DANMARKS BIODIVERSITET PDF\nDANMARKS BIODIVERSITET 2010\nDownload "DANMARKS BIODIVERSITET 2010"\n1 DANMARKS BIODIVERSITET 2010 Status, udvikling og trusler Faglig rapport fra DMU nr DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AU AARHUS UNIVERSITET\n3 DANMARKS BIODIVERSITET 2010 Status, udvikling og trusler Faglig rapport fra DMU nr Rasmus Ejrnæs 1 Peter Wiberg-Larsen 1 Thomas Eske Holm 1 Alf B. Josefson 1 Beate Strandberg 1 Bettina Nygaard 1 Liselotte Wesley Andersen 1 Anne Winding 1 Mette Termansen 1 Morten D.D. Hansen 2 Martin Søndergaard 1 Anja Skjoldborg Hansen 1 Steffen Lundsteen 1 Annette Baattrup-Pedersen 1 Esben Kristensen 1 Paul Henning Krogh 1 Vibeke Simonsen 1 Berit Hasler 1 Gregor Levin 1 1 Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet 2 Naturhistorisk Museum, Aarhus DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AU AARHUS UNIVERSITET\n4 DATABLAD Serietitel og nummer: Faglig rapport fra DMU nr. 815 Titel: Danmarks biodiversitet 2010 Undertitel: Status, udvikling og trusler Forfattere: Rasmus Ejrnæs 1, Peter Wiberg-Larsen 2, Thomas Eske Holm 1, Alf B Josefson 3, Beate Strandberg 4, Bettina Nygaard 1, Liselotte Wesley Andersen 1,4, Anne Winding 5, Mette Termansen 6, Morten D.D. Hansen 7, Martin Søndergaard 2, Anja Skjoldborg Hansen 8, Steffen Lundsteen 3, Annette Baattrup-Pedersen 2, Esben Kristensen 2, Paul Henning Krogh 4, Vibeke Simonsen 4, Berit Hasler 6 & Gregor Levin 6 Institutioner: Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet: 1 Afdeling for Vildtbiologi og Biodiversitet, 2 Afdeling for Ferskvandsøkologi, 3 Afdeling for Marin økologi, 4 Afdeling for Terrestrisk økologi, 5 Afdeling for Miljøkemi og Mikrobiologi, 6 Afdeling for Systemanalyse, 8 Overvågnings-, Forsknings- og Rådgivningssekretariatet. 7 Naturhistorisk Museum, Aarhus. Udgiver: Danmarks Miljøundersøgelser Aarhus Universitet URL: Udgivelsesår: Januar 2011 Redaktion: Faglig kommentering: Finansiel støtte: Bedes citeret: Tommy Asferg, Rasmus Ejrnæs & Anja Skjoldborg Hansen Kaj Sand-Jensen, Niels Strange, Jacob Heilmann-Clausen, Hans Henrik Bruun & Morten Elmeros Ingen ekstern finansiering Ejrnæs, R., Wiberg-Larsen, P., Holm, T.E., Josefson, A., Strandberg, B., Nygaard, B., Andersen, L.W., Winding, A., Termansen, M., Hansen, M.D.D., Søndergaard, M., Hansen, A.S., Lundsteen, S., Baattrup-Pedersen, A., Kristensen, E., Krogh, P.H., Simonsen, V., Hasler, B. & Levin, G. 2011: Danmarks biodiversitet 2010 status, udvikling og trusler. Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet. 152 sider Faglig rapport fra DMU nr Gengivelse tilladt med tydelig kildeangivelse Sammenfatning: Emneord: Produktion/layout: Forsidefoto: Vi undersøger i denne rapport, om Danmark har nået EU s mål om at standse tabet af biodiversitet ved udgangen af Undersøgelsen gennemføres for skov, kyst, græsland/hede, mose/eng, søer, vandløb, hav, agerland og det urbane landskab. For hvert af disse ni økosystemer er udvalgt mellem 10 og 20 elementer, som tilsammen repræsenterer de truede arter, levesteder og processer i økosystemet. I alt vurderes udviklingen af 139 elementer af biodiversitet, hvoraf 47 % er i tilbagegang, 25 % er stabile eller i fremgang og 28 % har ukendt udvikling. For hvert økosystem fremlægges baggrunden for udviklingen i form af en status for biodiversiteten og en gennemgang af truslerne. Genetisk og mikrobiologisk diversitet er vigtige for den samlede biodiversitet, men det er endnu ikke muligt at vurdere udviklingen. Biodiversitet har stor værdi for samfundet, men en gennemgang af de eksisterende studier viser, at værdien afhænger af hvordan man spørger. Rapporten viser, at der er behov for målrettet handling og bedre viden, hvis tabet af biodiversitet skal standses. Skov, kyst, græsland, overdrev, hede, eng, mose, sø, vandløb, hav, agerland, by, urban, naturbeskyttelse, naturforvaltning, artsdiversitet, naturværdi, genetik, mikrobiologi, velfærdsøkonomi Juana Jacobsen og Kathe Møgelvang. Grafisk Værksted, DMU Kejserkåbe. Jens Kristian Overgaard ISBN: ISSN (trykt): X ISSN (elektronisk): Papirkvalitet: Cyclus Print Tryk: Rosendahl Schultz Grafisk A/S. Miljøcertificeret (ISO 14001) og kvalitetscertificeret (ISO 9002) Oplag: 500 Sideantal: 152 Forhandles af: Pris: Internetversion: Aarhus Universitetsforlag Langelandsgade Aarhus N Kr. 150,- (inkl. 25 % moms). Ved køb af klassesæt á min. 10 stk. ydes 25 % rabat Rapporten samt tilhørende appendiks er tilgængelig i elektronisk format (pdf) på DMU s hjemmeside og I rapportens appendiks kan man se hvilke metoder som er anvendt (App. 1) og vurderingen af de enkelte arter (App. 2).\n5 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET INDHOLD INDHOLD Forord 5 Sammenfatning 7 Indledning 15 Kapitel 1 Koncept og metode 19 Kapitel 2 Skov 23 Kapitel 3 Kyst 33 Kapitel 4 Græsland og hede 45 Kapitel 5 Mose og eng 55 Kapitel 6 Søer 63 Kapitel 7 Vandløb 73 Kapitel 8 Havet 85 Kapitel 9 Agerland 97 Kapitel 10 Det urbane landskab 105 Kapitel 11 Genetisk diversitet 111 Kapitel 12 Mikrobiel diversitet 125 Kapitel 13 Velfærdsøkonomiske aspekter 133 Kapitel 14 Konklusion 145 Danmarks Miljøundersøglser Faglige rapporter fra DMU\n7 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET FORORD 5 FORORD Henrik Sandbech Naturens mangfoldighed er på retur overalt i verden. Arter uddør med unaturlig høj hastighed, fordi mennesket i stigende grad lægger beslag på klodens resurser. Bekymringen for tabet af biodiversitet har ført til biodiversitetskonventionen og til 2010-målet om at standse tabet af biodiversitet. Målet blev ikke nået, og derfor satte verdenssamfundet nye mål og nye tidsfrister på FN s Biodiversitetskonference i Japan i Biodiversitet er et af DMU s væsentlige faglige indsatsområder. Denne rapport er blevet til i et samarbejde mellem alle DMU-afdelinger med afsæt i et tværgående vidensforum for biodiversitet. Det såkaldte 2010-mål om at standse tabet af biodiversitet er et af de allervigtigste mål i den danske naturpolitik. Da Miljøministeriet valgte at basere sin evaluering af 2010-målet på indikatorarbejdet i EU s Miljøagentur vurderede DMU at der med så bred en tilgang var en væsentlig risiko for at miste fokus og ikke få evalueret de dele af biodiversiteten, som er særligt sårbare og i risiko for at forsvinde. Derfor valgte vi i foråret 2010 at igangsætte en videnskabeligt baseret evaluering af 2010-målet. Biodiversitet er ekstremt omfattende, og der eksisterer ingen faste standarder for hvordan, man måler tabet af biodiversitet. Set i dette lys er rapporten ikke kun den første videnskabelige vurdering af tabet af biodiversitet i Danmark, men også starten på at udvikle en metode til at måle tabet af biodiversitet. Når man læser rapporten får man indtryk af at biodiversitet er et forsømt indsatsområde. Selv om Danmark er et af verdens rigeste lande, bliver naturen stadigt fattigere, generation for generation. Rapporten viser, at vi ikke bare mangler vilje, men også i betydeligt omfang viden, hvis vi skal kunne løfte den store opgave det er at standse tabet af biodiversitet. Men rapporten peger også på arter, naturtyper, økosystemer og processer, som kunne være oplagte mål i en prioritering af de kommende års indsats for Danmarks natur. Der er grænser for vækst, og et af de steder grænsen viser sig først er når naturen omkring os bliver fattigere, fordi der ikke længere er plads til de sårbare arter af fugle, frøer og fisk. Dette tab har sjældent direkte konsekvenser for vores levestandard, men ingen kender de langsigtede konsekvenser. Her og nu er konsekvensen dog, at vores natur bliver fattigere på planter, svampe og dyr, og at dette udgør et tab af velfærd og livskvalitet. Hvis vi skal blive den første generation af danskere, som ikke giver en fattigere natur videre til vores efterkommere, så er det nu der skal handles, og det bliver et langt sejt træk som kræver mod, vilje og bred politisk opbakning. Med den omfattende videnskabelige dokumentation, som her præsenteres på en letlæselig og overskuelig form, er der tilvejebragt et centralt fagligt grundlag for de kommende års strategier og handlingsplaner på biodiversitetsområdet. Miljøministeren har varslet en national strategi for biodiversitet som opfølgning på den internationale aftale der blev indgået i Japan. Denne FN-aftale har givet os 10 år mere, men i lyset af den herskende politiske dagsorden om økonomisk vækst, kan vi ikke læne os tilbage. Biodiversiteten vil fortsætte sin tilbagegang, hvis ikke vi handler nu. Indsatsen skal være målrettet, evidensbaseret og langsigtet. Det bliver den først, den dag natur og biodiversitet bliver skrevet ind i et regeringsgrundlag på lige fod med andre vigtige målsætninger for velfærdssamfundet.\n8 6 DANMARKS BIODIVERSITET 2010 STATUS, UDVIKLING OG TRUSLER DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET\n9 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET SAMMENFATNING 7 SAMMENFATNING Rasmus Ejrnæs, Peter Wiberg-Larsen, Thomas Eske Holm, Alf B. Josefsson, Beate Strandberg, Bettina Nygaard, Liselotte Wesley Andersen, Anne Winding, Mette Termansen & Anja Skjoldborg Hansen Biodiversitet er betegnelsen for mangfoldigheden i alt levende. Biodiversitet er således antallet af forskellige frøer og tudser i vandhullet, fugle på himlen, sommerfugle i engen, laver i klitterne og svampe i skoven. Biodiversitet er også arternes levesteder: Fiskenes søer og vandløb og billernes hule træer. Biodiversiteten bliver til i en stadig vekselvirkning mellem arterne og deres omgivelser. Derfor er processerne en vigtig del af biodiversiteten: Biernes bestøvning af blomsterne, krebsdyrenes gravearbejde i havbunden, stormens raseri i skoven og ved kysten og grundvandets udsivning i moserne. Unaturligt hurtig uddøen Man kender i dag 1,7 millioner forskellige arter af dyr, planter, svampe og mikroorganismer på jorden (Anon. 2010), men det virkelige tal vurderes at være mange gange højere. Alene herhjemme i Danmark rummer internetsiden allearter.dk en liste med mere end arter, og listen mangler stadigvæk at blive opdateret med artsrige grupper af planter, svampe og mikroorganismer. Antallet af arter på jorden i dag er dog kun få procent af det antal arter, som har eksisteret på et eller andet tidspunkt (Raup 1994). Det skyldes, at arter uddør helt naturligt i evolutionens løb og bliver erstattet af nye arter. Denne uddøen sker hele tiden, normalt ganske langsomt. Men fem gange i jordens historie er en stor del af arterne forsvundet ganske brat i forbindelse med globale katastrofer i form af meteornedslag, voldsom vulkansk aktivitet, ændringer i atmosfære og klima og lignende. Efter disse katastrofer har naturen, som Fugl Fønix, med stor opfindsomhed befolket kloden på ny. Faktisk ville det ikke have været muligt at skrive og læse disse linjer, hvis ikke dinosaurerne var gået til grunde ved den femte masseuddøen for ca. 63 millioner år siden. Det gav nemlig plads til udviklingen af pattedyrene, og dermed også mennesket. I dag befinder vi os i en situation, som kan sammenlignes med de fem tidligere globale katastrofer. Arter uddør i dag med en hastighed som er gange større, end man skulle forvente i en stabil geologisk periode, som den vi lever i. Denne gang skyldes arternes uddøen dog ikke et fysisk eller kemisk fænomen, men derimod at mennesket har bemægtiget sig klodens plads, energi og råstoffer for at give plads til en stadigt voksende befolkning. Der er endnu en vigtig forskel mellem tidligere epokers masseuddøen og den, vi selv er årsag og vidne til nu: De fem tidligere udmærkede sig ved at frigive plads til ny evolution. Vores masseuddøen er kendetegnet ved, at vi mennesker optager mere og mere plads på bekostning af alle de arter, som vi ikke selv bruger eller fremmer i landbrug, skovbrug, havbrug og byer. Vi levner altså hverken plads til eksisterende arter eller til ny evolution målet En gammel træruin. Sjusket ser det ud, men det er et af skovens rigeste og sjældneste levesteder. Foto: Peter Wind. Den stigende bekymring over tabet af biodiversitet blandt forskere, politikere og befolkning har ført til vedtagelsen af en række konventioner, aftaler og direktiver med det formål at passe bedre på naturens mangfoldighed og forhindre, at arter uddør. Blandt de vigtigste globale aftaler er FN s biodiversitetskonvention fra Som en udløber af denne konvention vedtog FN i 2002 et mål om at nedsætte den hastighed som biodiversiteten forsvinder med inden Forinden havde EU imidlertid vedtaget det endnu mere ambitiøse mål om at standse tabet af biodiversitet helt inden 2010.