1889) så kan en Sako uden tvivl anbefales! Find evt. en brugt Sako Vixen i .30-06 i god stand, så har du en god riffel i rigtig rigtig mange år og kan skyde alt dansk vildt foruden det meste andet i norden, anskaf evt en .223, 22wmr eller 17hmr til småkravl som ryper, ræve, gæs etc.\nIndlæg af AHSV » 3. jul 2018, 11:28\n3. jul 2018, 11:15\nFind evt. en brugt Sako Vixen i .30-06 i god stand\nEn Sako Vixen i 30.06 den kommer han nok til at bruge lang tid på at finde\nJeg har en browning 725 som jeg er glad for. Den kommer standard ikke med automatsikring, men du du burde uden problemer kunne få den leveret med automatsikring - hvis du synes det er vigtigt. Jeg lever fint uden automatsikringen. Blaser F16 var ikke for mig, men det kan være anderledes for dig.\nSauer 404 vs. Sako 85 - begge er superfine rifler og du bør vælge det der tiltaler dig. Sako er en mere simpel riffel hvilket du kan se som en fordel eller en ulempe. Sako kommer med flere låselængder så her har du muligheden for at få en lås der præcis passer til patronen - skulle du vælge 308 win. Sauer 404 kan en masse smarte ting og der kan tilkøbes ekstra piber (kalibre) til den - det kan du ikke til Sako.\nIndlæg af Luksusbums » 3. jul 2018, 11:29\nJeg har ændret overskriften. Mener du at den er mere retvisende?\nIndlæg af Bobo » 3. jul 2018, 12:23\nJeg skal ud og shoppe våben i denne uge og jeg vil meget gerne have jeres input\nHej og velkommen - jeg er virkelig begejstret over dit nickname - det er perfekt når du starter din rejse ind i jagtens verden med at købe fra toppen :eek:\nJeg ville personligt ikke starte med grej i den prisklasse men gå lidt mere op i skydning og træning, og hvis jeg i dag har 50000 der står jagt på vil jeg hellere plante en remise eller grave en sø, men sådan er vi så forskellige\nIndlæg af Luksusbums » 3. jul 2018, 12:36\nHaha! Jeg tror måske mere det er "bumsedelen" i mit brugernavn der er beskrivende for min personlighed\nMin rejse med UV-jagtudstyr har gjort, at jeg nu foretrækker at investere i høj kvalitet fra starten af. Alternativt ender jeg bare med at tabe penge på kontinuerlige opgraderinger\nDen forholdsmæssigt store investering i kvalitetsudstyr fra start, betyder heldigvis ikke en nedjustering i budgettet til leje af jagt. Men ja, det er jo først nu hvor den seriøse træning i skydning og træning begynder.\nHar du en holdning til våbenvalgene?\nIndlæg af Flugteren » 3. jul 2018, 13:34\nFornuftigt at vælge topkvalitet fra starten af, når man alligevel har budgettet til det.\nVåbenvalgene er yderst fornuftige, og det er våben du kan give videre til arvingerne, når du engang stiller riflen ind i våbenskabet for sidste gang.\nIndlæg af NWF » 3. jul 2018, 14:02\nMå være fedt at have et start-budget som dit og så få toppen af poppen :) Men så igen, så kan man også ende op med noget som er fedt på papiret, men man har bare ikke den rigtige fornemmelse for det. Jeg har f.eks. ikke den første riffel og kikkert jeg købte, fik aldrig den rigtige kærlighed til sættet trods det var af fin kvalitet osv.\nHar en 725 sporter, og er sindsyg glad for den. Men var nu forelsket i en F16 først, og har stadig et crush på denne, men fik et tilbud på 725 som jeg ikke kunne afslå. Du kommer ikke til at gå fejl med en 725(eller en 525) - men skulle jeg vælge så tror jeg at jeg endte med F16. den er bare lækker at håndtere og føles perfekt.