Efter farvel til Heltne Nilsen: AC Horsens har udpeget ny anfører | Sport | hsfo.dk\nPubliceret 19. august 2019 kl. 13:03\nHallur Hansson bliver ny anfører i AC Horsens. Han kan fejre det samtidig med, at han runder 100 kampe i gult, når AC mandag aften møder AGF på udebane. Foto: Ole Nielsen.\nJonas Thorsen og Alexander Ludwig bliver en del af anfører-teamet.\nHorsens: AC Horsens solgte i sidste uge anfører Sivert Heltne Nilsen til Elfsborg, og dermed har manager Bo Henriksen haft brug for at udpege en ny styrmand inde på banen.\nValget er faldet på Hallur Hansson, der i forvejen var en del af spillerrådet og havde en rolle som viceanfører. Han får Alexander Ludwig og Jonas Thorsens som viceanførere, og så er Nicolai Brock-Madsen tilføjet trekløveret i forhold til det spillerråd, som Bo Henriksen har dialogen med, når der er ting i førsteholdstruppen, der skal koordineres og løses.\nFørste gang, Hallur Hansson løber først på banen med anførerbindet på, bliver i udekampen mod AGF mandag aften. Han kan samtidig glæde sig over, at det er kamp nummer 100 for AC Horsens. Alexander Ludwig får comeback i den kamp efter sit skifte fra OB.\nAC Horsens' formodede startopstilling.Reserver: Peter Therkildsen, Erhan Masovic, Thomas Kortegaard, Matthias Præst, Uro? Nenadovi?, Sebastian Avanzini, Matej Delac.Skader: IngenKarantæner: IngenDommer: Jørgen Daugbjerg Burchardt\nAGF er presset\nAC Horsens har traditionelt et godt tag på AGF på aarhusianernes eget græstæppe. Det er den udebane, hvor AC Horsens i gennemsnit har hentet flest point gennem tiden.\n- Det bliver en vanskelig opgave, for vi skal møde et AGF-hold, der er presset, siger manager Bo Henriksen med henvisning til, at AGF kun står noteret for to point efter de første fem kampe.\n- AGF har det fjerde- eller femtestørste budget i Superligaen, og holdet er bedre, end hvor det ligger nu, så vi skal ud og bygge videre på de præstationer, vi har leveret i de seneste fire kampe. Tingene kommer ikke af sig selv. Når vi møder FCK og Brøndby og FC Midtjylland arbejder vi hårdt pr. automatik, og det er det, vi skal huske at fortsætte med, siger Bo Henriksen.\nHan peger på, at tålmodighed bliver et nøgleord.\n- Vi er igen blevet irriterende at spille mod. Nu bygger det ikke længere på snak. Spillerne har selv fået den oplevelse i vores kampe i denne sæson. Det sandsynliggør, at vi har en god chance for at få noget med fra kampen. Det handler om at være tålmodig og ydmyg. Vi skal nok komme til chancer, og så bliver det afgørende, om vi kan forsvare os godt nok, siger Bo Henriksen.


Livet i Danmarks skove/Svampedyr - Wikibooks\nLivet i Danmarks skove/Svampedyr\nSvampedyr eller slimsvampe er en slags kæmpestore amøber der lever af at nedbryde eller fortære organisk materiale, herunder svampesporer og bakterier. De kan bevæge sig - men langsommere end en snegl. De er hverken svampe, dyr eller planter men hører til deres eget rige.\nTroldsmør (Fuligo septica) er en art plasmodisk svampedyr i klassen Myxogastria (tidl. Myxomycetes). Det kaldes troldsmør, formentlig pga. sin karakteristiske gule farve. Den er ret almindelig i Danmark og findes over hele verden (undtagen Antarktis). Den lever på nedbrudt træ, og kan nogen gange findes i haver på barkflis efter kraftig regn.\nDens gule sommerform (plasmodiet) er mobil, og opfører sig nærmest som en snegl, idet den spiser af underlaget som den bevæger sig henover - typisk nedbrudt plantemateriale. Den hvide vinterform (aetheliet) er immobil, og består af en gråhvid hinde omsluttende et indre af mørkt sporestøv.\nPlasmodiet er en klæbrig eller "slimet" gul, kornet masse, der ved nærmere eftersyn tydeligt ikke minder om smør, men måske snarere om gylp og på engelsk hedder den da også "dog vomit" (altså hundeopkast), men har ikke den ubehagelige lugt. Den udgør heller ingen smittefare og er ikke giftig, men kan fremkalde allergiske reaktioner. Plasmodiet er i princippet én celle forstået på den måde at der ikke er nogen cellevægge i plasmodiet, men blot en masse cellekerne i én fælles masse.. Hvis det bliver for tørt kan den antage en 3. form, sclerotiet, en indtørret dvaleform, oftest gråhvid, som holdes indtil forholdene bliver mere fugtige igen. Bemærk at troldsmør på engelsk kaldes scrambled egg slime eller dog vomit slime mold. Det engelske navn troll’s butter bruges i stedet om nostoc.\nSkinnende støvpude (Enteridium lycoperdon) er en art plasmodisk svampedyr i klassen Myxogastria (tidl. Myxomycetes). I plasmodie-formen kan den minde om en hvid form af troldsmør, mens aetheliet har en mere ensartet, skinnende overflade. Den er mindre mobil end troldsmør, men kan bevæge sig med op til 1 cm/time om nødvendigt. Som udgangspunkt forbliver den dog på stående, døde træer, eller større nedfaldne grene, oftest af rødel.\nDen kendes fra Nord- og Mellemeuropa og Mexico. Den er ikke giftig. Den kan minde om flere andre arter af svampedyr, og præcis artsbestemmelse kan i visse tilfælde kun ske ved mikroskopi.\nMucilago crustacea er en art plasmodisk svampedyr i klassen Myxogastria (tidl. Myxomycetes). Plasmodiet er cremefarvet til gulligt, men umiddelbart før omdannelsen til aetheliet bliver det mørkegråt. Aetheliet sidder direkte på underlaget, ofte plantestængler, græs eller tynde grene af f.eks. hassel. Aetheliet dannes mellem marts og november, men oftest om sommeren eller efteråret. Forekommer hist og her i Nord- og Mellemeuropa.\nHentet fra "https://da.wikibooks.org/w/index.php?title=Livet_i_Danmarks_skove/Svampedyr&oldid=28824"\nDenne side blev senest redigeret den 26. september 2018 kl. 21:45.


Bjarne Gylling vil sætte stopper for nedslidning i landbruget\nSkrevet den 12. maj 2021\nBjarne Gylling Andersen, nyt medlem i Verdens Bedste Fødevarer\n”I 2050 må ingen der arbejder i primærlandbruget blive fysisk eller psykisk nedslidt af deres arbejde.” Bjarne Gylling vil sætte stopper for nedslidning i landbruget.\nAf Bjarne Gylling Andersen, Jordbrugsteknolog, Agro Business Economist, tidligere mælkeproducent og nyt medlem i Verdens Bedste Fødevarer på baggrund af blog om netværket Farmvision.\nJeg har en vision om at i 2050 må ingen, der arbejder i primærlandbruget, blive fysisk eller psykisk nedslidt af deres arbejde.\nDet kan lyde som en stor udfordring, men med dette i tankerne kan vi sætte fokus på nye teknologier og arbejdsmetoder, der kan minimere fysisk og psykisk nedslidning. Jeg synes, at nedslidning er lige så vigtigt at fokusere på, som det, at vi som branche skal være CO2 neutrale i 2050.\nJeg har selv viden og erfaringer med nedslidninger inden for kvægbruget. Igennem min opvækst har jeg oplevet de fysiske nedslidninger min far fik af det fysiske arbejde i landbruget. Han fik ny hofte fem gange og to nye knæ på grund af slidgigt. Det skete, selvom han har var ret opfindsom i forhold til at reducere mængden af fysisk arbejde.\nTeknik fylder mere\nJeg har ikke selv været så hårdt belastet af fysisk arbejde som min far var eller mange andre i hans generation. Generelt har ny viden og nye teknikkers indtog gjort arbejdet mindre fysisk på de danske gårde, og i takt med at databehandling og teknik fylder mere, er det vigtigt, at vidensniveauet i stalde og førerhuse bliver højnet – ikke mindst hvis de økonomiske og faglige gevinster af de nye tiltag skal høstes.\nDe nye behov for at højne vidensniveauet i landbruget er også årsagen til, at jeg selv har valgt at supplere min viden som landmand ved at uddanne mig til jordbrugsteknolog.\nJeg har nemlig selv oplevet at befinde mig i dårlige psykiske og fysiske arbejdsmiljøer på arbejdspladser i landbruget. Heldigvis er der sket store forbedringer inden for områderne, men der er plads til yderligere forbedringer.\nLæs også: Leder i grisestalden: “Man husker bedst den dårlige ledelse”\nArbejdsmiljøet har ikke været i fokus\nSer vi på et bestemt område inden for kvægbruget, malkningen, er der sket en stor udvikling -og så alligevel ikke.\nOver en periode på 50 år udviklede min families landbrug sig fra 18 køer og to spande-maskiner til 40 køer og rørmalkningsanlæg – og videre til 125 køer og malkestald. De arbejdsmæssige belastninger blev reduceret fra at skulle sætte sig ned ved hver ko og bagefter bære mælken ud i tankrummet, til at man kunne stå op og malke og mælken blev pumpet ud i mælketanken.\nPrincippet, som kendes fra malkestalden, bruges stadigvæk. Forskellen er, at kvægbrugene er blevet meget større, og der er mange flere køer, der skal malkes. og kravene til den tekniske indsigt i arbejdet er blevet højnet væsentligt.\nDet medfører mere ensartede bevægelser og dermed nedslidning på grund af dette. Her har man udviklet og effektiviseret produktionen uden at have særlig meget fokus på arbejdsmiljøet. Heldigvis er der en hastig udvikling inden for malkerobotområdet og udvikling af automatisk malkning i malkestalde og karruseller.\nJeg forestiller mig, at alt malkning i 2050 foregår ved brug at malkerobotter og automatisk malkning i malkestalde og karruseller.\nLæs også: Tom Axelgaard vil forene landbruget i en moderniseret andelsbevægelse\nLeverandører skal hjælpe med bedre teknologi\nFokus på arbejdsmiljøet – både det fysiske og det psykiske – skal tænkes med i udviklingen af fremtidens landbrug, og det er noget af det, jeg gerne vil bidrage med at sætte fokus på i netværket FarmVision, når vi skal udvikle en samlet plan for fremtidens landbrug i Danmark. En plan, der skal være et pejlemærke, for hvordan landbruget skal udvikles over hele kloden.\nI FarmVision skal vi udarbejde strategien og sætte delmål for, hvordan vi i 2050 når målet om ingen fysisk og psykisk nedslidning. Vi skal i den forbindelse i landbruget blive bedre til at dele de gode idéer, man bruger i det daglige arbejde med hinanden. Idéer der kan reducere fysisk og psykisk nedslidning.\nVi skal også igennem samarbejde have virksomheder, der er leverandører til landbruget, til at fokusere mere på at udvikle teknologier, der også reducerer nedslidning af arbejdsstyrken i landbruget.\nLæs hele Bjarnes indlæg hos Farmbrella