\n10 8 DANMARKS BIODIVERSITET 2010 STATUS, UDVIKLING OG TRUSLER DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET Hvis succes skal vurderes efter, om målet nås, må 2010-målene betragtes som fiaskoer. Næsten alle lande, som har underskrevet målene, har indset, at de ikke har nået dem. Det gælder også for Danmark, som i den 4. landerapport til FN s sekretariat for biodiversitetskonventionen konkluderede, at målet ikke var nået. På den anden side kan man også betragte fiaskoen som en ny mulighed. En grundig evaluering af, hvor langt man er fra at nå målet, kan nemlig være et godt udgangspunkt for fremtidige mål og indsatser, der virker. Der er ikke tidligere gjort noget videnskabeligt forsøg på at vurdere, om 2010-målet er nået i Danmark. De grønne organisationer udgav imidlertid en grundig rapport i 2010, som gennemgår de vigtigste grupper af arter i Danmark og deres levevilkår og udvikling. Rapporten konkluderede, at målet om at stoppe tabet af biodiversitet endnu ikke er nået (Meltofte 2010). Miljøministeriet har valgt at basere evalueringen på indikatorarbejdet i EU s Miljøagentur. Der er indtil videre indsamlet data for 15 indikatorer, som spænder fra almindelige fugle over arealet af naturtyper og økologisk jordbrug til husdyrenes genetiske diversitet og omfanget af naturvejledningen. Med så bred en tilgang er der en væsentlig risiko for at miste fokus og glemme at få evalueret de dele af biodiversiteten, som er særligt sårbare og i risiko for at forsvinde. Hvordan har vi vurderet biodiversiteten? I arbejdet med denne rapport har vi forsøgt ud fra videnskabelige kriterier at vurdere, om tabet af biodiversitet er standset i alle de økosystemer, som findes i Danmark. For hvert økosystem har vi valgt elementer, som tilsammen repræsenterer arternes diversitet og de vigtigste naturlige levesteder og processer. For arterne har vi eksempelvis vurderet truede svampe i skoven, planter i vandløbet og fugle på havet. For levestederne har vi eksempelvis vurderet arealet med næringsfattigt græsland, udtørrende vandhuller og blåmuslingebanker. For processerne har vi vurderet de store dyrs græsning i moserne, brande i skoven og havets erosion ved kysten. Vi har fokuseret undersøgelsen på elementer af biodiversitet, som er sårbare over for menneskelige påvirkninger. Det giver nemlig efter vores opfattelse ingen mening at evaluere almindeligt forekommende arter, levesteder og processer. Disse kan være i fremgang, fordi de trives med menneskets aktiviteter, men deres fremgang kan ikke opveje, at mindre almindelige arter forsvinder. De almindelige arter er ofte de samme, der forekommer alle steder, hvor mennesket dominerer. De truede arter, som forsvinder når mennesket dominerer, er ofte forskellige mellem lokaliteter, regioner og lande. Det er ud fra samme tankegang, at EU s naturbeskyttelsesdirektiver netop vælger at målrette beskyttelsen og forvaltningen mod de truede arter og levesteder. Der findes tusinder af truede arter, og i princippet har hver art sit særlige foretrukne levested og fremmes af en særlig kombination af processer. Derfor har vi naturligvis været nødt til at foretage en udvælgelse af, hvilke arter, levesteder og processer der skulle indgå i analysen. Vi har gjort os umage med for hvert økosystem at vælge arter, levesteder og processer, som tilsammen repræsenterer økosystemets samlede biodiversitet. Hvis et af de valgte elementer er i tilbagegang, betyder det, at tabet af biodiversitet i økosystemet ikke er standset endnu. Jo flere elementer, som stadig går tilbage, jo større vil opgaven være med at standse tabet af biodiversitet.\n11 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET SAMMENFATNING 9 Hvad har vi fundet? Vi har undersøgt udviklingen i tilsammen 139 elementer af biodiversitet i de ni økosystemer, fordelt på 65 arter eller artsgrupper (i alt mere end 600 arter), 43 levesteder og 31 processer. Af disse er 47 % i tilbagegang. Der er ingen af de ni undersøgte økosystemer, hvor tabet af biodiversitet er standset. Der er dog forskel på, hvor galt det står til i de ni økosystemer, og der er stor forskel på de enkelte elementer. For nogle artsgrupper og levesteder er tilbagegangen standset, eller der er ligefrem tale om en fremgang. For andre er tilbagegangen stadigvæk omfattende, og nogle arter er i stor risiko for at forsvinde. Desuden er der stor forskel på, hvor god vores viden er om de forskellige elementer af biodiversitet. Figur 1. Andelen af alle vurderede elementer i tilbagegang (gul), fremgang/stabil (grøn) og ukendt udvikling (grå) for de ni økosystemer. 47 % Skov Kyst Græsland og hede 24 % 18 % 24 % 18 % 64 % 6 % 70 % 29 % Mose og eng Søer Vandløb 31 % 61 % 27 % 33% 25 % 25 % 8 % 40 % 50 % Havet Agerland Det urbane landskab 47 % 7 % 47 % 27 % 20 % 53 % 50 % 50 % Skov Selvom ingen har talt arterne sammen, anser man normalt skoven for at være det artsrigeste økosystem i Danmark. Det er i hvert fald skovene, som er klart hyppigst angivet som levested for de arter, som er truede og sårbare. Mange truede arter lever i gamle træer og dødt ved, og mange er knyttet til skovlysninger og skovenge. Vi vurderer, at der stadigvæk er en stor tilbagegang blandt truede biller, som lever i dødt ved, blandt dagsommerfugle som lever i skovenge og lysninger, og blandt laver som vokser på træernes stammer. Laverne foretrækker gamle, langsomt voksende træer, og de kræver lys og høj luftfugtighed. De nævnte arter er alle truet af moderne skovdrift. Foto: Rasmus Ejrnæs.\n12 10 DANMARKS BIODIVERSITET 2010 STATUS, UDVIKLING OG TRUSLER DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET Der er meget få skove i Danmark, hvor der ikke drives intensivt skovbrug. Alligevel vurderer vi, at en række levesteder knyttet til mere naturlige skove er i fremgang. Det skyldes en kombination af, at tilstanden er meget dårlig, og at statsskovene udvikler sig mod en mere naturlig skovdrift. Det er positivt, men samtidig er det uklart, om indsatsen er ambitiøs og målrettet nok til at redde de truede arter fra at uddø. Desuden er fremtidsudsigterne stærkt usikre, da mange af skovens truede levesteder ikke er beskyttet af lovgivningen på tilsvarende vis som de lysåbne naturtyper. Vores viden om artsgrupper som insekter, svampe og jordbundsdyr er utilstrækkelig til at foretage en sikker vurdering af udviklingen i biodiversiteten. Tilsvarende mangler vi viden om flere af de vigtige levesteder og processer i skoven. Kyst Foto: Tine Nielsen. Kysterne er Danmarks mest betydningsfulde bidrag til biodiversiteten i et internationalt perspektiv. Her finder vi klitter, strandenge og kystdynamik, som man ikke finder mage til mange steder i Europa. Samtidig hører kysterne til den mest uberørte natur i Danmark, fordi store strækninger er undsluppet kultivering og bebyggelse. Ud af ni evaluerede artsgrupper er syv i tilbagegang. Værst ser det ud for ynglefugle, løbebiller, padder og rensdyrlaver. Fælles for mange af arterne i tilbagegang er, at de kræver naturlig dynamik ved kysten, både hvad angår havets og vindens slid på kysten og vandets fri bevægelighed. Samtidig lider mange arter under tilgroningen ved kysten som følge af næringsbelastning og ophørt græsning. Græsningen er en blandt mange naturlige processer, som er med til at opretholde biodiversiteten, og selvom græsningen i tusinder af år hovedsageligt har været praktiseret af landmandens køer, heste og får, regner vi stadigvæk græsning for en naturlig proces i denne rapport, da processen tidligere blev varetaget af vilde dyr. Bart sand, våde lavninger og en lav, åben plantevækst er blandt de levesteder, som mangler, for at arterne kan trives. På positivsiden tæller, at gråsæl og spættet sæl trives, og at indholdet af kvælstof i rensdyrlaverne er faldende. Der er imidlertid store videnshuller, hvad angår udviklingen i kysternes dynamik og vandets kredsløb, og de fleste arter kan kun vurderes ud fra ekspertudsagn. Græsland, hede, eng og mose Foto: Henriette Bjerregaard. Græsland/hede og eng/mose ligner hinanden ved at være næringsfattige, lysåbne økosystemer, som forudsætter tilbagevendende forstyrrelser såsom græsning, brand eller oversvømmelser for ikke at gro til med træer. Naturtyperne har været i stor tilbagegang de sidste 200 år, fordi landbruget med stor succes har drænet, opdyrket og gødsket de lysåbne naturtyper. Arterne fra græsland og enge var indtil for 100 år siden også almindelige i agerlandet, men ingen af disse arter kan trives i nærheden af nutidens intensivt dyrkede marker. Biodiversiteten er derfor stadigvæk i tilbagegang i begge økosystemer. Blandt de undersøgte arter finder vi i dag den største tilbagegang for torbister, løbebiller, dagsommerfugle og vokshatte i græsland/hede og edderkopper i moser. Tilbagegangen skyldes især ophørt græsning, som medfører tilgroning med høje urter og vedplanter, og som fjerner fødegrundlaget for de gødningslevende biller. Tilbagegangen skyldes antageligt også, at de tilbageværende naturområder er så små og isolerede, at arternes få og små bestande forsvinder i ugunstige år uden chance for at vende tilbage til lokaliteten igen. Arealet af græsland, hede og mose er i stadig tilbagegang, og det samme gælder arealet med næringsfattig natur og græsset natur. Eneste lyspunkt er fremgang i antallet af lyngarter og lyngplanternes dækningsgrad i hede og græsland samt stabilitet\n13 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET SAMMENFATNING 11 i næringsbelastningen af mose og eng. Begge vurderinger er dog baseret på tal fra overvågningsstationer, som er i en bedre naturtilstand end landsgennemsnittet. Udviklingen af de sjældne arter kan typisk kun vurderes på grundlag af ekspertudsagn, og mange af processerne er vurderet som ukendte på grund af manglende viden. For mose/eng er der mangel på relevant viden om tilstand og udviklingen i vandkredsløb og afvanding ved dræning og vandindvinding. Søer og vandløb Foto: Lars Iversen. Tabet af biodiversitet er standset for de større søers vedkommende, mens det stadig går tilbage i mindre søer og i vandløb. I de små søer rammer tilbagegangen især padderne strandtudse, grønbroget tudse, løgfrø, spidssnudet frø og grøn frø. I vandløbene ser det værst ud for vandaks-arterne, som i forlængelse af 100 års tilbagegang stadig forsvinder fra danske vandløb, samt fisk og tykskallet malermusling. På den positive side har der i vandløbene været klar