\nPå skydebanen med mange skud så er det godt at have noget gods i sit våben, men på lange jagter er det nu rart ikke altid at have for meget at slæbe på - så vær opmærksom på om det er en sports- eller jagtmodel og om det bliver en 71 eller 76 cm model du får købt. De 2 bøsser kan uanset version og længde fint holde til den brug man har som jæger og også til en masse ture på banen uden de lider under det.\nDu kommer hellere ikke til at gå galt med hverken en Sauer eller en Sako - begge er sublime våben, og fås jo i en del forskellige versioner så der er jo endnu et valg som skal tages. Have fokus på hvilket skæftetype, hvor let riflen er osv - har betydning for rekylet. Personlig fortrækker jeg træskæfter, og synes også at træ skaber en smukkere riffel, men det er jo smag og behag - men i starten var jeg overbevist om at syntetiske skæfter var vejen frem for mig - men det ændrede sig da jeg fik mit første træskæfte i hånden(har dog stadig et par plastikrifler i skabet). Løbslængde er også en ting som spiller ind for mig, jo kortere jo bedre da riflen bliver mere handy at håndtere. Har selvfølgelig en betydning for patronens effekt som bliver mindre jo kortere løbet er, men på dansk praktisk jagt burde det ikke have nogen betydning med f.eks. en .308 - vælger du .308 så kan den godt håndtere et forholdsvis kort løb, men andre kalibere kan have sværere ved det.\n308 er en god kaliber at starte ud i, allround, stort udvalg af ammunition, slagkraftig nok til alt nordisk vildt, og nem at skyde med, især med en lyddæmper på.\nFordelen ved Sauer er jo at den er med vekselløb og du kan have flere "rifler i en" til en noget lavere pris end at skulle anskaffe sig en ny riffel. Har selv haft en riffel med vekselpibe, og det var ikke lige mig - kan godt lide at tage en anden indskudte riffel ud af skabet i stedet for at skulle indskyde en ny pibe. Fjerner min usikkerhed på om piben er sat rigtigt på osv - er lidt lidt OCD omkring den slags, føler f.eks. at min bil er ved at falde fra hinanden når jeg har fået skiftet hjul\nOptik... minimum x50 så du kan bruge den om natten. Har kastede min kærlighed på S&B og Minox, så kender ikke ret meget til de 2 nævnte modeller - men du får uden tvivl kikkerter som spiller 110% - et skud fra hoften så ville jeg nok tage Z8i 2-16x50 da den dækker det hele,\nJeg har brugt min bipod da jeg øvede til riffelprøven og tog denne - aldrig siden - jeg har ikke et behov for denne. Ville investere i en viperflex skydestok istedet.\nHusk at man også skal have en salonriffel ;) Og stort våbenskab og gerne med tophylde inde i til ammo - køb altid større end først tiltænkt. Og sørg for at købe gode behagelige gevær remme.\nHeld&lykke med indkøbene :)\nIndlæg af Bobo » 3. jul 2018, 14:05\n3. jul 2018, 12:36\nEgentlig ikke for mig er det lidt som "vil du have din audi med gråmetallic eller skal den være sort"\njeg ville bare ønske dig velkommen på forum\nen ting undrer mig dog - hvorfor så stor forstørrelse ?\nIndlæg af Luksusbums » 3. jul 2018, 14:42\n3. jul 2018, 14:02\nTak for et super grundigt svar. Det er til stor hjælp\nDet ender med at være en vurdering af følelsen i hænderne, hvorvidt det bliver F16 eller 725. Tror jeg vil gå efter en sporting, da jeg ikke har noget imod lidt ekstra vægt på en længere tur\nMht træ- vs syntetiske skæfter, deler vi den samme kærlighed for det elegante "look". Af samme årsag er størstedelen af mine harpuner lavet i træ, selvom det intet betyder for rekylen.\nAngående bi-pods, så vil jeg lytte til dit råd.