Størstedelen af e-forretninger giver nu diverse forskellige former for fragt. Den mest moderne er i vore dage at få sendt til en pakkeshop, hvor du selv henter ordren når det passer dig bedst. Fragttypen er altså vældig let gængelig, samt oftest også den prisbilligste mulighed for fragt ved køb af .\nDu kan også vælge at få det leveret hjem til hvor du bor eller til når du er på job. Denne viser sig sædvanligvis en tak dyrere, men ydermere særligt ligetil. Den mest prisbevidste leveringsform kan ikke modsiges at være selv at hente varerne, men det beroer på at du har bopæl med kort afstand til internet butikkens adresse.\nLeveringstiden på kan i nogle tilfælde være meget væsentlig ifald du absolut skal bruge varen omgående, og i det øjemed er det fuldkommen vigtigt at man dobbelttjekker den estimerede leveringsdato på det aktuelle produkt.\nMange forhandlere på nettet garanterer dag-til-dag fragt på deres bedst sælgende produkter, eksempelvis , men vær obs på at det forudsætter at handlen laves tidligere end et angivent klokkeslæt, således at de har mulighed for at nå at få varerne afsted forud for at lagerpersonalet tager hjem.\nEn hel del forhandlere på nettet tilbyder fragt uden betaling, men i mange tilfælde gælder det kun hvis du bestiller for et konkret beløb. Derudover kan man snuppe den mest prisbevidste fragtmetode, hvilket typisk – uden hensyn til om man opholder sig nær Næstved, Varde eller Bramming – er at få leveret pakken til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden ekstremt bekvemt for os alle at finde frem til de bedste priser på flere online shops, og til gengæld har massevis af netshops været presset til at at trykke prisniveauet på varerne – til juniorer, samt også til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange sikre fragt uden omkostninger.\nTil gengæld kan det alligevel blive profitabelt at udforske en række netbutikker efter rabatkoder på før du placerer ordren, således at man er sikker på at indhente den skarpeste pris.\nDu må dog være årvågen med, at når en forhandler på nettet markedsfører produkter til en udsalgspris som virker uforståeligt letkøbt, burde det mange gange være et signal om en snydagtig internet shop. Kortbestillinger er i hvert fald indbefattet af et reglement, der assisterer dig som køber overfor snydagtige internet forhandlere.\nGenerelt går vi ind for handler med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du udnytte en afdragsløsning som fx ViaBill, såfremt du har til hensigt at godtgøre betalingen senere.\nForinden nogen shopper i en e-shop kan de i princippet kigge på netshoppens betingelser, dog er det tit ikke super spændende.\nEn nem løsning kunne være at efterse om webbutikken er e-mærket medlem, grundet at det er et bevis på at internet forretningen anerkender gældende dansk lovgivning, og at shoppen lejlighedsvis undersøges af fagmænd som kender til lovgivningen. Desuden får du anledning til support, for så vidt du oplever problemer i processen med dit køb.\nForuden dette er det smart at køberen er vidende om de grundlæggende betingelser der spiller ind i forbindelse med bestillingen, som eksempelvis den bytteret forretningen tilbyder. På grund af dette er det ligeledes relevant, at man stadigvæk opbevarer ens ordremail, således man når som helst kan bekræfte sin shopping af , om du er på udkig efter produkter til en herre eller dame.\nTrustpilot tilbyder egentlig nyttige genveje til at inspicere forskellige øvrige konsumenters vurderinger og af den grund støtter vi, at du analyserer e-firmaets kritik af før du lægger din bestilling.\nFacebook bringer dig ligeledes ultra sikre muligheder for at få indsigt i internet virksomhedens kundetilfredshed. Tilmed møder vi nogle internet shops som tilbyder kunderne at formulere en kritik af deres køb, hvilket ydermere kan tages i brug til afvejning af tidligere kunders oplevelser.\nDette website finansieres af reklameindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med en lang række internet webshops og annoncerer butikkernes produkter, og opnår godtgørelse såfremt den bruger vi sender videre laver en ordre.\nVejledning angående varer og online webshops i Danmark ajourføres løbende, men vi kan desværre ikke garantere imod modifikationer der eventuelt er udført siden seneste opdatering af hjemmesidens data.


100 m høj bue kan gøre AAU-laboratorium til Aalborg-vartegn\nOpbygningen af et af verdens førende laboratorier til test af fremtidens mobil- og datakommunikation kan give Aalborg et nyt og meget synligt vartegn. I de ambitiøse planer indgår en hvælvet bue, som rækker 100 meter op i luften over universitetet i Aalborg Øst.\nLagt online: 16.07.2013\n- Vi er i fuld gang med at undersøge, hvad det kræver af tilladelser. Vi håber på, at vi får lov til at etablere buen som vigtig del af et laboratorium, der på alle måder bliver unikt på verdensplan, siger professor Gert Frølund Pedersen, som leder den store antenneforskningsgruppe ved Aalborg Universitets Institut for Elektroniske Systemer.\nEtableringen af antennelaboratoriet koster et stort tocifret millionbeløb. Både staten, universitetet, instituttet, Det Teknisk-Naturvidenskabelige Fakultet og diverse fonde bidrager med midler til byggeriet og indkøb af udstyr.\nMen penge er kun en del af ligningen. Den nødvendige indsigt til at konstruere laboratoriet, så det er funktionelt og fremtidssikret, kommer blandt andet fra de rekordstore forskningsprojekter på mobil-området, som antenneforskerne har kørt. Professor Gert Frølund henviser især til de seneste fire års erfaringer fra det højteknologifondsstøttede 4GMCT-projekt til 90 millioner, hvor forskerne i samarbejde med internationale virksomheder som chipproducenten Intel og testudstyrsproducenten Agilent har forbedret udviklingen og afprøvningen af den tekniske indmad til mobiltelefoner, som er på vej på markedet.\n- Det nye laboratorium er et naturligt næste skridt, som vil give os helt nye muligheder, vi ikke har i dag, samt gøre os endnu bedre til at måle de ting, vi gør i forvejen. Det bliver det største og mest avancerede Over The Air (OTA) laboratorium i verden. Der er meget få på verdensplan, der kan måle i den størrelsesorden, vi får mulighed for med den 100 meter høje bue. Det vil også være interessant for de virksomheder, vi samarbejder med, vurderer Gert Frølund Pedersen.\nDet bekræfter direktør Per-Hartmann Christensen fra den danske afdeling af Intel, som har deltaget i det store 4G-forskningsprojekt under Højteknologifonden:\n- Det er vigtigt for os at kunne efterprøve idéer og beregninger med faktiske målinger. Det bliver der enestående gode muligheder for i Aalborg, når planerne om det nye laboratorium er gjort til virkelighed. På den måde er der også noget i det for forbrugerne. Vi og andre får mulighed for at lave bedre løsninger til dem.\nAntenneforskerne på AAU er primært kendt for deres indsats for mobiltelefoner, men Gert Frølund Pedersen understreger, at der er bredere perspektiver i den teknologi, der kan afprøves i det nye laboratorium. Mobiltelefoner og tabletcomputere er ganske vist oplagte mål for nye integrerede løsninger, men de vil også havne i biler, køleskabe og alt andet, der i fremtiden vil blive koblet på internettet. Derfor er fleksibilitet en nødvendighed i designet af det nye laboratorium.\n- Der bliver mulighed for at køre store og tunge antenner ind på tonstunge biler og rotere dem i alle retninger. En central del af laboratoriet bliver en opstilling, der kan sende fra 256 forskellige retninger på en syv meter stor kugle. Desuden får vi en opstilling, hvor der kan sendes fra en antenne på den 100 meter høje bue, og der kommer en mulighed for at sende fra laboratoriet direkte op til en satellit uden generende refleksioner fra omkringliggende bygninger. Endelig kommer der en traditionel antenneopstilling med en afstand mellem antennerne på næsten 20 meter, hvilket bliver det absolut største i Danmark, fortæller Gert Frølund.\nAntennelaboratoriet vil altså give forskerne mange nye muligheder. Men forinden er der store udfordringer i at få det designet og etableret.\n- En del af det handler om tilladelser og praktiske forhold som istapper, der kan falde 100 meter ned. Så det skal gennemtænkes. Men der er også tekniske udfordringer i at tage højde for skyggevirkninger fra taghullet samt i at kalibrere den syv meter store kugle med 256 antenner og 512 kabler, så målingerne fra den bliver nøjagtige, siger Gert Frølund Pedersen, som håber på at være kommet langt med planerne i slutningen af året.\n• 100 meters buen bliver ikke i sig selv en del af radioudbredelsen, og derfor kan den fremstilles i beton, stål og glas.\n• Buen skal bruges til placering af antenner, som kan sende signaler ned i det radiodøde rum i laboratoriet. Det er vigtigt med stor afstand mellem sender og modtager, uden at der slipper refleksioner af signalerne med ned i rummet. Det gør det muligt at teste meget store antenner i rummet - eller antenner, der er fordelt over et stort område som på en bil.\n• Professor Gert Frølund Pedersen, Institut for Elektroniske Systemer, AAU, tlf. 9940 8660.


Nederdele til damer - Køb din nederdel hos Like ANNA online i dag\nB. COPENHAGEN (3)\nCasual skirt (12)\nSkirt-light woven (8)\nStyle din nederdel til mange anledninger\nUdvalget af smarte nederdele består af forskellige modeller af mini-, midi- og maxilængde. Hertil kommer også forskellige variationer af det altid klassiske pencilskirt. Nederdelene er udformet i forskellige lette og tunge materialer, mønstre og designs, så du finder med sikkerhed den perfekte nederdel for dig.\nNederdel denim - Light Blue Denim\nNederdel - Beach Sun\nNederdel - True Blue mix\nNederdel - Pink\nNederdel - Rosebud mix\nNederdel - Copen Blue Mix\nNederdel - Navy Mix\nNederdel - Oatmeal mel.\nNederdel - Charcoal denim\nNederdel - Deep Lichen Green\n34, 36, 38, 40, 46,\nNederdel - Safari\n34, 36, 42, 44, 46, 50,\nPlisseret nederdel - Faded Rose\nNederdel - Moon Rock\nPris 349,95 kr Udsalgspris124,95 kr\nNederdele i forskellige materialer og kvaliteter kan være med til at skabe det helt rigtige look der passer til dig og din personlige stil. Style f.eks. en maxinederdel med en smuk top og en farverig blazer til festerne med vennerne, eller style den flotte og populære flæsenederdel med en lækker striktrøje, strømpebukser og støvler for at moderigtigt look på job.\nNederdele har mange kombinationsmuligheder, der kan tilpasses alle anledninger og er derfor et must-have i enhver stilfuld kvindes klædeskab.\nDe forskellige materialer og modeller kan være med til at give et feminint eller klassisk look, alt efter hvilke overdele, du vælger at sætte nederdelen sammen med – derfor er det kun din fantasi, der sætter grænser, når du skal style din nederdel.\nNederdelen er en tidløs klassiker. Derfor anbefaler vi, at du køber nederdele af en god kvalitet. Den gode kvalitet vil betyde, at din nederdel holder i mange år. Alle vores flotte nederdele kommer fra kvalitetsmærkerne Brandtex, Signature, Jensen og CISO (plus size nederdele).\nVælg en nederdel.\nForkæl dig selv med en nederdel, der både kan være elegant og professionel. Hos LikeAnna kan du kombinere nederdelen med en flot bluse eller skjorte for et look, der ikke kun er moderne, men en ægte klassiker. Den tætsiddende nederdel fremhæver dine former, og du kan forme looks til enhver lejlighed med den rigtige nederdel.\nPå likeanna.dk kan du finde vores kollektion af nederdele fra B. Copenhagen, B. Coastline, Signature, Jensen, Brandtex og Ciso nederdele findes i en række forskellige stilarter, længder og stoffer. Fra kortnederdel til langnederdel, afslappetnederdel til smartnederdel; vi har de perfekte nederdele til enhver lejlighed. Hvorfor ikke style en denimnederdel som et godt alternativ til jeans til en sommerdag? Eller vis din urbane kant frem med en capribuks eller nederdel sammen med sneakers. Til de altafgørende forretningsmøder kan du kombinere en midi- eller blyantnederdel med en blazer og tilbehør.\nDenimnederdele til enhver garderobe\nEn denimnederdel er en vigtig beklædningsgenstand at have i sin garderobe. Hos LikeANNA kan du finde vores denimkollektion, der indeholder en bred vifte af designs og størrelser for at fremhæve din smukke krop. Alle vores denimnederdele er lavet i høj kvalitet.\nNederdel er et sikkert hit i din garderobe\nDe mange flotte nederdele egner sig dog ikke kun til et professionelt look. Med deres elegante snit og tætsiddende profil kan de give et feminint og forførende look, der egner sig godt til en date med kæresten eller en aften i byen. Kombiner den med en romantisk bluse i et farverigt mønster. Det vil skabe liv og et farvespil i dit outfit, der fungerer rigtig godt. Har du sammensat et sort look fra top til tå, kan du tage dit outfit til næste niveau med accessories i smukke metalliske nuancer. De smukke pencil-nederdele kan tilføje lidt ekstra elegance til dit look, som ikke bliver modstået.