fremgang for mange insekter og andre smådyr samt for ørred. For de små søer er den største trussel næringsstoftilførsel fra landbruget eller fra udsætning og fodring af ænder. For vandløbene er den største trussel mod biodiversiteten snarere den omfattende fysiske forstyrrelse ved grødeskæring og oprensning af bunden, når der sker lovpligtig vedligeholdelse. Forstyrrelsen sænker diversiteten af vandplanter og ødelægger den diversitet af levesteder som vandløbet skaber, når det får lov at slynge sig frit gennem ådalen og gå over sine bredder. Vandløbene er på den vis et godt eksempel på konflikten mellem vandløbets funktion som afleder af vand fra dyrkningsjorden og vandløbets funktion som levested for dyr og planter. På trods af mange års overvågning af søer og vandløb, er der stadig mange elementer af biodiversitet, som er ukendte. For søerne mangler vi viden om biller og andre smådyr samt om udviklingen i antallet af udtørrende vandhuller, og for vandløbene mangler vi viden om mængden af dødt ved i vandløbene, mudderflader og vandløbenes naturlige dynamik i ådalen. Havet Foto: Thomas Kjær Christensen. Tilbagegangen i havets biodiversitet er ikke standset. Det går stadig tilbage for fisk, fugle og bunddyr. For fiskene er truslen overfiskning, og det samme gælder bunddyrene, hvis levesteder ødelægges, når fiskernes trawl trækkes hen over havbunden. Selvom udledningen af næringsstoffer til havet er faldende, er arealet af havbund, som er udsat for iltsvind, stigende, hvilket yderligere presser biodiversiteten. Blandt arter i tilbagegang finder vi også ederfugl, sortand og fløjlsand, som alle er danske ansvarsarter. Når Danmark har et særligt ansvar for disse arter, skyldes det, at vi huser en stor del af verdens samlede bestande. Tilbagegangen har flere mulige årsager, herunder øget forstyrrelse ved sejlads eller forringede føderesurser. Havet er nok det økosystem, som vi ved mindst om, og uden en basal kortlægning af levesteder og artsdiversitet er det naturligvis meget vanskeligt at vurdere tilstanden, og i særdeleshed udviklingen, af biodiversitet i havet.\n14 12 DANMARKS BIODIVERSITET 2010 STATUS, UDVIKLING OG TRUSLER DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET Agerland og byer Foto: Peder Størup. Agerlandet, vejene og byerne dækker tre fjerdedele af Danmark og er de mest intensivt udnyttede dele af den danske natur. Samtidig er det de økosystemer, som huser den mindste andel af de truede arter. Det er ikke så underligt, når man tager i betragtning, at arealanvendelsen i dag ikke efterlader meget frirum til naturlige processer. Desuden dækker agerland og byer store arealer, så de arter, som kan leve der, vil ofte være almindelige. Agerlandet har historisk været vigtigt for biodiversiteten i Danmark, hvilket kan aflæses på at mange arter som er ualmindelige eller truede, i dag har et navn, som henviser til deres historiske tilknytning til agerlandet, fx mark-firben eller mark-piber. Men markerne dyrkes i dag så effektivt, at afgrøden står tæt og høj uden åbne pletter, hvor der kunne være plads til vilde planter og dyr. Og rundt om markerne i vejkanter, markskel og levende hegn har påvirkningen med gødning og sprøjtemidler gjort sit til, at de sårbare arter er forsvundet. Vi vurderer, at biodiversiteten i det dyrkede land fortsat går tilbage, som i de seneste 100 år. I byområder åbner der sig nye muligheder for varmekrævende arter som mark-firben, der er forsvundet fra agerlandet, men gerne indvandrer til det konstruerede landskabs ruderater, steder med forstyrret, næringsfattig jordbund, som man finder det i råstofgrave. Det forudsætter dog, at naturen får plads, at mineraljorden ikke dækkes til med næringsrig muldjord, og at man ikke tilplanter, dyrker eller bebygger områderne. Der mangler meget viden om byernes natur, men vurderingen er, at biodiversiteten også her er i fortsat tilbagegang. Genetik og mikrobiologi Foto: Niels Bohse Hendriksen. Der er mange elementer af biodiversitet, som vi ikke kender udviklingen af. Ofte er det fordi, der ikke er blevet gjort en indsats for at indsamle viden. Når det gælder genetik og mikrobiologi, skyldes det dog især, at pålidelige og effektive metoder til at måle biodiversiteten først er blevet tilgængelige i nyere tid. For mikrobiologisk diversitet har udfordringen været, at organismerne er små og ikke tydeligt forskellige i deres udseende. For genetisk diversitet gælder det tilsvarende, at generne ikke kan ses og udforskningen derfor kræver avanceret og dyr laboratorieteknik. Vores viden om genetisk diversitet og mikrobiel diversitet vokser i dag hastigt på grund af udviklingen i de molekylærbiologiske metoder. Her tæller både teknologien og prisen. Først når man relativt nemt og billigt kan kortlægge og sammenligne generne fra mange forskellige individer, kan vi danne os et overblik over diversiteten, og hvilke gener der har betydning for arternes tilpasninger til miljøet. De senere års genetiske undersøgelser af vilde danske dyr og planter tegner et flertydigt billede. Ofte kan man se et betydeligt tab af genetisk diversitet hos arter, som har været udsat for en stor tilbagegang i bestanden. Lav genetisk diversitet findes dog også hos arter, som er naturligt isolerede geografisk, eksempelvis hvis de er indvandret i nyere tid, eller hvis de lever i udkanten af deres udbredelsesområde. Helt generelt trues den genetiske diversitet af tab af levesteder, fald i størrelsen af bestande og isolation af bestande. Hvis biodiversiteten af arter, levesteder og processer er i tilbagegang, vil man derfor forvente, at det samme gælder den genetiske diversitet. De senere års undersøgelser af mikrobiologisk diversitet viser, at diversiteten er langt større, end man troede, før man kunne bruge molekylærbiologiske metoder. De fleste mikrobielle samfund kan udføre alle væsentlige typer af nedbrydning af organisk stof. Dette betyder dog ikke, at der ikke er forskel på mikrobielle samfund på forskellige levesteder eller lokaliteter. Tværtimod viser forskningen, at der kan være tydelige genetiske forskelle mellem de samme organismer fra forskellige lokaliteter.\n15 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET SAMMENFATNING 13 Samfundsværdi Foto: Britta Munter. Værdien af biodiversiteten for samfundet får stadig større opmærksomhed. Naturen leverer en lang række af ydelser til menneskesamfundet. Nogle af de mest synlige er den direkte produktion af fødevarer, tømmer, klæder og medicin. Dertil kommer mere indirekte og understøttende funktioner som fx regulering af klima og vandets kredsløb, nedbrydning og fotosyntese. Endelig er der mere bløde værdier som rekreation, kulturarv og inspiration. Det er værdier, som er vanskelige at omsætte til kroner og øre. Biodiversiteten kan have betydning for en række af disse ydelser, som derfor kan være truet af et fortsat tab af biodiversitet. Der findes mange forskellige måder at opgøre værdien af natur og biodiversitet på, og resultatet vil typisk afhænge af, hvilke typer af tjenester man undersøger. Mange undersøgelser vedrører ikke specifikt den truede del af biodiversiteten, men snarere naturen mere generelt, og de goder og tjenester som naturen leverer. Denne type af undersøgelser kan derfor ikke direkte bruges til at vurdere de økonomiske konsekvenser af det tab af biodiversitet, som vi har undersøgt i denne rapport. Danske undersøgelser viser dog, at befolkningen værdsætter en række af de økosystemer som vi har evalueret i rapporten. Det viser sig også, at det ikke kun er oplevelsen af landskabet, som har betydning for folk, men at de også sætter pris på bevarelsen af truede planter og dyr. Befolkningen har ikke altid kendskab til de sjældne og truede arter, og derfor kan viden gøre en stor forskel for oplevelsen af betydning og værdi. Når man spørger til beskyttelsen af særlige arter af sårbare eller truede planter og dyr, som forekommer i et område, viser det sig, at de udspurgte generelt er villige til at betale et højere beløb for områdets beskyttelse efter at have hørt om disse arter. Perspektivering Foto: Lars Iversen. Vores undersøgelse dokumenterer, at der er meget, vi ikke ved om udviklingen i biodiversiteten. Det er klart, at man ikke kan overvåge udviklingen af alle Danmarks langt over arter, og netop af samme grund blev der til denne undersøgelse udvalgt 139 elementer af biodiversitet. Af disse kunne 30 % vurderes baseret på data, og 70 % kun ved hjælp af ekspertvurderinger. Blandt samtlige vurderede elementer, endte udviklingen med at være ukendt i 28 % af tilfældene. Hvis man ønsker en målrettet indsats for den danske biodiversitet, er det et problem, at der mangler viden om så mange af de truede arter, levesteder og processer. En af forklaringerne på, at vi står i denne situation er, at det nationale overvågningsprogram først begyndte at omfatte natur og biodiversitet i Der vil derfor gå endnu en række år, før overvågningsprogrammet kan give mere sikre svar på udviklingen i biodiversiteten. En anden grund til manglende viden er, at der er mange arter og specielle levesteder, som ikke er beskyttet af konkrete direktiver og aftaler og derfor ikke overvåges. Denne rapport leverer derfor også et første katalog over kandidater til fremtidens overvågning af biodiversitet. Et katalog som forhåbentligt kan inspirere både den folkelige overvågning i de grønne organisationer og foreninger og den professionelle naturovervågning i offentligt regi. Rapporten indeholder dog også megen værdifuld viden. Mange af de værdifulde data, som er præsenteret i rapporten, kommer netop fra det nationale overvågningsprogram, og flere vil komme til i den næste periode, efterhånden som overvågningen dækker et længere tidsrum. For rigtig mange af arterne, hviler vurderingen imidlertid i høj grad på viden og erfaringer fra det frivillige arbejde i naturhistoriske foreninger og blandt naturhistorikere, og dette vil formentlig også være tilfældet i fremtiden.\n16 14 DANMARKS BIODIVERSITET 2010 STATUS, UDVIKLING OG TRUSLER DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET Ved udgangen af 2010 kan vi konstatere, at målet om at standse tabet af biodiversitet ikke er nået. Det har ikke ført til, at målet er blevet opgivet, hverken i EU eller FN, men opfyldelsen af målet er indtil videre blevet udskudt 10 år, og det har fået en lidt anden form. Efter afholdelse af FN s 10. biodiversitetskonference, COP10 i Nagoya Japan, er der således fremsat forslag om en række nye mål frem mod Selvom der denne gang er lagt op til et FN-mål, som er mere konkrete end tidligere fx et mål om at 17 % af landarealet og 10 % af havet skal udlægges som beskyttet natur så venter der et stort arbejde med at indføre målene i de enkelte lande, hvis de skal få den ønskede virkning. Dette mål er der da også taget højde for i FN-processen, hvor et af målene fra COP10 er, at der skal udvikles nationale biodiversitetshandlingsplaner. Denne rapport giver et overblik over udviklingen i den danske biodiversitet. Rapporten er samtidig et katalog over biodiversitetselementer, som kan bruges i arbejdet med at opstille mål og vælge virkemidler. Vi har i rapporten udvalgt 139 elementer af biodiversitet som tilsammen skal repræsentere biodiversiteten i alle danske økosystemer. Blandt de 139 artsgrupper, levesteder og processer, vi har vurderet, er 47 % i tilbagegang, 25 % stabile eller i fremgang og 28 % har ukendt udvikling. De elementer, som er i tilbagegang i år 2010, vil kunne bruges til at sætte konkrete mål for en fremtidig handlingsplan for biodiversitet i Danmark. Man vil også kunne bruge vores liste over biodiversitetselementer til at undersøge og evaluere de nuværende virkemidler i den danske naturindsats. Ved at sammenholde indsatsen med de resultater der fremgår af oversigterne, vil man kunne vurdere, hvilke af de ting man gør for biodiversiteten, der virker, og hvilke der ikke virker efter hensigten. Desuden kan listerne måske inspirere til nye virkemidler, til støtte for de arter eller levesteder, som i dag overses i forvaltningen. Denne rapport er det første danske forsøg på at evaluere udviklingen i biodiversiteten videnskabeligt. Der er nu mindre end 10 år til 2020, hvor det igen vil være relevant at vurdere udviklingen i den danske biodiversitet. Rapporten kan derfor ses som et led i en metodeudvikling, som forhåbentligt kan inspirere fremtidige evalueringer af udviklingen i biodiversiteten. Litteratur Raup, D. M The role of extinction in evolution. Proceedings of the National Academy of Sciences 91: Anon IUCN Red List of Threatened Species. Summary Statistics for Globally Threatened Species. Table 1: Numbers of threatened species by major groups of organisms ( ). Meltofte, H (red.) Danmarks Natur 2010 om tabet af biologisk mangfoldighed. Det Grønne Kontaktudvalg.