\nJeg tror jeg vælger en bue fremfor en salonriffel\nIndlæg af Luksusbums » 3. jul 2018, 14:45\n3. jul 2018, 14:05\nEgentlig bare fordi det er muligt uden at gå på kompromis med versatilitet og kvalitet. Jeg har ikke et godt svar her\nIndlæg af NWF » 3. jul 2018, 15:23\n3. jul 2018, 14:42\nJeg tror jeg vælger en bue fremfor en salonriffel [/b]\nFå et ekstra ben til Viper'en hvis det er. Er fedt at den kan stå selv.\nDer er meget sjovt i en salon - men få dog begge dele ;)\nIndlæg af ESAF » 3. jul 2018, 16:32\nEn Sako Vixen i 30.06 den kommer han nok til at bruge lang tid på at finde ...\nHahahaha ... ja ok, godt ord igen, jeg mente Sako 75 ( ), omend Vixen er en SKØN riffel til de mindre bønner\nIndlæg af ESAF » 3. jul 2018, 16:35\n...Jeg har ændret overskriften. Mener du at den er mere retvisende?...\nIndlæg af Bobo » 3. jul 2018, 17:28\n3. jul 2018, 14:45\nJeg har selv ikke meget ud af en forstørrelse over 8, da jeg så skal have læsebriller på da det ellers bliver sløret - og det er sgu lidt ufiks på jagt\nNu er jeg så godt nok 51 og har set meget og dermed kniber det med smidigheden i øjnene og med alderen er jeg glad for en kikkert der kan skrues langt ned i forstørrelse - det kan dine valg også så der er ingen problemer der - men jeg er blevet fan af fast forstørrelse og så vælge kikkert og våben efter opgaven, men mine geværer er også langt billigere så jeg har flere at tage af.\nSå alt i alt synes jeg bare du skal købe det der falder bedst for dig\nIndlæg af Hønsetyv » 3. jul 2018, 17:39\nLidt info og tag det for hvad der er værd!\nJeg kendte en gang en sød pige der blev "nødet" af sin mand til at tage jagttegn og han spenderede en masende fin fuldskæftet ting fra Tyskland til 30-40000 med et hidsigt "Hubble" teleskop på.\nTjansen der påfaldt mig var så at lære det lille kræ at skyde med riffel. Og lad mig bare sige at det tog under de første 20 skrald med en 308Win at udvikle skudrædsel så hun aldrig bestod riffelprøven og så vidt jeg ved aldrig har rørt den siden.\nSå at træne i massevis med en 22LR er både billigt og absolut brugbart mht riffelteknik og våbenbetjening.\nDernæst kommer rekyletræning og den kan sagtens komme fra flugskydningsbanen og føres over på riffel.\nJeg har set alt for mange nye skytter der udvikler skudrædsel og rykker skuddene af så de fylder mere end hele skiven.\nEt trick er at lade riflen for dem så de ikke ved om der er et tomt hylster i og så se hvor galt de river skuddet af, det er meget lærerigt!!!\nTræn teknikken (med en 22LR) til det sidder i fingrene så skal resten nok komme med tiden.\nIndlæg af ESAF » 3. jul 2018, 18:50\n3. jul 2018, 17:39\nEnig i ovenstående, jeg vil dog mene at en .222, .223 eller 6,55 kan gøre lidt af det samme som .22LR i den henseende bortset fra, naturligvis, den usammenligneligt billigere ammolade i .22LR. Fordelen ved de tre nævnte (og andre i samme størrelsesorden) er så at de (lovligt) kan bruges på jagt af andet end det rene småkravl.\nMen man bør nu alligevel have en .22LR i skabet, om ikke andet en Otterupper (eller syv ) af fineste, fynske kvalitet.\nTricket med et tomt kammer i ny og næ er i øvrigt skidegodt til at afsløre rekylskræk, er der magasin i ildkæppen kan man smide en klikpatron ind i bunken i ny og næ.\nIndlæg af Spids » 3. jul 2018, 19:48\nMed alle ovenstående svar skal jeg gøre det kort.\nJeg havde en 725 sporter 2 i lidt over et år, men vendte mig aldrig rigtigt til den.\nJeg har i dag en F3 men kun fordi jeg fik en virkelig god “brugt” pris, ellers havde jeg haft en F16.\nDa jeg solgte min 725 sagde køber at den lod til at være “som ny”, på trods af langt over 10 tusinde skud, kvaliteten har min største respekt, den passede mig bare ikke.