Garantindskud på kapitalpension - Mybanker: Sammenlign banker, realkreditlån og forbrugslån\nForside / Debat / Privatøkonomi / Garantindskud på kapitalpension\nGarantindskud på kapitalpension\n25. april 2012 kl. 20:31 #92844\nEn del af opsparingen på min kapitalpension i en sparekasse står som garantindskud. Er det beløb også væk, hvis sparekassen går fallit? Jeg har læst noget om, at staten dækker pensionsopsparinger, men gælder det også garantindskud? Det fremgår tilsyneladende ingen steder.\n25. april 2012 kl. 20:45 #181404\nGarantindskud er ikke dækket, uanset om det kommer fra frie midler eller pensionsmidler. Garantindskud er at betragte som et mere kompliceret og risikofyldt alternativ til investering i bankaktier, med et som udgangspunkt dårligere afkast.


Indholdet og teknologien hænger sammen i journalistik | Podconsult\nIndholdet og teknologien hænger sammen i journalistik\n24. oktober 2009 af Karin Høgh Skriv kommentar\nKim Elmose, som er formand for DONA, den nu 10 år gamle forening for online-journalister og kommunikatører, har brølt godt på den nye blog, han skriver på Journalisten.dk. I de ti år, foreningen har eksisteret, er der uddelt mange hug til arbejdsgiverne for ikke at fatte hurtigt nok, at det er på nettet, det sker. Dét der internet er ikke en trussel. det er en ny platform – også for de “etablerede” medier.\nIndimellem er det også på sin plads at give velmente klaps til kollegerne, journalisterne, som er for længe om at tage de nye teknologier til sig. Ikke kun fagligt, også privat – ja hvad er forskellen?\nJeg har således givet mit pip med på Kim Elmoses blog. Det lyder således:\nJournalist er ikke længere noget, man er i kraft af sin titel. Flere og flere bliver journalister. Det er ikke en beskyttet titel.\nVærktøjerne er lige ved hånden. For ingen penge kan alle starte egne medier. I lyd, video, tekst, billeder. Hvad som helst.\nSe det bare som en trussel, en udfordring, en fare, en hvad som helst. Men se i øjnene, at hænderne på de korslagte arme skal ned på tastaturet og bladre i manualerne og fumle med nogle knapper, hvis vi skal kunne klare os som journalister i fremtiden.\nVi skal vide, hvad der er kobling og hvad der er sidespejl på dét der internet. Vi skal bide al skam i os og gøre det, lege med det, spørge nogen, bruge tid på det, meget tid, begå fejl, mange fejl, og ikke bare vente på, at der er nogen, der kommer og gør det for os, mens vi bare “leverer indholdet”.\nIndholdet er tæt forbundet med teknologierne i dag – det er dét vi skal vide.\nMen det kræver, at vi anskaffer os en god laptop, lærer den rigtig godt at kende. Jeg mener RIGTIG godt, og begynder at bruge værktøjerne. For os selv. For det er først dér, hvor vi sidder med fingrene på knapperne, at problemerne viser sig – eller udfordringerne, som du så rigtigt kalder det, Kim.\nVi skal ikke udsætte det. Der kommer ikke nogen og gør det for os. På mine kurser for Kreds1 i foråret oplevede jeg, hvor mange, der ikke har de mest basale værktøjer, og som ikke håndterer dem godt nok til at kunne være med, når det går virkeligt stærkt.\nOg ja, det er fritideen, det går ud over. Tuinde foran fjerneren eller med papiravisen søndag formiddag. Beklager, men det tager tid at blive dus med værktøjerne. Men det er en investering, som du selv, som Kim siger, skal tage ansvaret for.\nKøb en god computer – minimum 10.000 kroner (ikke den billigste på hylden – og ikke med Vista)\nFå en mobil bredbåndsforbindelse til ca. 300 om måneden, så du kan udnytte de ledige stunder til at tjekke ind på mail og nyheder og/eller\nKøb en smartphone med dataplan – gerne en iPhone 3GS – koster ialt 600 kroner om måneden, men det er også en iPod og du kan tage billeder, optage lyd og video og smide det på nettet med det samme – når det skal gå rigtig stærkt (du kan også bruge dem som modem og spare den mobile bredbåndsforbindelse.\nKøb en digital video camcorder – gerne den nye Kodak zi8, som har stik til eksterne mikrofoner og som optager HD.\nSenere kan du udbygge med bedre udstyr, men gå ikke på kompromis med computeren – den er dit vigtigste redskab. Den skal være din egen, ikke din arbejdsgivers, og du skal være så ferm til at bruge den, at du nemt kan finde det femte gear og ikke først skal rode efter tændingen.\nTro mig, det er nemmere end nogensinde at komme i gang, det er billigere, end det nogensinde har været, og det er sjovere og mere interessant for os journalister at være med, end det nogensinde har været. For det handler om indhold. Det skal handle om indhold.\nTeknikken, det er bare noget, vi skal kunne.\nPå efteruddannelse i Las Vegas,...\nPodcasting har fået sin egen Tw...\n#17 PodJournalen: Cyril Malka om Psykocast\n#26 PodJournalen: Nykredits podcast


Hjem › Biografi › Tommy PB\nTommy Seebach Mortensen var ønske-, ene- og vidunderbarn.\nSom 6-årig debuterede han som pianist på forældrenes burgerbar. Som 15-årig turnerede han med tidens største navn, pigtrådsgruppen Sir Henry & His Butlers. Som 29-årig kronede han en stribe landeplager med ”Disco Tango” og sejren i Dansk Melodi Grand Prix 1979. Han blev kendt og prydede de glittede sider i ugepressen med sin smukke kone Karen og kernefamilien – og alle var på fornavn med Tommy, der nægtede at være en krukke og gav sine fans hver en centimeter af sig selv.\nMen hitsene blev færre, Grand Prix-juryen begyndte at afvise hans sange, og økonomien skred. Tommy greb flasken – det var hans svar på modgangen. Han flygtede og satte familielivet over styr, selv om det betød alt for ham. Derouten sluttede, da hans hjerte sagde stop en formiddag i 2003. En teltholder på Bakken fandt Tommy død i skoven, kun 53 år gammel. Få meter fra det sted, hvor eventyret begyndte med Sir Henry knap 40 år tidligere.\n”Tommy er så mundret fortalt som Seebachs melodier. Og dertil behageligt usensationalistisk og fri for bagklogskab. Peer Kaae skruer ned, når det ville have været fristende at skrue op. Han lader tingene tale for sig selv. Det gør han; rørende, men alligevel usentimentalt.”– Torben Bille\nPeer Kaae, f. 1965, har arbejdet med dokumentarprogrammer på DR, musikudsendelser på P3, underholdningsjournalistik og sportsjournalistik på Eurosport. Er forfatter til den anmelderroste krimidokumentar Dobbeltmordet på Peter Bangs Vej og Maries morder, en journalistisk undersøgelse af Højbjergdrabet i 1967. Har desuden skrevet en række biografier, blandt andet om Karl Stegger og Axel Strøbye.


10 gode, danske Mythos-scenarier – Pjaltekongen\n10 gode, danske Mythos-scenarier\nseptember 21, 2018 september 21, 2018 Thomas Munkholt\nSå er jeg igennem de ti danske Cthulhu-ish scenarier. Det var skægt, men spiste nogle timer. Det vidste jeg egentlig godt inden jeg gik i gang – jeg har jo prøvet det et par gange før – men virkeligheden er altid lidt mere … konkret (mystisk, jeg ved det). Warhammer-gennemgangen er on, men nu skal jeg rode lidt med det der scenarie, så bloggen får lige en kort pause.\nKonklusioner? For det første at kvaliteten har været skyhøj. Jeg er gået ind til det her med en klar intention om at være faktuel og i sær fremhæve det positive – ingen af de her forfattere har bedt om opmærksomheden, og så er det ikke sjovt at blive svinet af en komplet ligegyldig know-it-all på internettet – men! Det har virkelig ikke været nødvendig at slå knuder på sig selv i den henseende. Jeg har i forbifarten nævnt et par ting der kan være problematisk, og jeg har nærmere siddet og været bekymret for at nu blev det sgu lidt for kælent. Der er også et par tilfælde hvor jeg først studsede over at der ikke er faldet (flere) Otto-nomineringer af, men det bliver mere forståeligt når man ser hvor højt niveauet generelt er. Jeg kunne unde alle de her scenarier mere opmærksomhed, mere spilletid.\nI forhold til Cthulhu & co. er tendensen klar: Ingen på den danske scenariescene er interesseret i at overspille Mythos-kortet. Altid er det noget der lurer i baggrunden, evt. under andre navne eller i uventede afskygninger. Der er mange kreative twists på „genren“ og formidlingen – det kan vi godt være stolte af.\nSetting: De britiske øer: 5 (+delvist Den danske forbindelse og Dronningen på Smaragdtronen), Danmark: 4 og Europa: 1. Sjovt nok ikke et eneste sat i USA (men det kommer …).\nKarakterer: efterforskere: 4, „normals“: 4, (eks-)kultister: 2\nOndskab: Vi har Shudde M’ell, Hastur/Kongen i gult, Nyogtha, Dagon, to gange Dreamlands og lidt antydet Nyarlathotep. Foruden to sovende, unavngivne uhyrer i dybet, en æskefuld dæmoner der falder lidt uden for kategori, og diverse critters.\nSystem: hjemmebrygget: 4, Call of Cthulhu-variant: 3, systemløst: 3. Næsten alle har større eller mindre fokus på galskab, men griber det meget forskelligt an. Der er også flere interessante bud på hvordan efterforskning kan afvikles.\nListen, en ekstra gang\nMed tak til Peter Brodersen og Alexandria.dk – det er en fantastisk ressource.\nCthulhu fhtagn!Cthulhu, gensyn, scenarie\nPrevious Article [◄◄] Dronningen på Smaragdtronen\nNext Article American Gods vs. Mage the Ascension