\n17 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET INDLEDNING 15 INDLEDNING Biodiversitet, også kaldet biologisk mangfoldighed, er den officielle betegnelse for variationen af liv på jorden, fra de mindste gener og mikrober til de største komplekse økosystemer. Biodiversitet er et ekstremt omfattende begreb og dermed vanskeligt at måle, veje og sætte på formel. Når politikerne og forskerne alligevel fokuserer på biodiversitet, skyldes det, at biodiversiteten er truet af menneskets overudnyttelse af jordens ressourcer. De bedste videnskabelige skøn lyder på, at arter i dag uddør med en hastighed, der er mere end 100 gange så høj, som den ville have været i en situation uden mennesker (Dirzo & Raven 2003, Rockström m.fl. 2009). Vor tids biodiversitetskrise er blevet kaldt den sjette masseuddøen (i Jordens historie), og mens de fem tidligere perioder med masseuddøen var forårsaget af globale naturkatastrofer, igangsat af eksempelvis jordskælv, vulkaner og meteornedfald, så er årsagen denne gang en biologisk art: Mennesket. Biodiversitetskonventionen Bekymringen over det uigenkaldelige tab af biologisk mangfoldighed, og de langsigtede konsekvenser det kunne få for menneskeheden, førte til beslutningen om en international biodiversitetskonvention i FN-regi, som trådte i kraft i Ifølge konventionen, er biodiversitet: variationen i levende organismer, hvilket omfatter terrestriske, marine og andre akvatiske økosystemer og de økologiske sammenhænge som de er en del af; begrebet omfatter diversiteten inden for arter, mellem arter og inden for økosystemer (Anon 1992) målet EU s stats- og regeringschefer vedtog i Gøteborg i 2001 at standse tabet af biodiversitet inden udgangen af I 2002 blev det mindre ambitiøse globale 2010-mål vedtaget under det 6. møde mellem underskriverne af biodiversitetskonventionen (COP6). Det globale mål består i at opnå et betydeligt fald i tabet af biodiversiteten, men altså ikke at standse tilbagegangen helt. På den måde er EU s mål for 2010 mere præcist og mere ambitiøst. Selvom målet er præcist, er biodiversitet så altomfattende et begreb, at det alligevel ikke er så enkelt at vurdere om målet er nået. Målet er ikke nået På globalt plan er målet om at standse tabet af biodiversitet ikke nået. Næsten alle indikatorer peger entydigt på at biodiversiteten fortsat går tilbage i verden, og vel at mærke uden en tydelig reduktion i hastigheden (Butchart m.fl. 2010). Der eksisterer ingen samlet vurdering af status og udvikling af biodiversitet i Danmark. Det fremgår dog af Danmarks 4. landerapport til FN s sekretariatet vedr. biodiversitetskonventionen, at 2010-målet om at standse tabet af biodiversitet ikke er nået (Anon 2010). Men selvom Danmark officielt har konkluderet, at målet ikke er nået, er der efter vores opfattelse endnu ikke gennemført en vurdering af målopfyldelsen baseret på fagligt stringente metoder. Miljøministeriet har valgt at basere evalueringen på indikatorarbejdet i EU s Miljøagentur. Der er indtil videre indsamlet data for 15 indikatorer som spænder fra almindelige fugle over arealet af naturtyper og areal af økologisk jordbrug til husdyrenes\n18 16 DANMARKS BIODIVERSITET 2010 STATUS, UDVIKLING OG TRUSLER DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET genetiske diversitet og omfanget af naturvejledningen. Med så bred en tilgang er der dog en væsentlig risiko for at miste fokus og glemme at få evalueret de elementer af biodiversiteten, som er særligt sårbare og i tilbagegang, særligt de elementer af biodiversiteten som der ikke findes viden om. Hvordan måler man biodiversitet? Den mest udbredte målestok for biodiversitet er artsdiversitet, dvs antallet af forskellige arter inden for et undersøgelsesområde. Det er velkendt, at antallet af arter stiger med størrelsen af det undersøgte område. Dette skyldes dels, at det er lettere at indvandre til og overleve i store områder end i små. Det skyldes dog også, at store områder typisk vil have plads til flere forskellige typer af levesteder, som igen giver plads til flere forskellige arter med hver deres specielle tilpasninger. Det tager dog også tid for arter at indvandre til egnede levesteder, og derfor afhænger antallet af arter også af områdets historie. I ustabile regioner med istider eller på nydannede landmasser (fx nye vulkanøer) vil der helt naturligt være færre arter end i troperne, hvor klimaet har været stabilt og gunstigt over længere tid. Af samme grund findes der også arter i Europa, som godt kunne leve i Danmark, men som endnu ikke er nået frem til os i løbet af de år, der er gået siden sidste istid. Det er også velkendt, at der på helt lokal skala er flere arter knyttet til nogle økologiske vilkår end til andre. Eksempelvis er der i Europa, og dermed også i Danmark, langt flere arter knyttet til kalkrig jordbund end til sur jordbund. Årsagen er dels de gunstige vækstvilkår på basiske jorder, dels at basiske jorder har været fremherskende i den periode, hvor arterne er udviklet. Artsdiversitet er altså afhængig af den geografiske skala og det historiske tidsrum, man undersøger. Man kan derfor let drage forkerte konklusioner om biodiversiteten, hvis man glemmer at tænke på skalaen, når man måler eller forvalter biodiversitet. På lille skala vil plantningen af en granskov i et klitterræn i Thy fx kunne forøge artsdiversiteten lokalt ved at tilføre en lang række planter, svampe og dyr, som er knyttet til svenske nåleskove, eller fugle, som bygger rede i høje træer eller tæt skov. På en større skala bliver det mere tydeligt, at klitter, som man finder dem i Thy, er sjældne i vores del af verden, og at bidraget til den globale diversitet fra klitterne derfor er større end bidraget fra nåletræsplantagerne. Klitplantagens diversitet i Danmark kan alligevel ikke måle sig med diversiteten i naturlige granskove i Sverige eller Tyskland. For at understrege at nogle arter bidrager mere til biodiversiteten på større geografisk skala end andre, taler man blandt andet om hjemmehørende arter og ansvarsarter. Hjemmehørende arter er arter, som hører til i vores klimazone, og som er ankommet til Danmark uden menneskets mellemkomst. Ansvarsarter er arter vi har et særligt ansvar for, enten fordi Danmark på et tidspunkt i artens livscyklus huser mindst 20 % af den globale bestand, eller fordi der er tale om arter, som er sjældne i en global sammenhæng (Stoltze & Pihl 1998). Vi ved ikke hvor mange arter der findes i Danmark, men der er foreløbigt registreret mere end arter i den danske biodiversitetsportals database (www.allearter.dk), og her mangler endnu hele svamperiget, de højere planter og de fleste mikroorganismer. Med så stort et antal arter er det ikke muligt at beskytte eller overvåge alle arter lige godt. I stedet har man i stigende grad målrettet beskyttelsen mod levestederne. Nogle eksempler på lovgivning som i høj grad er målrettet mod arternes levesteder er fx den generelle danske beskyttelse af naturtyper som enge, heder og overdrev i naturbeskyttelsesloven\n19 DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET INDLEDNING 17 samt beskyttelsen af 59 danske naturtyper i EU s habitatdirektiv fra Man kan sige, at udviklingen i tilstanden, udbredelsen og arealet af levestederne hører til blandt de vigtigste indikatorer for udviklingen i biodiversiteten. Ud over de arter og levesteder som kan kortlægges, måles og vejes, hører de processer, som skaber mangfoldigheden, også med til biodiversiteten. Det gælder fx vekselvirkningen mellem arterne, herunder fx rovdyr-byttedyr forhold (prædation), og arter der lever ved udnyttelse af andre (parasitter) eller i gensidig afhængighed (symbiose). Øvrige naturlige fysiske og biologiske processer som har stor betydning for biodiversiteten i Danmark er fx brand, oversvømmelse, storme, græsning, bestøvning, nedbrydning, spredning og artsdannelse. Der findes aspekter af biodiversitet, hvor vores viden endnu er så ufuldstændig, at det ikke er muligt at kortlægge og overvåge udviklingen. Det gælder fx diversiteten af mikroorganismer som bakterier og mikroskopiske svampe og den genetiske diversitet inden for arterne. Vi forsøger i rapporten at beskrive, hvad mikrobiel og genetisk diversitet er, og hvordan det kan måles, men gør ikke forsøg på at vurdere udviklingen. Denne rapports evaluering af 2010-målet Formålet med denne rapport er at foretage en samlet videnskabelig vurdering af udviklingen i biodiversitet i Danmark netop nu for at vurdere, i hvor høj grad 2010-målet er opfyldt. For alle økosystemer vil vi vurdere, om tilbagegangen i biodiversitet er standset, men også hvor der evt. stadig kan registreres en tilbagegang. Desuden vil vi evaluere vidensgrundlaget for at foretage en videnskabelig vurdering af målet om at standse tabet af biodiversitet. Undersøgelsen bygger på en udvælgelse og analyse af centrale biologiske elementer i ni danske økosystemer som tilsammen dækker alle arealtyper til lands og til vands. Hvert økosystem har fået sig eget kapitel. De biologiske elementer kan være arter, levesteder og processer. Analyserne af udviklingen bygger så vidt muligt på objektive data, men i mangel af data anvendes ekspertvurderinger, i det omfang dette er muligt. Vores metodiske tilgang er nærmere beskrevet i kapitel 2 om metoder til at måle udviklingen. Efter økosystemkapitlerne beskriver vi vores viden om udviklingen i genetisk diversitet og mikrobiel diversitet. Hvilken betydning har biodiversitet for mennesker? Interessen for biodiversitetens betydning for samfundet er steget i takt med at biodiversiteten har været i tilbagegang. Der findes mange forskellige måder at opgøre betydningen af biodiversitet på, men der er også aspekter af biodiversitetens værdi som er vanskelige eller umulige at kvantificere. Naturen leverer på den ene side nogle målbare og livsnødvendige ydelser som rent drikkevand, dyrkningsjord, recirkulering af næringsstoffer, ren luft, tømmer, fisk og jagtbart vildt. Men naturen leverer også mindre målbare størrelser som herlighedsværdi, rekreation, oplevelser, undervisning, forskning og stilhed. Endelig er der kulturelle, religiøse, spirituelle og etiske værdier knyttet til naturen. Biodiversitetens værdi kan altså, alt afhængig af perspektivet, være alt mellem ubetydelig og næsten ubegrænset. Vi giver i rapporten et overblik over værdien af biodiversiteten og de forskellige forsøg der er gjort på at sætte kroner og øre på hvad tabet af biodiversitet vil koste samfundet.