\nSako eller Sauer, jeg har skudt med begge og for mig ville der ikke være skyggen af tvivl.\nSako er kendt for kvalitet og præcision, men har for mig slet ikke den samme kvalitetsfornemmelse som Sauer.\nHvad optik angår har jeg lige selv skiftet, og valgte swarovski udelukkende pga. størrelsen, samtlige zeiss virker bare “store” sammenlignede med swarovski.\nKaliber, der er en årsag til at 308 er så populær, mild rekyl, let tilgængelig og kan det meste. Godt valg.\nIndlæg af LJ » 3. jul 2018, 22:22\nDet er altid rart med den type indkøbsliste\nMht haglvåben. Koncentrer dig om at finde en der passer dig så godt som muligt fra hylden, fremfor om den hedder det ene eller det andet. Der findes masser af gode haglvåben. Få en tilpasning af skæftet med i købet.\nTag både Browning 525, miroku mk38 og mk70, Beretta 690, Zoli kronos og hvad du ellers kan falde over med i tankerne. Husk at du sagtens kan købe flere hen ad vejen\nSauer eller Sako? Sauer. Vær dog opmærksom på om du egentlig har brug for de ekstra features og om du måske hellere skal købe en riffel til at starte med og senere supplere. Det er rart at have økonomisk frihed til at vælge men dyrt er ikke nødvendigvis bedst og der er mange fine rifler i diverse prislag. Jeg har selv vekselpibe og system men køber hellere en ekstra riffel med det hele hvis jeg skal bruge en anden kaliber.\nEn mauser m03 er en rigtig lækker riffel, det samme er en schultz og Larsen victory eller Classic dl, selvom de ligger i forskellige prislejer. Sako laver nogle ret lækre rifler som Black Wolf og der er flere. Prøv, mærk, føl og grams alt hvad du kan, nyd tiden og vælg derefter det der tiltaler dig mest.\nEn sonic 45 gør det glimrende og koster kun 1500 men der er mange fabrikater der gør det lige så godt og bedre.\nKikkerter er en af de svære. 2-16x50 er tæt på at være det perfekte allround valg for mig men andre vil gerne længere ned i forstørrelse eller op.\nIor kunne også være interessant, Meopta, Minox, Nightforce ligeså, verden er større end Swarovski, Zeiss og S&B, uden at de skal forklejnes.\nKøb for guds skyld (og i særdeleshed for din egen) ikke et skab til mindre end 10 våben! Det bliver hurtigt fyldt og det er rart at ens våben ikke behøver stå stuvet sammen (i starten )\n...og ja, .308 er svær at komme udenom som første kaliber. Den vil til enhver tid også være mit førstevalg,\nIndlæg af Æ-Vendelbo » 4. jul 2018, 07:02\nMed hensyn til riffel og kikkert er det vigtigt at tingene passer sammen,så du får det fulde synsfelt i kikkerten når du tar anlæg.\nMed store kakkelovnsrør med 30MM tube og stort objektiv,kan det være vanskeligt at finde noget der passer sammen.\nJeg har selv en SAKO hunter i .308 med en Leupold 3-9X42 i en original SAKO montage i medium højde.Det hele spiller perfekt,kompakt og solidt og fuldt synsfelt ved naturligt stående anlæg.Forstørrelsen er også rigelig til alm.dagjagt i Norden.\nDet er fint med en salonriffel til træning,hvis man kan finde noget der ikke virker for let og legetøjsagtig.Min personlige erfaring er at man får virkelig god og billig træning med et større luftgevær i god kvalitet,her får man vægt,aftræk,skæfte og mulighed for kikkert med samme sigte som jagtriflen.\nYderligere kan man træne hjemme i haven hvis det er en 4,5 MM.Husk et godt og sikkert kuglefang,(rigeligt stort i forhold til målet )og snak med eventuelle nervøse naboer.\nPøj Pøj med dine valg.\nIndlæg af Luksusbums » 6. jul 2018, 06:43\nValget blev truffet og jeg har virkelig nydt godt af jeres input. Tak!