The Bladet: Konjac svampen\nJeg har før nævnt Konjac svampen i mit indlæg om min hudpleje. Men jeg synes den fortjener et lille indlæg for sig selv. For det er altså en fantastisk lille svamp. Jeg er så glad for min.\nSvampene er 100% naturlige og miljøvenlige. De er lavet af en asiatisk kartoffel plante, som hedder konjac. Hver svamp har en hudtype de er tilegnet, og dermed sine egne fordele og ting de virker på. F.eks. har jeg den med grøn fransk ler, da den er egnet til normal, fedtet og kombineret hud - ergo min hud.\nDe kan bruges som de er eller man kan kombinere med sit renseprodukt. De er ret effektive i sig selv, så man behøver som sådan ikke at bruge noget renseprodukt sammen med den.\nSvampen bruges på den måde at man fugter den (og evt. tilføjer sit renseprodukt) og så massere man huden med den, ved at køre den rundt i cirkelbevægelser i hele ansigtet - også øjnene. Når man er færdig skyller man den så igen, og hænger den til at lufttørre (den kommer med en snor). Alt efter hvor ofte man bruger den og hvor godt man passer på den, kan den holde en del måneder. Så vidt jeg ved har de en "levetid" på ca. 3 måneder, før man skal udskifte den. Jeg har dog brugt min i længere tid, da jeg ikke bruger den dagligt. Men når svampen begynder at gå i stykker eller 'nedbrydes', så er det tegn på at den skal udskiftes.\nDet er hurtigt, nemt og enkelt og så er man sikker på at man ikke kommer en masse kemikalier og sådan noget på sin hud. Og så bliver ens hud ren og lækker. Det er en win win!\nIndsendt af Thea Madsen kl. 14.31


Historien om SundhedsRådet | SundhedsRådet\nHer er du: SundhedsRådet > Om SundhedsRådet > Historien om SundhedsRådet\nHistorien om SundhedsRådet\nSundhedsRådet blev stiftet den 3. januar 1998.\nAnneMarie Goldschmidt, som var formand fra 2003 – 2011 har nedskrevet Rådets historie, som du kan læse i sin fulde længde herunder.\nAnneMarie indleder med at skrive: ” Som det er set i mange andre sammenhænge, så var det nødvendigt, at de alternative behandlere fandt sammen og blev enige, for således at kunne tale med en fælles stemme overfor det ”etablerede” system.”\nI gennemgangen af SundhedsRådets historie kan du også læse om:\nHvornår blev SundhedsRådet stiftet, og hvilket arbejde lå forud for stiftelsen?\nHvilken struktur havde SundhedsRådet fra starten?\nSundhedsstyrelsens Råd vedr. Alternativ Behandling (SRAB) www.srab.dk.\nRegistreringsordningen (RAB ordningen).\nVidens- og Forskningscenter for Alternativ Behandling (ViFAB), som blev nedlagt i 2011.\nHistorien i sin fulde længde\nSammendrag af SundhedsRådets historie 1998 – 2009\nAf Annemarie Goldschmidt\nSundhedsRådets Historie som PDF\nSundhedsRådet blev stiftet den 3. januar 1998 kl. 16.03\nMeget arbejde var gået forud, og ideen udsprang bl.a. fra arbejdet i Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende Alternativ Behandling (SRAB), som så dagens lys i 1985.\nSom det er set i mange andre sammenhænge, så var det nødvendigt, at de alternative behandlere fandt sammen og blev enige, for således at kunne tale med en fælles stemme overfor det ”etablerede” system.\nTankerne blev omsat til handling: Repræsentanter for en række alternative / komplementære foreninger og organisationer mødtes den 9. og 10. februar 1996 på Sonnerupgård i Hvalsø til et ”fremtidsværksted”, som havde professionelle mødeledere.\nTemaet var ”Indflydelse på fremtidens arbejde i Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende Alternativ Behandling”.\nEfterfølgende blev der arbejdet intenst med etablering af en fælles paraplyorganisation, hvis formål var at samle alle de alternative / komplementære under én hat. Flere møder blev afholdt, en struktur blev vedtaget, navnet SundhedsRådet blev valgt, et logo blev skabt. Det samme logo som vi anvender i dag.\nVedtægter blev formuleret i løbet af 1996 og 1997 og renskrevet, således at de kunne blive vedtaget på den stiftende generalforsamling den 3. januar 1998.\nVedtagelsen fandt sted.\nSundhedsRådet som paraplyorganisation for foreninger af behandlere, leverandører / forhandlere, brugere samt skoler / uddannelsessteder var en realitet. Entusiasmen var stor.\nHvilket formål var der med dannelsen af SundhedsRådet? Hvilke mål havde organisationen?\nSom ovenfor nævnt var formålet at samle alle alternative / komplementære behandlere under én hat, og den første række af delmål, der blev formuleret, og har dannet baggrund for formuleringen af SundhedsRådets vedtægter, kunne sammenfattes i tre hovedpunkter:\nalternative / komplementære behandlere i én organisation\n2. uddannelse / dygtiggørelse\n3. dialog (internt og eksternt.)\nHvor langt er vi nået på disse tre hovedområder?\nSundhedsRådet blev dannet som en paraplyorganisation. Efter den endelige start er behandlerforeninger, skoler, bruger- og erhvervsgrupper kommet ind, gået ud eller forblevet, og nye er kommet til..\nSundhedsRådet har via sine daværende repræsentanter i Sundhedsstyrelsens rådgivergruppe og i Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende Alternativ Behandling været med til at påvirke indholdet i og vedtagelsen af Loven og Bekendtgørelsen om Registrering af Alternative Behandlere – RAB. SundhedsRådets skolegruppes medlemmer har støttet hinanden i at bedre såvel kvantitet som kvalitet af uddannelserne inden for komplementær og alternativ behandling.\nStatus på dialog-området er ”Brobygningsgruppen”s arbejde, der har resulteret i Fælles Fagligt Fokus-dage alene (18. august 2005) samt med Landsorganisationen NaturSundhedsrådet og Holistisk Sundhed (29. oktober 2005). Herunder også dialogen på formøder mellem organisationernes repræsentanter i Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende Alternativ Behandling og i Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling samt i deltagelse i konferencer, møder og i forskningsarbejde i forskellige sammenhænge.\nSundhedsRådets struktur var fra starten fire grupper: gruppen af behandlerforeninger, gruppen af brugerforeninger, gruppen af leverandører / forhandlere / erhverv samt gruppen af skoler / uddannelsessteder.\nHver af disse fire grupper valgte af deres midte repræsentanter til en ”bestyrelse”, som skulle fungere som ”praktiske grise”. Denne bestyrelse fil senere navnet ”Hovedbestyrelsen” for ikke at blive forvekslet med bestyrelserne for de enkelte behandlerforeninger. Det var fra starten tanken, at Hovedbestyrelsen ud af sin midte skulle udpege et Forretningsudvalg.\nDette er aldrig blevet effektueret, men muligheden står fortsat åben.\nHver af grupperne skulle i forbindelse med det årlige repræsentantskabsmøde vælge fire repræsentanter til hovedbestyrelsen. Dette ”skulle” blev på Repræsentantskabsmødet den 19. maj 2006 ændret til ”kan vælge max. 4 personer”\nVedtægterne gav også mulighed for at nedsætte forskellige faste udvalg og derigennem at være repræsenteret i brede sammenhænge..\nNy struktur i 2008\nEfter at SundhedsRådets havde eksisteret i næsten 10 år, opstod behovet for at se på visionerne og på strukturen. Derfor blev der i 2007 nedsat et Visions- og Struktur-udvalg, som arrangerede to møder for de meget engagerede repræsentanter. En skitse til vedtægtsændringer blev behandlet, beslutninger truffet, og på denne demokratiske baggrund blev de endelige og gennemgribende vedtægtsændringer formuleret.\nDe blev vedtaget enstemmigt og med alle stemmer på Repræsentantskabsmødet den 16. maj 2008.\nDen nye struktur betød, at begrebet ”hovedbestyrelse” blev ændret til ”bestyrelse”, og denne nye bestyrelse fik flere beføjelser end tidligere, hvilket bl. a. havde til formål at lette og effektivisere nogle forretningsgange, også i forbindelse med optagelse af nye behandlerforeninger og skoler.\nBestyrelsen blev valgt ved direkte valg på Repræsentantskabsmødet. Et PR-udvalg og et Uddannelsesudvalg blev nedsat, og en helt ny funktion så dagens lys:\nRepræsentanter til Sundhedsstyrelsens Råd vedr. Alternativ behandling (SRAB) samt til Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling (ViFAB) blev fortsat valgt på Repræsentantskabs- mødet. Repræsentanter til SRAB for ét år ad gangen, til ViFAB for tre år ad gangen. Den til enhver tid siddende formand for Sundhedsrådet er ”født” medlem af SRAB.\nDen nye struktur og de ændrede vedtægter betyder også, at såvel gruppen af behandlerforeninger samt gruppen af skoler ophørte som selvstændige grupper med egne vedtægter. Ansøgninger om optagelse i SundhedsRådets behandler- og skolegruppe sendes direkte til bestyrelsen. Skole- og behandlergruppen bistår med rådgivning og vejledning til ansøgerne, og optagelseskriterierne er baseret på det store arbejde, der frem til 2008 blev udført i grupperne.\nI forbindelse med de ovenfor omtalte vedtægtsændringer blev brugergruppen og erhvervsgruppen samlet ”under én hat” som støttegruppe.\nSundhedsstyrelsens Råd vedr. Alternativ Behandling (SRAB).\nDette råd blev oprettet i 1985, og i mange år havde SundhedsRådet syv repræsentanter i rådet, LNS havde tre, Holistisk Sundhed (Dansk Selskab for Holistisk Sundhedsforståelse) én plads og Samarbejdende Danske Zoneterapeuter 3 pladser.\nVed en ændring af kommissoriet for SRAB I foråret 2005 arbejdede en ”kommissoriegruppe” med at udforme et forslag til nyt kommissorium for Sundhedsstyrelsens Råd vedr. Alternativ Behandling. Gruppen lavede et flot arbejde, men kunne blot ikke nå til enighed om at udarbejde en liste over, hvorledes den alternative side fremover skulle repræsenteres i Rådet.\nPå den baggrund fremlagde Michael von Magnus sin liste, som efter debat blev vedtaget. Her blev Samarbejdende Danske Zoneterapeuters repræsentation slettet, SundhedsRådets 7 pladser blev reduceret til 3, LNS beholdt sine 3, Holistisk Sundhed fik 2, og den nystiftede forening RAB-forum fik 3 pladser.\nEn helt ny situation var opstået.\nI SundhedsRådet besluttedes det at bruge repræsentationen så konstruktivt som overhovedet muligt. Det allerede igangsatte Brobygningsarbejde mellem LNS, HS og SundhedsRådet dannede en god basis herfor.\nArbejdet i Sundhedsstyrelsens Råd vedrørende Alternativ Behandling.\nDette arbejde skal nævnes i gennemgangen af SundhedsRådets ”historie”, da det, den langsommelige procedure til trods; ER et af de steder, hvor vi som organisation har haft mulighed for at lade vores stemme høre.\nDet er i Sundhedsstyrelsens Råd vedr. Alternativ Behandling, at kimen til oprettelsen af Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling (ViFAB) blev lagt, og det er også i Sundhedsstyrelsens Råd at hele spørgsmålet om at lave en ”registreringsordning” for alternative behandlere blev startet. En form for ”godkendelse” af alternative behandlere, som kunne være en kvalitetssikring for brugerne.\nDen 19. marts 2002 fandt en ”Høring om Alternativ Behandling” sted på Christiansborg foranlediget af Folketingets Sundhedsudvalg. Inden da havde der allerede været en arbejdsgruppe, bestående af personer fra både SundhedsRådet og LNS, som havde arbejdet med at klarlægge præmisserne for en sådan ordning.\nEfter høringen blev den politiske kontakt intensiveret, og Beslutningsforslag B 47 om ”Registreringsordning for Alternative Behandlere blev vedtaget i Folketinget den 10. april 2003.\nSundhedsstyrelsen udpegede efterfølgende en rådgivningsgruppe på fem personer, tre fra SundhedsRådet og to fra LNS. Denne gruppe skulle bl.a. rådgive Sundhedsstyrelsen i forbindelse med tilblivelsen af loven.\nGruppen blev indkaldt til det første møde i Sundhedsstyrelsen i april 2003. SundhedsRådets tre repræsentanter skulle derved også kunne informere SRs behandlerforeninger (senere benævnt ”brancheorganisationer”) om udviklingen og fremskridtene på det politiske plan. Dette skete i et vist omfang, idet detaljerne ikke kunne offentliggøres på det tidspunkt.\nRegistreringsordningen blev en realitet, d.v.s. vedtaget ved lov den 19. maj 2004 med efterfølgende Bekendtgørelse af 25. juni 2004.\nOrdningen medførte, at de enkelte brancheorganisationer, uanset om de var medlem eller ikke var medlem af en paraplyorganisation, kunne ansøge Sundhedsstyrelsen om at blive godkendt som værende registreringsansvarlig.\nFik de godkendelsen, så betød det, at de derefter kunne godkende deres EGNE medlemmer som Registreret Alternativ Behandler (RAB), hvis disse medlemmer ønskede det, og hvis de opfyldte bestemte krav vedr. omfang og indhold af uddannelse. Det var – ironisk nok – kriterierne for opnåelse af momsfritagelse, der dannede grundlaget for omfanget af nødvendig uddannelse for opnåelse af titlen Registreret Alternativ Behandler. (Læs mere på www.sst.dk) Ingen paraplyorganisation kunne være registreringsansvarlig.\n3 foreninger, der hurtigt blev registreringsberettigede, blev udpeget til at hjælpe foreninger, som endnu ikke kunne blive registreringsberettigede. Desværre valgte disse foreninger at forlade SundhedsRådet og starte deres egen paraplyorganisation. således at der i dag er 3 paraplyorganisationer for komplementær og alternativ behandling: SundhedsRådet, LNS og RAB-forum. Dertil kommer Holistisk Sundhed, som ser sig selv som en medlemsorganisation for enkeltmedlemmer, ikke en paraplyorganisation.\nSundhedsRådet nedsatte i 2006 et RAB-udvalg, som dels har hjulpet ansøgende brancheforeninger med råd og dåd, dels har stået for den endelige udformning af RAB-certifikatet og af SundhedsRådets brochure vedr. Registreringsordningen. Denne brochure kan fås ved henvendelse til SundhedsRådets formand.\nRAB-certifikatets ordlyd er analog med den, som blev meget positivt modtaget i Sundhedsstyrelsens Råd vedr. Alternativ Behandling i efteråret 2004.\nI dag laver de forskellige foreninger selv deres RAB-certifikat, og kan dermed give det et mere brancheorienteret præg.\nRAB-udvalgets arbejde blev afsluttet i 2008, hvorfor det i 2009 blev nedlagt og erstattet med et uddannelsesudvalg, der består af repræsentanter fra både skoler og behandlerforeninger.\nI løbet af de første år efter Registreringsordningens vedtagelse, blev de fleste af SundhedsRådets behandlerforeninger godkendt til at RAB registrere sine medlemmer. Den sidste forening indsendte sin ansøgning sommeren 2009.\nDette center blev oprettet i 2000 og har til formål at sprede viden om komplementær og alternativ behandling(KAB) samt at give støtte til forskning i KAB. (Se www.vifab.dk)\nSundhedsRådet havde fra starten 2 repræsentanter i ViFABs bestyrelse, men ved ændringer i sammensætningen i 2009 har både vi og LNS måttet afgive hver en plads. På SRs hjemmeside findes en gennemgang af arbejdet i ViFABs bestyrelse.\nI dag bruger SundhedsRådets bestyrelse skole- og behandlergruppens arbejde til at optage og vejlede nye og gamle medlemmer af SundhedsRådet, samtidig er reglerne for optagelse i SundhedsRådet de samme.\nSundhedsRådet har tidligere haft et Forskningsudvalg, som arbejdede sammen med Forsknings- og Projektudvalget (FPU) under Sundhedsstyrelsen Råd vedr. Alternativ Behandling.. FPU eksisterer ikke mere, da dets mandat er opfyldt med dannelsen af ViFAB.\nSundhedsRådet blev i 2005 opfordret til at indgå som samarbejdspartner i en forskergruppe, der har til huse på Syddansk Universitet i Odense. Centret, som blev oprettet for forskningsmidler givet af ViFAB, bærer navnet Ccescam Center for Crossdisciplinary Evaluation Studies in Complementary and Alternative Medicine (se http://www.sdu.dk/ccescam).\nSamtidig hermed samarbejder vi med andre forskergrupper inden for komplementær og\nSundhedsRådets Debatforum har siden sin oprettelse i 2008 arrangeret eller været medarrangør af fire møder, hvoraf to handlede om forskning. Kulminationen på det første års arbejde var invitationen til de øvrige paraplyorganisationer om at deltage i et fællesmøde med emnet ”Synliggørelse af Komplementær og Alternativ Behandling. Både invitation, oplæg og referat findes på www.sundhedsraadet.dk.\nHvor er vi nu? Et tilbageblik og en fremadskuen.\nDet er både interessant og tankevækkende at kaste et blik tilbage i tiden og se på SundhedsRådets historie. At stå med begge ben i ”nutid” og se på ”fortid”, samtidig med at vi arbejder for ”fremtiden”. Da vi lavede de omfattende vedtægtsændringer, så vi selvfølgelig også på SundhedsRådets FORMÅL, og det er interessant at se, at der her er ganske stor overensstemmelse mellem ”dengang” og ”nu”. På mødet i ”Fremtidsværkstedet” den 9. og 10. februar 1996 var et af temaerne ”Indflydelse på fremtidens arbejde i Sundhedsstyrelsens Råd vedr. Alternativ behandling”, og i dag er et af temaerne at ”arbejde for (yderligere) synliggørelse af komplementær og alternativ behandling”.\nVi har også bygget en bro mellem fortid og nutid: fra ”Brobygningsgruppen”, som indkaldte til et første møde den 18. november 2004, via ”Struktur- og Visionsudvalget” til ”Debatforum”, som er den åbne dør til udbygningen af både det interne samarbejde og det nære eksterne med de øvrige paraplyorganisationer.\nGennem dette arbejde og via fortsat deltagelse i forskningssamarbejder vil arbejdet med synliggørelse blive videreudviklet. Øget klarhed over egen identitet vil kunne give os øget indflydelse i arbejdet i såvel ViFAB som SRAB, og sidst, men ikke mindst, hjælpe os til en tydeligere profilering, så vi kan få gennemslagskraft i den offentlige debat om sundhed og forebyggelse i dagens Danmark.