\n20 18 DANMARKS BIODIVERSITET 2010 STATUS, UDVIKLING OG TRUSLER DANMARKS MILJØUNDERSØGELSER AARHUS UNIVERSITET Litteratur Anon Convention on biological diversity. Rio de Janeiro, 5 June Anon Fourth Country Report to CBD, Denmark, Januar By og Landskabsstyrelsen, Miljøministeriet. Butchard, S. H. M., Walpole, M., Collen, B. m.fl Global biodiversity: Indicators of recent declines. Science 328: Dirzo, R., Raven, P. H Global state of biodiversity and loss. Annual Review of Environment and Resources 28: Rockström, J. m.fl A safe operating space for humanity. Feature. Nature 461: Stoltze, M. og Pihl, S. (red.) 1998: Gulliste 1997 over planter og dyr i Danmark. Miljø- og Energiministeriet, Danmarks Miljøundersøgelser og Skov- og Naturstyrelsen.\nDanmarks Miljøundersøgelser (resume af rapport sendt til EU) En status over naturens tilstand i Danmark. DMU-nyt Årgang 12 nr. 3, 28.\nDanmarks Miljøundersøgelser (resume af rapport sendt til EU) DMU-nyt Årgang 12 nr. 3, 28. januar 2008 Seniorforsker Rasmus Ejrnæs (naturtyper). Biolog Bjarne Søgaard (arter). En status over naturens tilstand\nDen danske Rødliste. Rødlistevurdering af plante-, svampe- og dyrearter v. Peter Wind. Seniorbiolog\nAARHUS UNIVERSITET Den danske Rødliste Rødlistevurdering af plante-, svampe- og dyrearter v. Peter Wind Seniorbiolog Danmarks Miljøundersøgelser, Vildtbiologi og Biodiversitet pwi@dmu.dk Hvad er en rødlistevurdering?\nDen danske Rødliste. Status 2003-2010 for rødlistevurdering af plante-, svampe- og dyrearter. Peter Wind. Vildtbiologi & Biodiversitet\nAARHUS UNIVERSITET Den danske Rødliste Status 2003-2010 for rødlistevurdering af plante-, svampe- og dyrearter Peter Wind Vildtbiologi & Biodiversitet Hvad er en rødlistevurdering? At foretage en vurdering\nNATURMÆSSIGE UDFORDRINGER I NATURA 2000-FORVALTNINGEN\n12. NOVEMBER 2014 NATURMÆSSIGE UDFORDRINGER I NATURA 2000-FORVALTNINGEN RASMUS EJRNÆS Typer af udfordringer Rumlig prioritering Målsætninger og virkemidler Fysisk-kemiske rammebetingelser Biotiske tilbygninger\nAnalyse og prioritering af indsatsen for biodiversitet\nNaturstyrelsen Analyse og prioritering af indsatsen for biodiversitet - særligt på NST arealer Erik Buchwald, Erhvervs-PhD-studerende, Biodiversitetssymposiet 2. februar 2017 PhD projekt: Analyse og prioritering\nINVASIVE ARTER OG GMO ER NYE TRUSLER MOD NATUREN\nINVASIVE ARTER OG GMO ER NYE TRUSLER MOD NATUREN TEMARAPPORT 1 2001 Kort om Naturrådet Naturrådet er en uafhængig institution nedsat af miljø- og energiministeren. Titel: Invasive arter og GMO er nye trusler\nForvaltning af fremtidens natur i Danmark Biologisk mangfoldighed\nBiologisk mangfoldighed Carsten Rahbek Professor i Makroøkologi, Biologisk Institut, Københavns Universitet Forskningschef for Center for Makroøkologi og Evolution (http://www.macroecology.ku.dk/) Klimas\nIkke en frø, ikke en fugl, ikke en fisk skulle have haft det ringere\nIkke en frø, ikke en fugl, ikke en fisk skulle have haft det ringere Mange mennesker glæder sig over det specielle og sjældne... ... eller blot og bart naturens mangfoldighed. Det er ganske bemærkelsesværdigt,\nSkal og kan befolkningen overtage naturovervågningen i Danmark?\nSkal og kan befolkningen overtage naturovervågningen i Danmark? Anders P. Tøttrup @anderstottrup Naturmødet 2017 Center for Macroecology, Evolution and Climate Statens Naturhistoriske Museum University\nErstatningsnatur hvor fører det os hen?\nErstatningsnatur hvor fører det os hen? Oplæg ved KTC s Natur og Miljøkonference den 7. juni 2017 v. Ann Berit Frostholm, Danmarks Naturfredningsforening Hvor fører det os hen? Hvor står vi i dag? Hvordan\nHvordan får vi mest biodiversitet for pengene?\nHvordan får vi mest biodiversitet for pengene? Anders Højgård Petersen Center for Makroøkologi, Evolution og Klima Københavns Universitet Center for Macroecology. Evolution and Climate Natural History\nIkke en frø, ikke en fugl, ikke en fisk...\nPolitiken.dk 8. maj 2010 Ikke en frø, ikke en fugl, ikke en fisk... Af Hans Meltofte Nedgangen i Jordens mangfoldighed af planter og dyr skulle være bremset i 2010. Men det er langtfra lykkedes.»biodiversitet\nForvaltning af fremtidens natur og biodiversitet i Danmark i lyset af klimaforandringer\nForvaltning af fremtidens natur og biodiversitet i Danmark i lyset af klimaforandringer Carsten Rahbek Center for Makroøkologi, Evolution og Klima Center for Macroecology. Evolution and Climate Faculty\nBIODIVERSITET I AGERLANDET STATUS, UDFORDRINGER OG MULIGHEDER\n29. August 2016 Anne Eskildsen Naturkonsulent, PhD Nikkende kobjælde. Foto: Anne Eskildsen BIODIVERSITET I AGERLANDET STATUS, UDFORDRINGER OG MULIGHEDER HVORDAN BLIVER DER BÅDE PLADS TIL PRODUKTION, NATUR\nFaunaforurening i forbindelse med insektproduktion\nFaunaforurening i forbindelse med insektproduktion Regulering af udsætning af dyr Natur & Miljø 2017 Kolding Lovgrundlag Naturbeskyttelsesloven 31 Dyr, der ikke findes naturligt vildtlevende i Danmark,


Laptop SSD Gendannelse\nHjemYodot Harddisk Gendannelse SSD DatagendannelseSSD Laptop Gendannelse\nGendan SSD Laptop\n“Jeg har til nylig skiftede harddisken på min bærbare computer med SSD til at forbedre den samlede ydeevne. Alt fungerede fint, indtil jeg opgraderede Windows OS på bærbar. Snart efter opdatering af Windows 8-8,1 OS-version, jeg begyndte overfor hyppig indefrysning af laptop og endte i fuldstændig katastrofe. Nu, laptop tænder men viser ingenting. Er der nogen mulig måde at gendanne data, laptop SSD gendannelse? Kan nogen venligst hjælpe?”\nSSD - Solid State Drive er en af de populære lagerdrev at hamstre data om stationære og bærbare. SSD vil øge systemets ydeevne i form af læsning OS, responstid, læse / skrive hastighed og starte programmer. I den seneste tid, de fleste af de brugere af bærbare computere skiftede fra deres traditionelle harddiske til SSD til optimal ydelse på bærbare. Men som givet i første afsnit, data gemt i SSD kan blive forgæves på grund af tilfælde som:\nHvis filsystemet på SSD på bærbare er beskadiget på grund af malware, forkert omformatere proces eller på grund af eventuelle software konflikter, så data gemt på SSD bliver utilgængelige\nForkert installation af OS, fejl mens geninstallere OS, forkert OS opdatering osv kan alle resultat i OS styrt på bærbare\nKorruption at partitionstabellen eller MBR grund logiske fejl og dårlige sektorer vil forårsage data utilgængelighed fra bærbar SSD\nFormatering enhver partition fejlagtigt, slette partition og samtidig skabe ny og ukorrekt proces med at ændre størrelse partitioner på bærbare SSD kan fremkalde enorme fanen af data\nFejl i flash-teknologi af SSD kan undertiden gøre lagerenheden inaktive eller ikke reagerer, som medfører fanen af data\nI disse tilfælde, hvor data om bærbare SSD bliver uden til rækkeviddeog hvis der ikke er sikkerhedskopi af vigtige filer, så vil man virkelig komme ind på problemer, da data ikke kan gendannes manuelt. Men hvis korrekt data opsving værktøj er ansat alle mistede eller utilgængelige data på bærbare SSD kan nemt hentes tilbage.\nSoftware til at hente data fra SSD på laptop:\nYodot harddisk Gendan er beriget med beskedne funktioner, der er i stå til at SSD laptop gendannelse data i en enkelt skud. Modulerne er inkluderet i dette værktøj kan udtrække alle typer af filer som dokumenter, Excel-ark, billeder, foldere, videoer, programfiler, eksekverbare filer, PDF-filer mv fra laptop SSD med stor lethed. Bortset fra at inddrive bærbar SSD data, dette værktøj kan bringe data tilbage, når SSD ikke vil starte på bærbare eller pc. Det kan endda redde filer fra slettede, mangler, beskadiget eller fejl viser partition på SSD samt interne harddiske uden problemer. Man kan bruge denne software til at gendanne data fra ekstern harddisk, pen-drev, flash-hukommelseskort, FireWire-drev og andre enheder mulig opbevaring har exFAT, FAT32, FAT16, NTFS, NTFS5 og Refs filsystemer. Denne geniale værktøj kan installeres på Windows 8, Windows 8.1, Windows 7, Windows Vista, Windows XP, Windows Server 2008 og 2003 operativsystemer.\nEnkle trin til at genvinde data fra laptop SSD:\nHent Yodot Gendanne Harddisk software på din bærbare computer SSD og installere det\nHvis SSD er fuldstændig utilgængeligt, slutte den til sunde Windows-computer og installere værktøjet på systemet\nKør programmet ved at følge instruktionerne på skærmen\nDer kommer en hovedvinduet med to store muligheder – ‘Partition Recovery’ og ‘Formatted / Reformatted Recovery’\nKlik på et af disse muligheder baseret på fanen af data fra SSD og fortsæt næste\nI kommende skærm, vælge det drev, der repræsenterer laptop SSD fra hvilke filer der skal genoprettes\nSå, hvis det er nødvendigt at vælge de filtyper at hente ellers klik på ‘Mark All’ valgmulighed\nIndled scanningen, hvis fremskridt vil blive vist i ‘Status Bar’\nSom scanning afsluttet visning reddet data i ‘Data View’ eller ‘File Type View’ tilståe\nBrug ‘Preview’ mulighed til at få detaljeret kig på gendannede filer én efter én\nTil sidst, gem reddet data i kendte target placering andre end samme laptop SSD, der blev scannet\nRegelmæssigt sikkerhedskopi vigtige data fra laptop SSD på til en anden lagerenhed\nUndgå alle mulige fejl, mens de udfører vigtige opgaver på laptop SSD


RÆSON Live « RÆSON\nHvert år står RÆSON for en lang række små og store arrangementer over hele landet, i samarbejde med bl.a. uddannelsesinstitutioner og foreninger. Fra foredrag, workshops og paneldebatter til konferenceforløb over halve og hele dage.\nEksempler på faste arrangementer:\n– RÆSON AFTEN: Målet er at lave et fast, fleksibelt forum, hvor eksperter, politikere og meningsdannere hver gang fokuserer på ét af de største spørgsmål i dansk og international politik – præcis som de gør i magasinet. Formatet for RÆSON AFTEN varierer – nogle gange er der en enkelt foredragsholder, hvis oplæg efterfølges af interview og debat med salen, andre gange er arrangementet bygget op som en rundbordsdiskussionen eller et seminar med en række deltagere. Køb billetter her: https://www.raeson.dk/aften/\n– Vidensfestival: Hvert år samler RÆSON 20 af Danmarks bedste foredragsholdere på den samme scene i Den Sorte Diamant. Køb billetter her: https://www.raeson.dk/2018/vidensfestival-2019-i-salg-nu/\n– Røddingdøgnet: RÆSON og Rødding Højskole inviterer hvert år de skarpeste gymnasieelever fra hele landet tll Rødding for på 2 dage at løse Danmarks største udfordringer\n– Ny Viden Om Politik: Konferenceserie indledt 11/5 i København (ved premieren medvirkede: Ove Kaj Pedersen, Niels Bjerre-Poulsen, Rasmus Willig m.fl.)\n– Global Citizenship-dag på Rysensteen Gymnasium: RÆSON står for hele dagens program om globale temaer, i år med bl.a. Mogens Lykketoft\nSøndag 1. juni 2014 stod vi bag debat, brød og suppe på Vega i København under titlen “Idéerne tilbage i politik” (med bl.a. Johanne Schmidt-Nielsen, Morten Messerschmidt, Jacob Engel-Schmidt og Peter Hummelgaard). Tidligere har vi fx også lavet RÆSONs Årsdag, politikkonference over 2 dage på Silkeborg Gymnasium, konferencen “Medier i en ny tid” på Ørestad Gymnasium og ugekursus i samarbejde med Testrup Højskole.\nSend os en mail på: ordre@raeson.dk for mere information, herunder priser m.v.