\nBrowning B725 Sporter, 12/76-76cm. Jeg var klart mest til Blaserens æstetik og jeg var også forbi en del Baretta'er, men B725'eren lå bare klart bedst i hånden og tyngden passede mig rigtig fint.\nRiflen blev en syntetisk Blaser R8 med thumbhole og et 52cm .308w løb. Jeg havde fuldstændig afskrevet denne riffel pga det syntetiske skæfte og desuden dette thumbhole, som jeg syntes er aldeles utiltalende. Efter at have gramset på 10-15 rifler, kom sælgeren så tilbage med den igen. Den lå perfekt i hånden og stillingen ved montage var decideret lækker Det syntetiske skæfte gav et bedre greb end træskæfterne og jeg erkendte hurtigt at dette bare var et perfekt match.\nOptikken blev en Swarovski Z8i 2,3-18x 56.\nIndlæg af LJ » 6. jul 2018, 06:48\nSå må man sige du er godt klædt på!\nTak for opfølgningen


Velkommen til Danmarks største udendørs kunstudstilling\nFremtidens Skive skal leve af idéer\nMan kan altid blive bedre til at se det kendte fra nye vinkler. Til at sætte kendte faktorer sammen på nye måder. Til at få øje på det, vi plejer at overse. Det skal Skives 11 rundkørsler minde om og inspirere til.\nSkives 11 stjerner kan forstås som en fælles idégeneratorer. De står som monumentale vartegn i egnens trafikknudepunkter, der hvor 10.000 bilister passerer dagligt. De opfordrer til at tænke over virkeligheden på nye måder. Til at overveje om noget kunne ses helt anderledes. På arbejdet, i familien, blandt vennerne, i vores eget sind.\nDet var tankerne bag initiativet i 2006. hvor Skive gjorde sig internationalt bemærket. Siden har egnen nydt kunsten i hverdagen og kommunen har haft gavn af sin imponerende attraktion.\nSkives 11 stjerner har været med til at sætte Skiveegnen på nytænkningens verdenskort. De fortæller, at der findes en fremsynet kommune i Jylland, der i globaliseringens navn investerer i sine borgeres kreative potentiale på en original, smuk og internationalt opsigtsvækkende måde.\nChefdesigner Timothy Jacob Jensen fortæller:\nVærkerne bygger fortrinsvis på kontraster i sort og sølv, som det bl.a. kendes fra Jacob Jensens design, og på klassiske former som kuben og kuglen. Hensigten er dels at skabe en skarp og homogen profil, dels at gøre værkerne æstetisk langtidsholdbare. De skal kunne stå for sig selv, også om 20 år. Alle værker er placeret i en kompasring af granit. Nord er angivet i sølv, mens de øvrige tre verdenshjørner er i relief. Kompasringene skal dels skabe et gennemgående element, dels forankre stedet i verden. Du er her - og der er noget udenom.\nÉN BÆRENDE IDE: Den gennemgående ide i værkerne er modsætninger. Ni af de elleve stjerner er bygget op i tematiske familier, hvor det ene værk så at sige er skåret ud af det andet. Sættes f.eks. værkerne Torvet og Borgen sammen, danner de en fuld kube. Hensigten med opbygningen i modsætninger er at appellere til den modsatte synsvinkel. Til at få øje på det, som mangler. Det usynlige, som er fuldt synligt 300 meter længere nede af vejen. Man skal bevæge sig for at få øje på det usynlige. Men man skal også huske, hvor man kommer fra for at få sammenhængen med. Der skal både bevægelse og hukommelse til for at værkerne bliver hele.\nÉN UNDERLIGGENDE HISTORIE: Til hver stjerne er der er knyttet et navn og en historie. Historierne understøtter modsætningstemaet, men ofte på en overraskende, skæv eller humoristisk måde. Hensigten med historierne er at appellere til nye ideer og synsvinkler på verden, men også at give stjernerne en ekstra værdi i form af en vedkommende fortælling. Noget man kan fortælle sine børn, når man kører forbi.