Lange nissedukker med spidse ører og kroget top på huen. De er sjove for de mindste at lege med og skønne at pynte op i stuen med.Sy tøjet, så det kan tages af og på. Så skal du ikke tænke på, om de bliver krammet for meget, når tøjet alligevel kan vaskes.\nTorsdag d. 31. oktober 2013 - af Peekaboo Design, idé og styling. Foto: Lene Nissen\nSværhedsgrad: 5 ud af fem stjerner - Svær og tidskrævende. Kræver flere færdigheder samt mere tid.\nMaterialer til skovnisser\nEt stykke bomuldsstof i farven offwhite på 25 cm og 140 cm bredt. En rest stribet jersey. Blondebånd i guld og råhvid til pynt på kjolen.\nPladevat, broderegarn til øjne og mund. Alt fra Stof & Stil.\nDiverse rester af rødt og brunt bomuldsstof samt stofrester med mønster, lidt kogt uld eller fleece samt sytråd i matchende farver.\nEt stykke rulam fra Læderiet.\n60 cm tubestrik, der er 2 cm bredt. Lidt elastikbånd, små trykknapper, 4 stk. knapper og 165 cm natursnor. Alt fra Creativ Hobby.\nSådan gør du, når du skal sy skovnisserne\nTegn mønsterdelene over på mønsterpapir. PRINT SKABELONER HER:\nKrop til skovnisse.pdf\nDele til skov nisse krop.pdf\nKlip alle dele ud i de stoffer, du har valgt. Klip med 0,7 cm sømrum - nogle steder skal du senere klippe sømrummet ned efter syning til 0,2 cm.\nStart med at samle dukkerne. Sy med korte sting 2-2,5 mm.\nDa hovedet består af 4 dele, skal du have siderne syet sammen. Start med at kalkere skabelonen over på stoffet, så du kan sy for- og baghoved sammen ret mod ret.\nSy efter stregen, klip sømrummet ned og klip hak ind lige over og under øret. Vend herefter ørerne ud, tag en nål til hjælp, så du får den lille spids øverst på øret vendt helt ud.\nNu skal du sy huen på ansigtsdelene. Klip også her sømrummet ned til 0,3 cm.\nSy nu kroppen på hoveddelene. Ret mod ret.\nNu kan du sy sømmen fra toppen af huen til bunden af kroppen både for og bag.\nLad bunden stå åben. Og vend krop og hoved ud. Her skal du igen bruge en nål til at trække spidsen af huen og næsen ud. Og husk at klippe sømrummet ned, så spidserne kan vendes ordentlig ud.\nStøvlerne sys på benene. Når de sidder sammen, vendesyr du benene, og lader toppen stå åben, så de kan vendes derigennem.\nDet samme gør du med vanter og arme. Husk at klippe sømrum ned og hak ind ved vanten og dens tommeltot, ellers kan du ikke vende tommeltotten ud.\nNu skal du fylde pladevat i dukken. Start med at klippe pladevat i lange strimler på en bredde af cikra 4-5 cm og stop ind med en strikkepind.\nDet er vigtigt at få fyldt ud i alle spidser først. Brug lidt tid på at få det jævnt fordelt, så bliver dukken flottest.\nSæt herefter benene fast på kroppen ved først at sy dem på bagstykket og herefter vende sømrum ind og stik bunden sammen med benene.\nLuk enderne på armene og stik dem fast på kroppen med en knap - den kan undlades, men det ser fint ud og gør, at armen er mere bevægelig.\nNu har du en fin skovnisse.\nTøj til skovnisserne\nKlip benvarmere i en stribet jersey, 9 x 15 centimeter inklusive sømrum, og sy dem som rør, du trækker på nissepigens ben. Du kan også bruge stribet tubestrik.\nStart nu med at sammensætte tøjet til nisserne, så det passer sammen. Klip alle delene ud efter mønsterdelene. PRINT SKABELONER HER:\nKjole til skovnisse.pdf\nBuks til skovnisse.pdf\nTrøje til skovnisse.pdf\nVest til skovnisse.pdf\nStart med at sy kjolen. Siksak alle kanter. Sy skuldersømme og sidesømme på øverste del sammen. Klip hakker ind i sømrummet, hvor sømmen buer, så den kan lægges ned fladt. Fold nu sømrum midtbag, i halskant og ærmegab og stik det fast. Det er så småt, at det kan være svært at gøre på symaskine, men så gør det i hånden.\nSy nu en lille blonde eller knipling i halskanten.\nSiksak kanterne rundt på skørtdelen. Sy sidesømmene sammen ret mod ret. Sy i øverste kant en rynketråd. Stram den til, så den passer til overdelens nederste kant.\nSy skørtet på overdelen ret mod ret. Og luk overdelen i sammensyningen midtbag.\nSy nederste kant på skørtet op.\nSy herefter det fine bånd fast på overdelen lige ved sammensyningen.\nSå skal den store hjertelomme syes. Læg den ret mod ret og sy rundt i kanten, men lad en lille åbning på cirka 1,5 cm stå åben til at vende den igennem.\nVend retsiden ud og stryg den. Placer den på højre side af forstykket og stik den fast, men lad det buede stykke foroven stå åben, så det kan fungere som lomme.\nNu skal der blot syes små trykknapper fast bagi, og så er nissepigen klar.\nTil nissemanden skal du også siksakke alle dele rundt i kanterne undtagen pelsen.\nStart med den tykke uldtrøje, der også kan sys i fleece. Sy skuldersømme ret mod ret. Sy ærmerne på kroppen. Og sy ærme og sidesøm sammen i en arbejdsgang.\nSy ryggen sammen midtbag op til markeringen.\nHer behøver du ikke at bukke kanterne ind, da kogt uld eller fleece ikke trævler.\nSy en lille trykknap i midt bag.\nSy nu bukserne. Start med at sy de to indersømme sammen ret mod ret. Herefter syr du skridtsømmen sammen. Buk nu alle kanterne om og stik dem fast, men lad et lille hul stå åbent til elastikken, der skal i både ved talje og i benene.\nDen lille vest syr du blot skuldersømme og sidesømme sammen på. Kanterne lader du stå rå.\nKlip 3 stykker natursnor af 55 centimeter og flet dem og brug som bælte om vesten.\nTil slut klippes til begge nisser et halstørklæde af 30 centimeter tubestrik.\nØjne og mund broderes til sidst.\nSå er det på med tøjet, og nisserne er klar til pynt og leg.\nCreativ Company, cchobby.dk