Grafisk design Nordjylland - Synlighed der får dine kunder til at huske dig!\nMarkedsføringsstrategi der virker\nLokal grafisk design Nordjylland\nDin virksomhed fortjener et troværdigt og gennemført grafisk design, der tiltrækker loyale kunder. R Stjerne laver grafiske løsninger så din virksomhed bliver set, og bliver husket.\nR Stjerne har over 15 års erfaring med at udarbejde grafisk design, på tryk såvel som online. Når jeg designer, arbejder jeg ud fra Emotionelle Kundetyper® metoden. Det er med til, at sikrer et stærkt fundament, der kan skabe vækst og er vejen frem til loyale kunder.\nGrafisk design kan være mange ting. Det kan være alt lige fra dit logo, tryksager, hjemmesider, messestande – ja, hele din visuelle identitet består af grafiske elementer, elementer der er med til at sende signaler til dine kunder. Det er derfor uhyre vigtigt, at der en rød tråd i dine grafiske elementer og de sender de rigtige budskaber og signaler til dine kunder.\nGennemarbejdede grafiske løsninger\nHer får du altid grafisk design i en høj kvalitet. Gennemarbejdede grafiske løsninger med udgangspunkt i Emotionelle Kundetyper® metoden, sikrer en høj kvalitet og sender med garanti de rette signaler til din kundetype.\nDu er altid velkommen til at kontakte R Stjerne og få personlig sparring og rådgivning. Det vigtigste for mig er at medvirke til et stærkt fundament for mine kunder, og skabe vejen til en styrket forretning. Det gøres kun ved god kommunikation, derfor er du altid velkommen til at sparre med mig.\nGrafisk design, god kvalitet til nordjyske priser\nR Stjerne kan løse alle former for grafiske opgaver, små som store, så du kan trygt overlade dine grafiske designopgaver til mig. Jeg samarbejder med Nordjyske trykkerier, der altid står klar til at leverer en god kvalitet, til en ordentlig pris.\nKontakt R Stjerne helt uforpligtende, hvis du har en grafisk opgave, du har brug for at få løst. Her kan du altid på en god pris på grafisk design.\nHerunder er et lille udpluk af grafiske design opgaver. Se flere referencer her >>\nLokal grafisk design i Nordjylland\nGrafisk Designer/ Ejer\nEKSEMPLER PÅ GRAFISK ARBEJDE\nGRAFISK DESIGN ANNONCE\nGRAFISK DESIGN FLYER\nDu kan få grafisk ekspertise pr. time pris eller pr. opgave, det er helt op til dig. Kontakt mig gerne for information omkring priser eller få et tilbud. Se i også freelance grafiker.\nSkal du have designet en annonce, eller har du en anden mindre grafisk opgave, du skal have løst.\nDenne løsning er en fordel for dig, der skal have løst enkelte små design opgaver.\nKontakt mig for tilbud på større opgaver.\npris pr. time ex. moms\nAfregning pr. time\nEr du iværksætter, eller ønsker du at kvalitetssikre din virksomheds grafiske profil?\nDesign pakken er for dig, der vil præsentere din virksomhed med en holdbar og troværdig grafisk profil.\n* Ovennævnte er uden tryk, jeg er gerne behjælpelig med trykning.\n* Foto, samt tekst leveres af dig, eller tilkøbes.\nLogoet er dit firmas varemærke. Det er vigtigt, at logoet er professionelt og sender de rigtige signaler\nMed logopakken får du enten et nyt logo, der er med til at bane vejen for dine iværksætter-drømme, eller du kan forny dit gamle logo til et professionelt udført logo.\n3 logo forslag\n2 korrekturer hvor det valgte logo tilpasses efter ønske\nEndeligt logo leveret som filer til både digitalt og print\nDokument med farvekoder udleveres\nEfterfølgende ejer du 100% logoet\nSPAR PENGE MED ET GRAFISK KLIPPEKORT\nFå grafisk ekspertise på klippekort, til dig der med jævne mellemrum har brug for grafisk assistance. Her får du samme høje grafisk design kvalitet – til rabat pris.\n☆ Klippekortet betales før påbegyndelse af arbejdet ☆ Ubrugte klip refunderes ikke ☆ Gyldighed 1 år\n10 timers klippekort med\nVælg denne løsning, hvis du har flere mindre opgaver, eller hvis du har brug for løbende hjælp til f.eks vedligehold af hjemmeside, foldere, prislister el. skilte.\nTotal kr. 6.300 - SPAR 700,-\n20 timers klippekort med\nEt godt valg, til dig der i en periode har mange eller større grafiske opgaver, du skal have løst f.eks brochure, en bog eller opdatering af hjemmeside mv.\nTotal kr. 11.900 - SPAR 2.100,-\n50 timers klippekort med\nTil dig der over en længere periode har brug for grafiske kompetencer, internt eller eksternt i din virksomhed. Opgaverne kan være online eller offline.\nTotal kr. 28.000 - SPAR 7000,-\nOpstartsmøde hvor vi snakker indhold, struktur og design. Jeg møder gerne personligt op i din virksomhed, på den måde er det nemt for mig, at danne mig et indtryk af den virksomhed jeg skal designe til.\nHer taler vi om, hvordan du ønsker at sælge dit produkt/services og hvilke kundetyper du gerne vil ramme. Hvilke grafiske produkter der skal udarbejdes. Ideer til grafisk udseende, farvevalg, indhold, tekster, billeder mv.\nDu sender tekst, foto, logo mv. der skal bruges til opgaven via mail, Dropbox eller We Transfer. Jeg kan være behjælpelig med at skaffe billeder, og lave illustrationer der giver dit grafiske materiale karakter. (Illustration og foto er tilkøb)\nJeg udarbejder et layout og sender til dig\nDet færdige design sendes til korrektur. Når designet er godkendt, laves opgaven færdig og klar til tryk/online.\nDer er TILFREDSHEDSGARANTI på grafisk materiale hos R Stjerne. Viser det sig, at du ikke er tilfreds med det udarbejdede layout, har du altid mulighed for, at få lavet designet om inden det sendes til tryk.\nJeg kan være behjælpelig med at sende til tryk, eller du får nu udleveret trykklar filerne via mail, Dropbox eller We Transfer.\nR Stjerne designer\nWeb banner statisk el. gif\nKontakt R Stjerne\nI processen med at starte mit firma op, kom jeg til en meget vigtig del, nemlig mit logo. Jeg havde en idé om, at jeg ville have et logo der skulle skille sig ud, men som samtidig var meget enkelt. Mere vidste jeg ikke…\nRikke forstod ret hurtigt mine idéer, selv om de var tydligere i mit hovede..end i mine ord. Slutresultatet har lagt oversteget min fantasi. Der hvor vi endte, var ikke i mine tanker inden vi gik i gang. Det er dét en kreativ proces kan, og jeg elsker den udvikling hvor jeg kan mærke, at den ikke helt rammer plet, og så lige pludselig …..Bang.. så er den der… så føles det helt rigtigt i maven… Jeg er meget taknemmelig og stolt af mit smukke logo…tak!\nDet overblik som Rikke besidder, var en stor hjælp for mig, Jeg var aldrig i tvivl om hvor vi var i processen, og hvor vi var på vej hen.\nJeg har haft kæmpe glæde af Rikkes faglighed. Hendes viden om Emotionelle Kundetyper, har været utrolig givtigt for mig, og har hjulpet mig meget, både ift farver, ordvalg og tekst.\nRikke har stor tålmodighed, og hun er lynhurtig til at give svar retur, og så har hun en ro over sig, som heldigvis smitter.\nJeg er ny som selvstændig, og Rikke er god at sparre med, omkring den spænding og usikkerhed der kan være forbundet med at stå på egne ben.\nJeg har været utrolig glad for samabejdet med Rikke, og hun får naturligvis min varmeste anbefaling. Jeg vil til enhver tid søge hjælp hos Rikke igen.


Sundhedsskadelige kosttilskud sælges fra Tyskland til Danmark : FLA\nSundhedsskadelige kosttilskud sælges fra Tyskland til Danmark\n01-11-2017 | 09:52 | af Lise B. Christoffersen\nFlere udenlandske hjemmesider markedsfører målrettet sundhedsskadelige produkter mod danske forbrugere. Den danske Fødevarestyrelse advarer mod produkterne.\n»Trænger du til at tabe dig? Tab dig hurtigt med slankepiller.« Sådan skriver Fitnessnord.com på deres forside. Hjemmesiden er på dansk, virksomhedens adresse er i Spanien og lageret ligger i Flensborg – lige udenfor den danske Fødevarestyrelses rækkevidde.\n– Mange hjemmesider markedsfører produkter på dansk. Finder vi et sundhedsskadeligt produkt på en tysk hjemmeside, som er markedsført på dansk, så kontakter vi de tyske myndigheder og får dem til at kontrollere det. Men det er ikke ulovligt at købe kosttilskud på nettet eller i Tyskland og tage med til Danmark, forklarer Jan Petersen, der er civilingeniør i Kosttilskudsgruppen under Fødevarestyrelsen.\nEn virksomhed, der gentagende gange har været i Fødevarestyrelsens søgelys for at sælge sundhedsskadelige produkter, er Fitnessnord.com. Men Fødevarestyrelsen kan kun advare mod siden, som de gjorde det allerede tilbage i 2012, hvor styrelsen udsendte følgende advarsel:\n»Advarsel mod fitnessnord.com. Fødevarestyrelsen advarer forbrugerne mod at indtage kosttilskudsproduktet OxyELITE Pro som sælges fra den dansksprogede hjemmeside, da produktet er sat i forbindelse med flere tilfælde af akut hepatitis og et dødsfald hos personer, som har indtaget produktet.«\nFitnessnords danske direktør Holger Sigmar Heltoft har ikke svaret på spørgsmålet om, hvorfor de markedsfører produkter, som Fødevarestyrelsen advarer imod. Eksempelvis kan man netop nu købe produktet »Mutant Test«. Produktet indeholder planteingrediensen Tribulus terrestris, der ifølge DTUs fødevareinstitut blandt andet kan skade leveren og centralnervesystemet.\nFitnessnord.com, som sælger sundhedsskadelige kosttilskud holder til på Langberger Weg 14. (Foto: Sebastian Iwersen)\nSvært at gennemskue risici\nSom forbruger kan det være svært at gennemskue produkternes ricisi; selvom hjemmesideteksten og kundeservicenummeret er dansk, behøver siderne ikke følge danske regler.\n– Der er ingen liste, hvor forbrugeren kan se, hvilke kemiske stoffer eller planter der er sundhedsskadelige, når man køber kosttilskud fra udlandet, forklarer Jan Petersen.\nDerfor kan den almene forbruger ikke selv kontrollere eller gennemskue, om et produkt overholder danske krav.\n– Lovgivningen vedrørende tilsætningen af andre stoffer end mineralstoffer, vitaminer og tilsætningsstoffer er ikke harmoniseret indenfor EU. Det er derfor muligt, at de enkelte EU-lande opfatter de andre stoffer – for eksempel planteingredienser – forskelligt, forklarer Andreas Tief, stedfortrædende pressetalsmand fra den tyske forbruger- og levnedsmiddelstyrelse.