Computere lynskarpe til at udregne hjertedød - Hjerteforeningen\nLægens funktion fortsat unik for patienten i forhold til at skabe tryghed, understreger Hjerteforeningens forskningschef\nBlip, blåp. Nuller og 1-taller kører rundt i maskinen. Og ud kommer resultatet – dør jeg af hjerte-kar-sygdom eller ej?\nSådan kan et videnskabeligt studie, der netop er publiceret i tidsskriftet Radiology, og foretaget af forskere ved London Institute of Medical Services, opsummeres.\nForskerne har lært softwaren, hvordan det skal analysere blodtest og via MRI-scanninger måle på bevægelsen af 30.000 forskellige punkter i hjertet – og derudfra konstruere et virtuelt 3D-hjerte for hver af de 250 patienter i forsøget, skriver Dagens Medicin (kræver abonnement).\nDerefter kombinerer softwaren 3D-modellerne med gamle data fra de patienternes journaler. Det gør computeren i stand til – på få sekunder – at gennemskue præcis hvilke karakteristika, der indikerer, at patienten dør af hjertesygdommen inden for 5 år. Med 80 % nøjagtighed kunne den kunstige intelligens forudsige, hvilke patienter, der ville dø inden for det næste år.\nEn læges træfsikkerhed ligger på 60 % i gennemsnit til sammenligning.\nComputermetoden er kun blevet testet i forsøg indtil videre, men forskerne håber at kunne prøve den i praksis på hospitaler i London.\nComputeren har ingen begrænsninger\nAfdelingslæge, ph.d. Dan Eik Høfsten sidder i en arbejdsgruppe på Rigshospitalet. Gruppen arbejder med klinisk innovation og teknologi inden for det kardiovaskulære område. Han er enig i, at studiet både er lovende – men heller ikke brugbart lige her og nu.\n– Det er ikke fordi, at studiet vil få os til at lave om på behandlingen her og nu. Men det er klar, at vi læger kan begynde at få hjælp til at identificere de mønstre, vi skal arbejde med. Der er ingen tvivl om, at kunstig intelligens vil ændre hjertebehandlingen indenfor de næste 10-15 år, siger Dan Eik Høfsten til Hjerteforeningen.\nTil Dagens Medicin siger han yderligere:\n– Hvis vi hjertelæger møder en patient med bestemte symptomer, vi synes ikke kan passe ind i en sammenhæng, så kan vi måske finde på at spørge en gigtlæge, men ikke en fodlæge eller lungelæge. Vi har en tendens til at forkaste teorier, der ikke virker logiske. Sådanne begrænsninger har computeren ikke. Der er et forsøg i gang i udlandet med lungekræftpatienter, hvor computeren selv læser journalerne og fortolker dem og blodprøverne. Og snart har vi sådanne programmer, som selv tolker, som læser al forskning og hele tiden holder sig ajour. Og hele tiden lærer af nye patienter, fortæller Dan Eik Høfsten.\nHjerteforeningen: Læger er fortsat vigtige\nHos Hjerteforeningen anerkender forskningschef Gunnar Gislason potentialet i den kunstige intelligens, men understreger at lægerne fortsat besidder en vigtig funktion for at forstå patienten og dennes hjerte-kar-sygdom, men også generelle livssituation omkring hele sygdomsbilledet.\n– Vi er kommet langt med kunstig intelligens – eller hvad vi kalder “machine learning” – dog er lægens funktion fortsat unik for patienten i forhold til at skabe tryghed, forstå årsagerne omkring sygdommen og endelig at foreslå livsstilsændringer. Trods den spændende forskning er jeg også sikker på, at patienten vil være tryggest ved den menneskelige kontakt. Det store potentiale ligger i, at læger og maskiner lærer at arbejde bedst muligt sammen til fordel for patienten, siger Gunnar Gislason.\naf Mads Louis Orry, d. 18. december 2017


Casino uden indbetaling betyder i alt sin enkelhed, at man spiller casino uden selv at betale for spillet. Vanligvis betaler man selv for at benytte sig af en given spilleautomat på et casino, men når man har mulighed for at spille casino med en bonus uden krav til indskud, er det i stedet casinoets penge, man spiller for. Det vil altså sige, at hvis du taber et spil, når du spiller hos online casinoet, er det ikke dine egne penge, du mister — det er derimod casinoets penge. Du har derfor alt at vinde og intet at tabe. Der findes forskellige måder, hvorpå du kan spille casino uden indbetaling.\nBedste Medusa 2 spilleautomater Bonusser og Vederlagsfri spins uden indskud på Zigzag Kasino Speel Medusa 2 games Du kan også lave spilindstillinger, online casino spillemaskiner medusa 2 og du kan pr. løbet af ugen ofte finde oveni gratis spins til nye spilleautomater. Det gik først op for ham to dage senere, og ved højtider hvordan Halloween. Hvis du ikke er synderligt meget til Blackjack og i stedet har et ønske om, jul.


Pladeaktuelle Sick of It All fik endelig, efter halvandet årti, mulighed for at spille Roskilde Festival igen, og hvor det dengang var et noget nyere og mere hot navn, var det til gengæld et par rutinerede herrer der trådte op på Arena-scenen.\nHardcore er skabt til de små klubber hvor det kan være svært at afgøre hvor bandet slutter og publikum begynder, derfor var den fysiske afstand for stor pga. Roskildes sikkerhedscirkus. Muligvis var det også derfor, at koncerten til at begynde med var lidt sløv, som man kunne høre på nyklassikeren 'Death or Jail', der burde have væltet teltet, men ikke gjorde det.\nMen men, svaret var som altid frontmand Lou Koller scenenærvær. Han ligner i sin polo-shirt l tatoveret bankmand, og det er netop noget af pointen, at man kan forestille sig ham som sin kontorslof der springer og og råber "Nok!" Den sløve start til trods, formåede han at få kontakt til publikum som blev varmere og varmere og kvitterede med behørigt medråb på numre som 'Scratch the Surface' og 'Uprising Nation', og således endte det hele godt alligevel.


Undersøgelsesgruppe ser på kritikpunkter\nRapporten om "Den Hemmelige Krig" har sat en række emner som genreglidning inden for dokumentar, kommunikation og spin på dagsordenen.\nDet er talsmand for undersøgelsesgruppen Mette Bock, tidligere chefredaktør på JydskeVestkysten, meget tilfreds med. Samtidig konstaterer hun, at Nyhedsavisen, filmens instruktør Christoffer Guldbrandsen og andre har gjort indsigelser mod flere konklusioner i rapporten.\n»Jeg synes, vi har fået en stærk faglig diskussion om nogle væsentlige emner. Der har helt forventeligt også været kritikpunkter. Dem vil vi nu gennemgå med åbent sind. Hvis vi finder, at der er kommet nye argumenter og oplysninger på bordet, så retter eller korrigerer vi selvfølgelig udsagnene i rapporten,« siger Mette Bock.\nMette Bock oplyser, at gruppens gennemgang af kritikken forventes at være færdig i løbet af 14 dage.\nLader journalisterne sig IGEN styre af den inhabile spinmaskine?\nDet her er altså helt urimeligt!\nDebatten om den hemmelige krigs form og metoder varede i månedsvis og ministrenes og forsvarets websites var syltet ind i argumenter om....form og metode.\nDebatten ventede på den uvildige rapport.\nENDELIG kom den, og hvad sker der?\nFå dage efter rapporten er udkommet er den demokratiske samfundsdebat om form og metode forsvundet fra medierne, og IKKE erstattet af en debat om indhold.\nDet er skammeligt!\nOg hvorfor er debatten blevet væk?\nEr det fordi Fogh & Co. ikke fodrer journalisterne? Fordi Fogh & Co ingen bemærkninger til rapporten har?\nKan journalisterne virkelig ikke selv tage et initiativ?\nKære journalister, kan I da ikke se, at I nu IGEN lader jer styre af den inhabile spinmaskine??\nSådan mister man kunder\nEn regering har været internationalt kritiseret for dens kritik af et navngivet medie: DR, og da der så kom en dansk uvildig rapport, som ovenikøbet konkluderede, at samme regerings kritik faktisk var uberettiget/spin/forkert, så er der tavshed i pressen\nÈn ting er, at en regering går ud og kritiserer et medie (DR), en journalist (Guldbrandsen) og en dokumentarfilm, der stiller sig kritisk over for den måde, som Danmark agerer på i krig på en sådan måde, at vi netop ikke får en demokratisk samfundsdebat om krigen i Afganistan, men noget helt andet er, at kritikken var spin og uberettiget.\nVi har altså en regering, som er kommet med uberettiget kritik af et navngivent medie for at forhindre en demokratisk samfundsdebat, som kunne true regeringens magt.... og en presse, som er ligeglad !\nDet er da hårrejsende!\nOg kom nu ikke her og sig`: Jamen, der var vigtigere nyheder at sætte på, så vi havde ikke plads/tid til at tænke over den uvildige rapports konsekvenser.\nHvad skal jeg med de danske medier, hvis de er ligeglade med den demokratiske samfundsdebat?\nNej det gjorde vi ikke. Men\nNej det gjorde vi ikke. Men på vores mandagsmøde (Det er der, alle vi journalister bliver enige om, hvilke historier vi skal skrive i den kommende uge) blev vi enige om, at det er en gammel sag, og at der er vigtigere ting at skrive om for tiden.\nBlinde tandløse logrende vagthunde - piiiiiv\nJournalister har travlt med at have en mening om Jeppe Nybroes fejl og "Nybroe-sagen" fylder mere end sagen om, at vi har en regering, som er kommet med uberettiget kritik af et navngivent medie for at forhindre en demokratisk samfundsdebat, som kunne true regeringens magt.\nHvis jeg var kaptain Haddock, så ville jeg give mig til at råbe:\n"Andedamsjournalister", "korrekturundermålere", "Navlebeskuende Jante-Journalister", "Tøsedrenge", "Blinde, tandløse, logrende vagthunde".\nVI ER I KRIG - drenge! Og vi har en statsmagt, som ikke ønsker, at I skriver om krigene.\nSå det gør I ikke. Istedet skriver I om en kollega, der har begået en ikke meningsforstyrrende fejl.\nSig´ mig engang: Er I ikke hamrende flove?


Støt Ronald McDonald Huset, når du betaler med MobilePay\n1. marts 2016.\nSiden sidste år har kunderne i McDonald’s kunne betale med MobilePay. I hele marts måned donerer MobilePay 1 kr. hver gang, at en kunde betaler med MobilePay. Pengene går til Ronald McDonald Huset.\n Et godt formål. Ronald McDonald Huset ved Rigshospitalet modtager 1 kr., hver gang en kunde betaler med MobilePay - Illustration: Isabel Bjerring Gylov\nMed sloganet ”Dagens gode gerning koster ingenting” markerer McDonald’s og MobilePay, at Ronald McDonald huset ved Rigshospitalet modtager 1 kr., hver gang en kunde bruger MobilePay hos McDonald’s. Den ene krone bliver betalt af MobilePay, og dermed er det kvit og frit for gæsterne i McDonald’s at støtte familier med syge børn.\n”Vi har valgt at støtte op om Ronald McDonald huset fordi, det hjælper familierne til børn med alvorlig sygdom. Det er en svær tid for familierne, hvor det er vigtigt at kunne være sammen. Samtidig håber vi selvfølgelig, at det kan være med til at øge brugen af MobilePay i McDonald’s,” siger Mark Wraa-Hansen, der er chef for MobilePay.\nInitiativet kører fra i dag og frem til den 31. marts og håbet er at nå op på 100.000 betalinger, hvilket vil betyder 100.000 kr. til Ronald McDonald Huset.\nKampagnen bliver markeret i alle landets McDonald’s restauranter og på facebook, hvor brugerne eksempelvis kan se en tæller, der ændrer sig hver gang, at en kunde i McDonald’s betaler med MobilePay.\nFakta om Ronald McDonald Huset\nPengene fra indsamlingen går til at drive Ronald McDonald Huset ved Rigshospitalet.\nHvert år fungerer huset som et andet hjem for op til 100 familier med alvorligt syge børn. Det er en stor hjælp for familierne, der står i en svær situation og ikke mindst for barnet, der får mulighed for at være tæt på sin familie under sygdommen.


Sådan sælger du dig selv | Senbusiness Inc | My Race\ni meget små virksomheder er ejeren og virksomheden en og samme. Så når du markedsfører din virksomhed, markedsfører du virkelig dig selv-men det er ikke let for alle. Her er råd til at blive bedre til at sælge dig selv og din virksomhed.\njo mindre din virksomhed er, jo mere er du og din virksomhed synonyme. Folk kender muligvis ikke navnet på din virksomhed overhovedet; de kender måske bare dig, og af den grund skal du vide, hvordan du sælger, “du.”Når du vokser, vil din virksomhed forhåbentlig få en identitet uden for dig, men for nu er du alt.\ndu ved, hvordan det fungerer-nogle mennesker er rigtig gode til at tale. De er de mennesker på begivenhederne, der har en historie for enhver situation. Det er dem, der hopper fra gruppe til gruppe, der tilsyneladende kender alle—eller kan slippe et navn, som de og gruppen har til fælles. De er glatte-nogle gange osteagtige og irriterende—men på en eller anden måde ser de ud til at have en endeløs pipeline af forretninger. Så meget som du ikke vil høre det, skal du muligvis blive lidt mere som disse mennesker. Bare rolig, vi går ikke ind for at gøre dig til nogen, du ikke er. Her er nogle færdigheder at lære, når du sælger dig selv.\ntilbyde en løsning\nStop med genoptagelsen tal\nArbejd med din ikke-verbale kommunikation\nlad os bare kalde det, hvad det er. De slyngler udstråler tillid. De kan kæmpe med tillid lige så meget som den næste person, men de ved, at tillid er det, der får dem i døren. De ved, at tillid er professionelt attraktiv, så de spiller rollen, selvom de ikke føler rollen. “Fake it, indtil du gør det” er en stor del af at sælge dig selv. Selvfølgelig, der er en fin linje mellem selvsikker og cocky.\nrelateret: 6 enkle måder at opbygge din selvtillid\nvi er ikke færdige med clich-kristerne’. Hvad med “det knirkende hjul får olien.”For enhver lejlighed (medmindre det svarer til en rodkanal) er der masser af mennesker, der går efter det. Hver kunde du forsøger at lande bliver hoffet af andre ligesom dig. Dit job er at være vedholdende-selv slags irriterende. Fortsæt med at sende e-mails; fortsæt med at sende teksterne; lad dem vide, hvornår noget ændrer sig, der er værdifuldt for dem. Bare hold kontakten med dem. Selvom de ikke er klar til at købe nu, tænker de på dig senere.\nRELATERET: Sådan får du salgsaftaler\nfor real—selvom du ikke er god i sociale situationer, skal du finde en måde at være unik på. Vær stolt af din indadvendthed—der er ikke noget galt med dig, men det giver dig ikke licens til ikke at skille dig ud. Folk, der ikke skiller sig ud, kan ikke sælge sig selv, fordi de aldrig bliver bemærket. Ostemaskinen til festen bliver bemærket.\nog selvfølgelig skal dit produkt også være unikt. Det er godt, at du designer hjemmesider, men hvad gør dig unik? Hvis du ikke er unik, er du kedelig. Vær ikke kedelig.\ndine kunder er masser-smart nok til at identificere problemerne. Hvad de har brug for er for nogen at grave i detaljerne og tilbyde en løsning. Ikke noget, der kan fungere; noget, der vil fungere.\ntilbyde mere af en løsning end din konkurrence. Opret en detaljeret rapport, vise, at du var super tankevækkende om deres problem, tilbyde nogle Top niveau rådgivning gratis. Bliv en del af deres løsning, før du sælger dit produkt. Snak er billigt. Din kunde vil helt sikkert vide om dig, men de er mere interesserede i, hvordan du løser problemet.\nSeriøst—ingen vil høre dig beskrive dig selv som en problemløser, en go-getter eller som at have stor opmærksomhed på detaljer. Din kunde ønsker detaljer. Hvem har du arbejdet med, der havde problemer som deres, og hvordan løste du dem? Og forresten, opmærksomhed på detaljer er sandsynligvis noget at holde sig væk fra, fordi du risikerer at tale med nogen, der har større opmærksomhed på detaljer end dig. Er dine uddelinger hæftet på nøjagtig samme sted? Er dit tøj 100% rynkefrit? Måske ønsker at holde sig væk fra den slags sprog.\ndu ved, at det, vi siger, kun er et lille stykke af det, der virkelig kommunikerer, ikke? Det er faktisk din ikke-verbale kommunikation, der fortæller personen mere om dig end noget andet. Sid dig lige op, få øjenkontakt, ikke krydse dine arme, gå i et afslappet, men forsætligt tempo, Undgå at tale med dine hænder for meget, tag et fast håndtryk. Dine ikke-verbals vil sandsynligvis sælge dig mere end noget andet.\nvi lever alle i den samme verden. Alle kan lide at klage over noget,ikke? Sociale medier er en cesspool af klager, og vi kender alle mindst et par mennesker, der kan finde det negative i noget.\nmen vi leder alle efter positive mennesker at placere i vores liv. Vi leder efter det friske pust, som vi har problemer med selv at være for os selv. Find måder at finde det positive på. Smil meget, vær taknemmelig for det, du har, Tal om ting, du nyder, fortæl din kunde, at alt vil være i orden. Positivitet er lig med tillid. Må ikke se eller lyde elendigt. Ingen har brug for mere af det i deres liv. Positive mennesker vil altid lande flere muligheder.\nja, din besked skal være på punkt, men at sælge dig selv er mere involveret end bare at tale de rigtige ord. Det handler om at have den rigtige luft om dig. Vær selvsikker, vær en problemløser, og vær positiv. Det er en god start på, hvad der kan blive et godt arbejdsforhold.


Amtshuset i Tønder - 1001 fortællinger om Danmark\nDet tyske amtshus fra 1907 ligger i udkanten af det gamle Tønder. Den store, smukke bygning af røde mursten er inspireret af hollandsk-frisisk stil og Tønders ældre byggeri. Amtshuset er resultatet af en konkurrence for arkitekter, som Tønders landråd Friedrich…\nDet tyske amtshus fra 1907 ligger i udkanten af det gamle Tønder. Den store, smukke bygning af røde mursten er inspireret af hollandsk-frisisk stil og Tønders ældre byggeri. Amtshuset er resultatet af en konkurrence for arkitekter, som Tønders landråd Friedrich Rogge udskrev i 1905. Ønsket var arkitektur i hjemegnens stil i modsætning til tidligere års offentlige byggeri i nordtysk nationalromantisk stil. Konkurrencen blev vundet af arkitekterne Paulus, Dinklage & Lilloe fra Berlin. Huset var hovedsæde for Tønder Kreds. Det var et af de amter, som Sønderjylland var inddelt i under det tyske styre 1864-1920.\nOffentligt tilgængelig Adresse: Jomfrustien 2, 6270 Tønder Byggeår: 1907 Foreningen Baupflege Tondern stiftet: 1908 Foreningen for Bedre Byggeskik stiftet: 1915\nBidrag til Amtshuset i Tønder\nBesøg og Gæstebog fra Amtshuset i Tønder\nHer kan du se hvilke profiler der har besøgt Amtshuset i Tønder i virkeligheden, og hvem der gerne vil besøge. Du har også mulighed for selv at angive om du har besøgt eller vil besøge Amtshuset i Tønder.\n2 profiler har besøgt Amtshuset i Tønder\nHar du besøgt eller vil du besøge Amtshuset i Tønder?\nGæstebog for Amtshuset i Tønder\nTønder skaber trend\n”Ud med Italien, leve Møgeltønder.” Det var slagordet, da unge arkitekter fra København i…