DENNIS SPIDSKOMPETENCER – Insubiz\nSOFTWAREUDVIKLER I TÆT DIALOG MED BRUGEREN\nDennis: Softwareudvikler i tæt dialog med brugerne\nHvis du som bruger af InsuBiz har haft et spørgsmål, som var for teknisk til at 1st line support kunne svare dig, så har du sandsynligvis stiftet bekendtskab med Dennis Klitgaard, der som softwareudvikler er med til at varetage 2nd line support.\nOg hvis du har glædet dig over InsuBiz’ nye plugin til Microsoft Outlook, så har du også indirekte stiftet bekendtskab med Dennis via et af de mange InsuBiz udviklingsprojekter, han har været involveret i.\nDennis’ arbejdsopgaver spænder altså fra det rent tekniske til formidling af løsningerne til brugerne.\n”Da jeg læste til datamatiker, havde jeg ikke forestillet mig, at jeg ville få så varieret et job, som jeg har i dag. Det at jeg har kontakt til brugerne betyder, at jeg har en god fornemmelse af, hvad der fungerer godt eller ikke og hvad der kunne være brug for. Og på den måde har jeg også indflydelse på, hvordan nye udviklingsprojekter bliver formuleret, og det er spændende!”.\nFokus på at udvikle gode løsninger til brugerne – og at gøre det så effektivt som muligt\nDennis arbejder i InsuBiz’ it-afdeling, som har ansvaret for såvel udviklingsprojekter af nye funktionaliteter som den løbende fejlretning og optimering af systemet. Opgaverne varierer meget: Nogle følger en velafprøvet skabelon, mens Dennis og kollegerne andre gange skal sætte sig ind i nye metoder og teknologier:\n”Vi har – i overført betydning – en værktøjskasse i afdelingen. Ved nogle projekter ved vi umiddelbart, hvilket værktøj, vi skal hive op, mens vi andre gange skal ud at finde det rigtige værktøj, altså læse op på et emne. Det er vigtigt at udfordre os selv på den måde, både fordi vi udvikler vores individuelle kompetencer og fordi det giver nogle bedre løsninger til gavn for brugerne,” fortæller Dennis.\nFra skolebænken over praktik til fast ansættelse\nEfter endt uddannelse som datamatiker kom Dennis til InsuBiz i 2017, først i praktik som en del af uddannelsen, derefter som fastansat softwareudvikler. Siden Dennis først trådte ind ad døren hos InsuBiz er opgaverne blevet flere og mere komplicerede, samtidig med, at han har fået et rigtigt godt kendskab til forsikringsverdenen.\n”Det har været en stejl læringskurve! På studiet lærte vi at se os selv som en slags it-håndværkere, der ligesom traditionelle håndværkere kan være med til at bygge næsten hvad som helst. Så jeg er nu en it-håndværker med god forstand på systemer, der bruges af virksomheder der gerne vil have styr på deres forsikringer, skadeshåndtering og risici,” slutter Dennis.


Smartcity: Regnsensor styrer trafiklys i Odense | CEDI\nRegnsensoren er opsat i krydset mellem Rødegårdsvej og Østerbæksvej, og den fungerer således, at sensoren opfanger mængden af regn, mens to radarer kigger 70 meter hen ad Rødegårdsvej i begge retninger. Når de registrerer cyklister på vej mod krydset, bliver tiden med grønt lys forlænget, hvis det er regnvejr.\n- Vi vil gerne gøre det lettere at vælge cyklen, hvis bilen ikke er en nødvendighed, og her er regnsensoren en smart teknologi, som gør hverdagen bedre for odenseanerne.\nSupercykelstien mellem centrum og universitet bliver benyttet flittigt, og det er oplagt, at vi begynder med opsætningen her. Hvis det bliver en succes, kan vi overveje at opsætte regnsensorer i andre kryds, siger by- og kulturrådmand Jane Jegind (V).\nHidtil har teknologien kun været anvendt i Holland, men Odense er den første by i Danmark og Norden, som opsætter en regnsensor.\n- Vores ambition er at gøre Odense til Danmarks bedste cykelby, og så skal der noget ekstra til. Her er grønt lys i regnvejr en god løsning, for hvis nogen skal vente i regnen, er det mest fair, at det er bilisterne, som trods alt sidder i tørvejr. Så kan cyklisterne komme hurtigt af sted, siger Troels Andersen, projektleder for Cyklisternes By.\nRegnsensoren sikrer længere grønt lys til cyklisterne, mens biler i tværgående retning vil opleve lidt kortere perioder med grønt lys. De vil dog aldrig opleve at vente mere end højst 20 sekunder ekstra på cyklisterne. Det er forventningen, at dette kun vil ske cirka én gang om måneden.\nSmartcity, Odense, sensor, cykel, trafiklys


CBD Cooling | Økologisk hudpleje fra Schweiz\nHjem / CBD hudpleje / CBD Cooling\n199.00 kr 249.00 kr Du sparer 20% (50.00 kr)\nCBD Cooling indeholder 300 mg ren og CO2-ekstraheret cannabidiol blandet med økologiske ingredienser for en førsteklasses og kvalitetsfølelse på din hud.\nDen kombinerer plantebaserede ekstrakter og æteriske olier specifikt til ubehag, hurtig restitution og muskelstøtte. Den er lavet med lavendel, grøn mynte og eukalyptus, som har hurtige kølende egenskaber for restitutionskomfort.\nNyligere forskning viste, at CBD kan give ro til lidelser relateret til muskler og led, sår- og hudregenerering. Det kan bruges til enhver bekymring vedrørende hud og smerte. Denne kølecreme giver en mint-kølig følelse af lettelse for led og muskler. Køleterapi hjælper med at mindske blodgennemstrømningen og kan hjælpe med at reducere træningsinduceret muskelubehag.\n•Produktet er håndholdt -lavet, 100 % vegansk og indeholder ikke THC, parabener, kunstige farvestoffer, pesticider, herbicider, toksiner, tungmetaller, opløsningsmidler og syntetiske cannabinoider.\n✔ CBD – beroliger og letter spændinger & ubehag, beroliger\n✔ Spearmint - kølende effekt, muskelømhed\n✔ Eucalyptus - reducerer rødme, varme, smerte, hævelse\nVand, *Mentha piperita blomster/blade/stilkvand, *Lavandula angustifolia blomstervand, *Olea europaea frugtolie, *Butyrospermum parkii smør, Cetearyl olivat, Sorbitan Olivate, ***Glycerin, *Lecithin, Cannabidiol, Cetylalkohol , Mentha piperita olie, Eucalyptus globulus olie, Lavandula hybrid blomsterolie, Xanthangummi, *Helichrysum italicum, Tocopherol, **Benzylalkohol, Menthyllactat, PPG-26-Buteth-26, PEG-40 hydrogeneret ricinusolie, Salicylsyre, Sorbic syre, **(Linalool, Limonene, Benzyl cinnamate).\nAqua, *Lavandula angustifolia blomstervand, *Mentha spicata blomstervand, *Simmondsia chinensis frøolie, *Butyrospermum parkii smør, Cetearyl olivat, *Mentha piperita olie, *Sorbitan olivat, ****Glycerin, Eucalyptus bladolie , ***Cannabidiol, Cetylalkohol, Benzylalkohol, Lavandula angustifolia olie, Xanthangummi, Salicylsyre, Tocopherol, Sorbinsyre **(Limonen, Linalool)\n* **Lavet ved hjælp af økologiske ingredienser.


"Bland-selv-bjælder" og nyt minitoppynt i butikken.\nDer er kommet en del nye produkter i museumsbutikken, som er en specialbutik med pynt til små træer, der støtter driften og den fortsatte opbygning af Kunstmuseet Julehjertemuseet / The Woven Heart Art Museum. Vi har altid mangel på topstjerner og topengle til små træer, så i år har jeg sat mig ned og designet nogle lette små ting ud af genbrugsmaterialer, dét er der kommet nogle begrænsede små partier ud af. Faktisk blev der allerede udsolgt af en enkelt af modellerne, inden vi fik lagt den ind på denne hjemmeside. Vi sælger pynt hele året igennem efter bestillinger og på postordrer. Så når vi når til oktober og sæsonåbningstid, har vi allerede solgt det meste af årets produktion videre, hvilket så finansierer byggeriet i løbet af åbningsperioden, for det er nu engang nemmere at bygge på udstillingen, når den er sat op, end når det er sommer og alt er pakket sammen.\nDet er også blevet til lidt bitte små nye malede kræmmerhuse, (foto) også har vi fået "bland-selv-bjælder," efter konceptet:\nDU VÆLGER, VI BLANDER:\nI sidste weekend, hvor museet blev passet af andre frivillige, var der lidt klager blandt museets besøgende over, at jeg ikke var der. Ikke så mange og bare lidt "syrlige kommentarer" ud mellem sidebenene, men lige akkurat nok til, at det gik videre til mig.\nMen så skal vi jo lige repetere, hvad det er Julen går ud på: Nemlig at hygge sig med familie, bekendte og venner. Fødselsdage, julefrokoster i familie og firmaer og andet juletam-tam. Det er jo oftest i weekenderne, at andre folk har tid til dét, så jeg tog mig den frihed at holde fri i sidste weekend for at tage til familiefødselsdag, samt til at mødes med nogle dejlige nye og gamle bekendte.\nHvis jeg SKAL være på museet, hvergang det har åbent og stå til rådighed som frivillig på museet hver weekend i en 2-måneders periode hvert år lige op til jul, har jeg jo ingen chance for at se min familie eller dyrke /vedligeholde mine sociale relationer i juletiden, og dét vil jeg ikke riskere. Jeg har også krav på at have et socialt liv og et behov for at kunne være anonymt sammen med andre mennesker uden konstant personligt at skulle være nogen fremmede menneskers oplevelse, selvom jeg tilfældigvis er født med nogle kunstneriske evner, hvor andre mennesker forventer min personlige tilstedeværelse non-stop på et museum i et par måneder op til Jul.\nNoget helt andet er, at jeg altså ikke lige tilfældigvis er i gang med at lave Woven Heart Art, når du kommer. Der er for lidt plads i hulen til, at vi kan have julehjerteværkstedet i drift samtidigt med, at der er åbent, og jeg kan ikke både arbejde, besvare spørgsmål og vise rundt samtidigt. Så nye små kunstværker er primært undervejs resten af året, mens museet er lukket, for der skal jo også bygges montrer til dem, før de kan udstilles på en måde, så de ikke risikerer at gå i stykker.\nJeg er professionel multikunstner på et vist niveau. Lever af det, så lige nu fletter jeg slet ikke hjerter, for jeg er i denne uge booket op med professionelle freelance tekstforfatteropgaver fra min tyske redaktion, hvor der er en deadline på opgaverne, også er jeg på et eksternt værksted andetsteds i gang med nogle nye kunstværker til diverse forårsudstillinger, censureringer, mv. som illustrator og billedkunstner iøvrigt. Opgaver, der heller ikke er plads til i Kulturhulen, mens julehjertemuseet er der, men som for de fleste censurerede forårsudtillingers vedkommende skal være afleveret inden Jul.\nMen jeg glæder mig til næste weekend, d. 19. nov og 20. nov, hvor jeg igen slapper af på Julehjertemuseet.\nWoven Heart Artist, møbelkunsthåndværker, julepynt-designer, opfinder, billedkunstner og tekstforfatter, mm.


Georg Brandes-prisen 2010, Dan Ringgaards takketale | Litteraturkritikernes lav\nJeg vil gerne takke for prisen. Jeg er stolt over at modtage den. Uanset hvor vilkårlige priser kan forekomme én så må de være udtryk for at nogen har syntes godt om hvad man har lavet. At nogen i det her tilfælde er ens kolleger, gør det så meget desto mere ærefuldt. Jeg er ekstra glad for at modtage den fordi Stedssans har været en svær bog at skrive og lidt af en satsning. Næsten alle bøger er svære at skrive, vil jeg tro, men den her var ekstra vanskelig fordi jeg, forsigtigt, forsøgte at snige mig over den hårdest patruljerede af alle genregrænser, den mellem faglitteratur og skønlitteratur, og fordi jeg i den forbindelse var nødt til at satse lidt af mig selv, noget man ellers i den akademiske branche er forskånet for.\nDet er alt sammen Lars Bukdahls skyld. Alt er jo som bekendt Lars Bukdahls skyld. Han anmeldte min forrige bog om Henrik Nordbrandts digte. Det gjorde han meget venligt, blot lod han det fremgå at bogen måske var en lille smule velopdragen. Velopdragen kan være ok, men jeg kunne godt se hvad han mente. Den litteraturkritik som kommer fra universiteterne er – uanset hvor velformidlet den kan være – alt for ofte indrettet efter nogle normer for god forskning som i sig selv er overordentlig rimelige, men som har det med at få forfatteren til at tale ind i systemet og ikke ud i verden, og til for sjældent at turde satse sin egen pen og person i mødet med litteraturen.\nJeg besluttede mig altså for at skrive en uvorn bog. Ikke kun fordi Lars sagde at jeg skulle, men fordi jeg tror at megen erkendelse inden for humaniora kommer af at man sprænger afhandlingens rammer. Man har måske et stof som ikke kan passes ind i de former man har til sin rådighed, eller man opdager at man finder sit stof ved at skrive i en form der ikke svarer til forskrifterne. Stedssans er et forsøg på at skrive uden for rammerne. Jeg har gjort alle de ting jeg ikke måtte, alle de ting jeg på det kraftigste fraråder mine studerende at gøre, hvorfor det da også som forventet gav en hoben problemer.\nStedssans har ingen tese. Den har derimod en række meget åbne spørgsmål til et omfattende emne: stedet. Der er heller ingen systematisk udvalgt repræsentativ empiri. Princippet har været at finde den litteratur der, om jeg så må sige, vidste noget om emnet, og som jeg holdt af. De fem perspektiver som bogen er opbygget i, er ikke på samme niveau og de udtømmer ikke emnet. Argumentationen ikke lineær og rettet imod et endeligt svar, som i en afhandling, men mere rumlig, åben og springende som i et essay. Værst af alt var at jeg fik den idé ikke bare at spørge til stedet i litteraturen og i teorien, men at begive mig ud i verden for at se på steder. Det resulterede i en slags rejsenotater som var vanskelige at få til at hænge sammen med den i forvejen temmelig spraglede bog.\nHer er det jeg er nået til den del af pristalen hvor jeg må takke nogen. Jeg vil især takke Svend Erik Larsen som jeg præsenterede for et miserabelt manuskript som han undlod at arkivere lodret eller hånle over, men imod al fornuft forsøgte at få styr på. Senere hjalp andre kolleger og venner mig på samme måde og med en tilsvarende overbærenhed. Selv da det langt om længe nåede forlaget, viste det sig at indeholde elendigheder som jeg endnu engang, modvilligt, måtte rette op på. Sidst vil jeg takke Henrik Nordbrandt hvis digte satte mig på sporet af emnet, og hvis præcise, dobbeltbundne og urolige stedserfaringer var et pejlemærke i arbejdet med bogen.\nJeg sagde før at Stedssans var et forsøg på at overskride en genregrænse. Det er ikke helt rigtigt. Den er snarere et forsøg på at udvide grænselandet imellem faglitteratur og skønlitteratur ved at være forpligtet både på begrebet (som Adorno kaldte det) og så på æstetikken, smagen. Set inde fra universitetsverdenen bliver det mere og mere vanskeligt at få lov til at gøre netop det. Specialiseringen af samfundet er også en specialisering af forskningen, herunder en formalisering og indsnævring af de former man forventes at kunne udtrykke sig videnskabeligt i. Sådan øges afstanden imellem litteratur og litteraturforskning.\nI det lys virker det nærmest naturstridigt, og i hvert fald kulturstridigt, at Stedssans langt fra er den eneste bog om litteratur på dansk som udkom i 2010, og som har kunnet tale hen over denne afstand. Frits Andersens Det mørke kontinent? og Anne-Marie Mais Hvor litteraturen finder sted er fornemme eksempler på at det stadig kan lade sig gøre.\nJeg vil bukke og takke og tilføje at jeg også er stolt over at få prisen fordi det er Georg Brandes’ pris. Han er et forbillede. Han kunne om nogen læse og skrive og tænke – midt i det moderne.


Kohden røgelse - Køb japansk Kohden røgelse i ekstraordinær kvalitet\n> Røgelse og røgelsespinde>Kohden\nKohden\tDer er 4 varer.\nElenance og luksus i klassiske dufte.\nSom en fin kop økologisk kaffe og en eksklusiv flaske vin, fås japanske røgelser også i ekstraordinært fine kvaliteter. Kohden-serien er et godt eksempel på dette.\nDen bedste gaveide til en god ven, som holder af røgelse (eller kunne komme til dt). Her får du 6 klassiske japanske japanske røgelser i rene dufte pakket i en eksklusiv æske og med en ekstra fin lille røgelses-holder. Mere\nDen bedste gaveide til en god ven, som holder af røgelse (eller kunne komme til dt). Her får du 6 klassiske japanske japanske røgelser i rene dufte pakket i en eksklusiv æske og med en ekstra fin lille røgelses-holder.\nArabesk-mønstrene på æskerne er inspireret af kulturerne langs Silkevejen, som før i tiden bragte kostbare røgelses-råmaterialer fra Mellemøsten og de arabiske lande til Kina og Japan. Ren æstetisk nydelse!\nKohden Japanese Mint - Japansk røgelse\nKohden Japanese Mint - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit: candanam) siges i østen at bringe en i tættere kontakt med det guddommelige. I Budhismen anvendes duften traditionelt til at bevare opmærksomhed i meditation og højne den spirituelle energi.\nKohden Japanese Mint - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ...\nKohden Japanese Mint - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit: candanam) siges i østen at bringe en i tættere kontakt med det guddommelige. I...\nKohden Musk Note - Japansk røgelse\nKohden Musk Note - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit: candanam) siges i østen at bringe en i tættere kontakt med det guddommelige. I Budhismen anvendes duften traditionelt til at bevare opmærksomhed i meditation og højne den spirituelle energi.\nKohden Musk Note - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit:...\nKohden Musk Note - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit: candanam) siges i østen at bringe en i tættere kontakt med det guddommelige. I Budhismen...\nKohden Spicy Aloeswood - Japansk røgelse\nKohden Spicy Aloeswood - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit: candanam) siges i østen at bringe en i tættere kontakt med det guddommelige. I Budhismen anvendes duften traditionelt til at bevare opmærksomhed i meditation og højne den spirituelle energi.\nKohden Spicy Aloeswood - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ...\nKohden Spicy Aloeswood - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit: candanam) siges i østen at bringe en i tættere kontakt med det guddommelige. I...\nKohden Staranise - Japansk røgelse\nKohden Staranise - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit: candanam) siges i østen at bringe en i tættere kontakt med det guddommelige. I Budhismen anvendes duften traditionelt til at bevare opmærksomhed i meditation og højne den spirituelle energi.\nKohden Staranise - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit:...\nKohden Staranise - Japansk røgelse Den guddommelige duft.Duften af sandeltræ (sanskrit: candanam) siges i østen at bringe en i tættere kontakt med det guddommelige. I Budhismen...


Mande armbånd-guldbarre-råt Dansk design-køb online her\nInvesteringsguldbarrer: Armbånd i forgyldt ramme\nEt armbånd med værdi og klasse, 24 karat guldbarrer i forgyldte smykkerammer, de ligner en helt million men er faktisk ikke så kostbare at anskaffe, og din guldbarre vil til evig tid repræsentere en vis værdi.\nForgyldt guldbarre armb. 1 x 3 gram\nHerren på billedet er klar til fest eller møde, om armen har han et armbånd med 3 x 1 grams guldbarrer i forgyldte kassetter/rammer, monteret på sort faldskærmsline.\nMed jakke og slips bliver armbåndet meget elegant at se på, med sweater et helt andet look.\nForgyldt guldbarre armb.1 x 3 gram\nHer et nærbillede af armbåndet på faldskæmsline og med 3 x 1 grams guldbarrer på tværs.\nForgyldt guldbarre armbånd 5 gram\nStor 5 grams guldbarre i forgyldt kassette og på sort US Mil faldskræmsline.\nEt elegant og flot armbånd der kan bruges til enhver lejlighed, og stadig har du din guldbarres værdi for evigt.\nHer et nærbillede af guldbarre smykket, det er en ægte 24 karat guldbarre fra Schweiz du bærer om armen, i en en af verdens stærkeste liner - nemlig en faldskærmsline der også bruges af USAs militær.


Gulvvarme Hjælper Mod Skimmelsvamp » Er Det Sandt? - 2019 | Tips guiden\nKæmp skimmelsvamp med hjemmehjælpemidler - hvilke er der?\nVigtigste Tips guidenGulvvarme og skimmel - hvad du bør vide\nGulvvarme og skimmel - hvad du bør vide\nMyte: Gulvvarme forhindrer muggens vækst\nIndflydelse af gulvvarme\nMyte: med gulvvarme ingen skimmel i gulvkonstruktionen\nÅrsager til skimmel i gulvkonstruktionen\nDer er mange myter, der ikke er egnede til at holde forholdet mellem gulvvarme og skimmelvækst. Alt hvad du skal vide om gulvvarme og skimmelsvamp i huset, kan du derfor finde ud af i detaljer i dette indlæg.\nOfte hører man, at gulvvarmesystemer reducerer muggens vækst i lejligheden. Desværre er det kun delvis sandt.\nMould er hovedsageligt forårsaget af strukturelle mangler. Årsagerne kan være:\nmanglende eller defekt isolering i enkelte områder\nTermiske broer på grund af utilstrækkelig eller ukorrekt isolering\nFejl vedhæftning af dampspærrefilm\nhøj luftfugtighed belastning i rummet, som ikke er tilstrækkeligt ventileret\nUden et middel af disse årsager vil det altid komme tilbage til kondensering og dermed fugtindtrækningen af de enkelte komponenter og dannelsen af mug.\nGulvvarme kan kun i meget begrænset omfang forhindre skimmelvækst. Dens fordel er, at det virker - i modsætning til en radiatorvarmer med strålende varme og har et meget ensartet varmemønster.\nVarmevarmen i gulvvarmen trænger således jævnt ind i alle områder og sikrer en ensartet høj varme på hvert punkt i rummet. I tilfælde af koldbroer er dette imidlertid ikke alene nok til fuldstændigt at forhindre kondens- eller termisk brodannelse.\nUden at reparere isoleringen eller de berørte komponenter kan formdannelse kun forhindres i individuelle grænsesager. Men du bør ikke stole på det, heller ikke på den infrarøde varmeovn, som i gennemsnit selv sikrer endnu højere vægtemperaturer.\nMoulddannelse i gulvkonstruktionen er mulig på grund af mange årsager. Den eneste tilstedeværelse af gulvvarme kan ikke forhindre denne mug - og bestemt ikke rette.\nGenopbygget (en af de mest almindelige årsager)\nTermiske broer i understøtningen af betongulve\nTermiske broer med udragende betongloft\nForkert udførelse af dampspærren, lækager i dampspærren, ingen dampspærre overhovedet\nsjældent også høj luftfugtighed i kombination med utilstrækkelig ventilation\nCementplade har sædvanligvis en meget høj pH, og er derfor relativt ufølsomme over for skimmel. Til gengæld er de isolerende materialer, der anvendes i dag, tværtimod en ideel yngleplads til alle former for skimmelsvampe. Det er tilstrækkeligt at sikre, at der er tilstrækkelig fugt over en lang periode.\nGulvvarme udstråler deres varme hovedsagelig opad. Dette er ønskeligt, fordi varmen ikke skal gå i jorden, men skal være tilgængelig i rummet så fuldt som muligt.\nEn vis varmestråling nedad er faktisk til stede, men det er ofte ikke nok til faktisk at tørre fuldstændigt den eksisterende fugt i isoleringsmaterialet (stærkt absorberende).\nPå toppen af det, selvom fugt kan tørre ud, skal formen altid fjernes mekanisk. Bare tørring hjælper ikke med skimmelsvamp alene.\nHvis du kun mistænkes for at støbe vækst i lukkede komponenter eller opleve muggen lugt, skal du under alle omstændigheder konsultere en formekspert. Ved hjælp af en gråhåret hund kan malskader let registreres og registreres selv i skjulte steder.\nStyrkningen af sandsten ved hjælp af en katalysator\nVed størkning af sandsten fremstilles en delvis imprægnering af strukturen. Hvordan virkningen af forstærkeren virker, læs her.\nSkrivebord: Designmuligheder til bordpladen\nHvilke versioner af skrivebordet er mulige, og hvor hver af fordele og ulemper du kan finde ud af i dette indlæg.\nDen optimale luftfugtighed i kælderen\nHvor høj den optimale fugtighed i kælderen er, hvor der kan være undtagelser, og hvordan man måler fugtigheden, kan læses her.\nByggeskum og alternativ\nStadig flere boligforbedringer og bygherrer søger alternativer til byggeskum. Følg vores link og lær mere.\nRør i rustfrit stål fås i alle størrelser og dimensioner til rækværk og rækværk. Men du bør også være opmærksom på styrken. Her er fakta.\nLæs her, hvordan rustfrit stålindbrudstyper bruger rustfrit stålgitter til salt suppe, hvilke produkter der er tilgængelige, og hvilke omkostninger du vil pådrage sig.\nThermogardiner - hvad er det?\nFjern kirsebær pletter\nHvis vaskemaskinen lugter muggen\nRengøring af en stålbørste er sjældent nødvendigt\nHvis du bruger din stålbørste som en rengøringsenhed, kan snavsaflejringer efterlades. Find ud af hvordan du rengør børsterne her.\nEn favorit blandt materialerne: titan zink downpipes