Kroatien 2015 - ferie i landet ved Adriaterhavet\nKroatien vil i 2015 igen være ferie destinationen for omkring 7-8.000.000 turister fra hele verden, hvis du er en af dem, kan vi anbefale at du læser vores lille Kroatien 2015 guide, hvor du blandt andet kan finde oplysninger omkring, hvordan du kommer til Kroatien, hvor man skal tage hen i Kroatien og hvad du kan opleve mens du er i Kroatien, og naturligvis hvilke events / begivenheder Kroatien har at byde på i 2015.\nVejen til Kroatien:\nDer er 4 måder at komme til Kroatien på, med fly, med bil, med bus og med færge.\nIgennem de sidste 5 år har et stort antal af luftselskaber udvidet med ruter til Kroatien, her er et par af selskaberne som flyver til Kroatien germanwings , norwegian , og selvfølgelig Croatia Airlines.\nAnkomst destinationerne i Kroatien er Zagreb, Pula, Rijeka, Zadar, Split og Dubrovnik. Fra alle lufthavne har man busser som kører til centrum af den pågældende by, alternativt kan tage en taxi eller forudbestille en lufthavns transfer.\nStørstedelen af vejene og specielt den nye motorvej i Kroatien, er i rigtig god stand, så man behøver ikke at bekymre sig om at køre rundt i bil, jeg vil dog anbefale, at man afholder sig fra at køre for stærkt da politiet kontroller ekstra meget i højsæsonen.\nMan skal betale vejskat / maut for at køre på de kroatiske motorveje, her kan du se priser på vejskat i Kroatien, husk også at medregne prisen for Vignetten i Slovenien og Vignetten fra Østrig i dit rejsebudget.\nFirmaer som f.eks. Eurolines har daglige ruter til Kroatien, og da busser er det fortrukne transportmiddel hernede, har man et excellent bus netværk inde i landet. Busser er rimelig billige og forholdsvis pålidelige.\nAlle større byer har gode bybusser, det er billigt og de kører fra tidlig morgen til sent aften. Her kan du læse mere omkring busser i Kroatien.\nHvis man ankommer til Kroatien fra Italien, kan man gøre det med færge. Der er daglig færge forbindelse mellem Ancona og Split hele året rundt, i højsæsonen har man diverse færger og katamaraner der sejler fra Bari, Pescara, Venedig og selvfølgelig Ancona. Ankomst stederne i Kroatien er 6 byer i Istrien, Zadar, Split og Dubrovnik.\nHvis man vil til en af øerne, har man et stort udvalg af lokale færger, nogle sejler hele året rundt og nogle kun i højsæsonen, her kan du læse flere informationer omkring færger i Kroatien.\nHvor skal man bo og hvordan finder jeg en feriebolig:\nHvor kan jeg overnatte:\nDa Kroatien tilbyder alt lige fra billige vandrehjem til 5 stjernede hoteller, vil jeg personligt starte med at overveje hvad vil jeg gerne opleve i min ferie, er det stranden der trækker, eller oplevelser så som national parker og udflugter, eller er det måske nattelivet? Som udvandrer her i Kroatien har vi efterhånden oplevet lidt af det hele, så hvis du browser lidt rundt på vores blog kan du helt sikker finde inspiration til din ferie hernede.\nHvis du har nogle ideer eller spørgsmål angående din ferie planlægning er du meget velkommen til at kommentere på vores historier.\nHvordan finder jeg overnatnings muligheder:\nDen nemmeste måde at finde overnatning på er naturligvis internettet, hvis du søger private overnatning eller mindre hoteller / pensioner er der generelt 2 måder at book på.\nIgennem lokale rejsebureauer, dette har været den traditionelle måde at gøre det på i de sidste årtier.\nDen anden mulighed er at booke direkte ved husejeren, men da kun meget få af dem har deres egen hjemmeside og de fleste af dem er mere eller mindre usynlige på internettet, så den bedste måde er at finde en Feriebolig portal som tilbyder direkte kontakt med husejeren.\nDen nemmeste måde at få et godt overblik over potentiale overnatnings muligheder er at Google feks: Ferieboliger i Kroatien, du vil se at der faktisk er en del sider som tilbyder overnatninger, så tjek om siden du er landet på er et bureau eller en side der tilbyder direkte kontakt til husejeren.\nHvilken metode der er den bedste er svært at sige, men normalt er det billigst at booke direkte.\nVær opmærksom på at du ofte ikke kan book online, men kun sende en forespørgsel. Grundet til dette er af husejeren ofte har sit hus på flere hjemmesider, og de er ikke helt så gode til at opdatere deres udlejningskalender.\nNår du har fundet en feriebolig som du kan lide, vil jeg anbefale at du prøver at Google navnet på boligen, for at se om der eventuelt er nogle som har anbefalet sted, det kan jo ikke skade.\nCamping i Kroatien:\nKroatien er en populær camping destination, her er et stort og godt udvalg af campingpladser i alle kategorier at vælge imellem. Jeg personligt kan anbefale Camp Oliva i Rabac og Camp Galeb i Omis.\nUd fra et pris perspektiv er campingpladserne i Kroatien ikke meget billigere end feks. i Italien, men hvis man ikke behøver 5 stjerners faciliteter, kan man altså godt finde campingpladser med et fornuftigt prisleje.\nFlere og flere Campingpladser tilbyder Mobilhome til udlejning – her kan du se en liste med Campingpladserne\nHvad skal man se i Kroatien:\nI første linje er regionen hvor man holder ferie naturligvis afgørende for udflugtsmulighederne, f.eks. Kan man i Split se Diocletian paladset eller national parken Krka. Da vi har set en del har i Kroatien kan man som jeg nævnte tidligere browse lidt rundt på vores blog, jeg vil anbefale at i læser vores guide igennem Istrien eller vores Split guide.\nHvis man er på lav budget, kan jeg lige anbefale følgende:\nBenyt ikke taxier, hvis du ikke er nød til det, da det er forholdsvis dyrt hvis man sammenligner med det generelle prisniveau hernede.\nKøb din dagligvare i LIDL, de har de bedste priser. – tjek vores guide over priser i Kroatien.\nBenyt din mobil Så lidt som muligt og UNDGÅ at bruge dataforbindelser da det kan blive rigtig dyrt.\nUndgå at opholde sig i solen mellem 11 – 15, man kan blive seriøs forbrændt, solen hernede er en del stærkere end den man er vand til derhjemme fra.\nI nogle byer er der natklubber som man bør undgå, da det hurtigt kan blive en dyr fornøjelse. Tjek om i kan finde oplysninger på nettet som f.eks. vores Split nightlife guide.\nGenerelt er Kroatien et sikkert sted at opholde sig, det betyder selvfølgelig ikke at der ikke er kriminelle her, så for at være på den sikre side skal man ikke gå rundt og vifte med sine penge.\nTag ikke på Vandring / hiking eller sejltur uden at tjekke den lokale vejrudsigt først, og husk at medbring telefon nummeret på den lokale redningshjælp.\nEvents i Kroatien 2015:\nLokale turist bureauer og flere kroatiske organisationer tilbyder et stort udvalg af events igennem hele sommeren, nogle af dem er enegangs events men størstedelen af dem er årligeevents. som regel har de Lokale turist bereauer en list med events klar omkring april måned.\nI er velkommen til at skrive en kommentar hvis i har spørgsmål angående en ferie Kroatien.\nVi ses i Kroatien i 2015!\nMobilhome Kroatien Krydstogt Kroatien Ferie Istrien Sejlerferie i Kroatien\nCamping, Campingpladser, Dalmatien, Guide, Istrien-rejseguide, kør selv ferie rejsemål\nDe bedste sandstrande i Kroatien\n13. marts 2014 kl. 09:35\nI juli er der stort set kun øerne og mindre kystbyer som ikke er meget turistede, hvis i skal bo et sted med dejligt havudsigt, er byerne på omis Riviera et super godt valg(se her), de fleste af dem ligger på skråninger ned til vandet hvilket gør at der er en super havudsigt. Disse byer er heller ikke alt for turistede. I den anden uge hvor der skal være noget mere liv, kan i overveje f.eks. Ciovo, her er der nem adgang til Trogir, hvor der er masser af liv.\nirene hagensen siger:\n23. marts 2014 kl. 23:24\nhej vi skal til Kroatien til maj. vi skal selv kører derned fra danmark ( århus) hvor lang tid skal vi ca sætte af til kørsel derned . vi skal bo på hotel croatia i duga uvala ?\nhvad kan I anbefale vi skal se?\ni skal nok regne med at turen tager omkring 15-16 timer fra den dansk tyske grænse. Da i er på Istrien, skal i naturligvis se Porec, Pula og Rovinj og de mange andre skønne byer i området, og så en tur langs kysten til Rijeka kan anbefales.\n22. maj 2014 kl. 09:05\nHej. Vi skal for 3. gang på ferie i Kroatien – denne gang med fly(lander i Zadar) og skal være på Camping Lanterna. Skal have lejet en bil, men er det bedst at vente til en uge inden (er det da billigere ?)Skal kun have transporten fra Zadar til Porec og vil så leje en bil igen senere på ugen. Har tjekket lidt med bussen – går der “X-busser” fra Zadar til Porec ? Kan ikke rigtig finde noget. Hvad er der værd at se på Istrien og området der ? Har været i Plitvice Nat. Park – meget flot. Andre nationalparker, der er på niveau ?\nTak for hjælpen – mvh Dorthe\njan gehrt siger:\n29. maj 2014 kl. 13:45\nhej morten. sikken en kanon hjemmeside i har. her kan man finde alt omkring ferie i Kroatien. vi skal ned på camping vranjica belvedere. ved du om der er pool på den plads? kan du anbefalde noget bestemmt som man skal se i det område? mvh jan Gehrt\n5. juni 2014 kl. 09:28\nman kan rejse med bus from Zadar til Porec, men det er lidt besværligt, så det bedste er at leje en Bil, hvis i rejser i Juli er der ikke meget at spare på bilen uanset hvornår man booker, men der kan være udsolgt, så det er en god ide at være ude i god tid.\nHvad skal man se i Istrien? Rovinj, Pula, Motovun, tjek på min side der er masser af photos fra alle stederne\n5. juni 2014 kl. 09:46\nVranjica Belvedera har annoceret at der skulle være en ny pool fra denne sommer 🙂\nHvad man skal se…\nMåske en tur til Hvar\nEn tur op at kysten mod Zadar, med stop i Primosten og Sibenik.\nDorthe Slot Pedersen siger:\n10. juni 2014 kl. 18:49\nVi har tænkt på at holde ferie på camping Strasko på Pag her i sommer. Er der nogen som kender Strasko og/eller Pag?\nHilsen Dorthe Slot\n12. juni 2014 kl. 08:36\nSidder og skal liiige til at trykke “bestil” på en campingplads der hedder Bi-village i Kroatien, hvor jeg, min mand og vores to piger på 7 og 17 år skal ned i uge 30 :o)\nHar du erfaring med den campingplads?\nDet er jo lidt blandet når man læser anmeldelserne på nettet…\nHar du erfaring med, hvor jeg billigst bestiller opholdet dertil? Tænker på et specielt rejsebureau og/eller lignende?\nMange hilsner fra Jeanna\n13. juni 2014 kl. 23:52\nVi er 3 voksne og er barn på 5 år der tager på telt tur til Kroatien.\nJeg vil gerne et sted hen der ikke er så meget turist mindet. Og da jeg selv har prøvet at gøre en insats for at finde noget, har det vært i den dyre ende for en plads. Vi vil også gerne have en masse gode muligheder for at komme på marked, og at nyde havet.\nJeg har prøvet at Google rideudstyrsbutikker i Kroatien, og jeg kan intet finde overhovedet. Det er rimelig træls, da jeg gerne vil se sådan en butik, og det må de da have.? Da de sikkert har andet at byde på end i DK\n15. juni 2014 kl. 19:57\nhar ikke selv boet på Bi-village, har dog besøgt pladsen flere gange og umiddelbart har jeg et godt indtryk af den.\nHvis du kun skal bruge en standplads er prisen mogenlunde den samme uanset hvor du bestiller. jeg vil mene at det samme gælder for Mobilhome og Lejligheder, prøv første at tjekke pladsens hjemmeside.\nJeg mindes ikke at have set en rideudstyrsbutik langs kysten, så jeg formoder at du sikkert skal til Zagreb for at finde en.\n17. juni 2014 kl. 20:43\nVi kører til Istrien om et par uger og i den forbindelse spekulerer vi på at lade bilen gennemgå den store tur på et kroatisk værksted, da prisniveauet nok er noget lavere end i Danmark.\nHar du en fornemmelse af priserne og kvaliteten på kroatiske værksteder? (Vi har en Skoda Superb).\nPå forhånd tak for hjælpen og for et fint website! 🙂\n20. juni 2014 kl. 11:39\nbil service er helt sikkert billigere hernede, jeg har en Seat, og har brugt det autoriserede værksted til alle service eftersyn, prisen er omkring 1.000 kr for det lille eftersyn og ca. det doppelte for det store eftersyn. Ud fra de erfaringer jeg har haft er der absolut ingen problemer med Kvaliteten.\nTimelønnen for ekstra værkstedets arbejdet er omrking 250 kr.\nDet nærmeste officielle skoda (Seat og VW) værksted er nok Porsche Interauto i Rijeka, det er dem jeg bruger i Split.\nVi skal holde ferie i Duga Uvala/Pula 20-27 juli, og vil gerne leje nogle gode cykler – helst racercykler men mountain bikes er også ok. Vi har ikke held med at kontakte udlejere via nettet. Kender du nogle websites/ udlejere som vi kan bruge?\nVed du om der er gode dagligvarebutikker i Duga eller om man skal helt til Pula?\nDe bedste hilsner – og på forhånd tak,\nLise og Tom\n5. juli 2014 kl. 10:49\nTak for en god side. Vi er 2 kvinder fra Grønland som er sprunget på et eventyr der hedder enkeltbillet til Split. Vi har hverken booket hotel eller hjemrejse da vi gerne vil have alle kort åbne på hjemvejen.\nVi regner med at vi kan finde overnatning når vi lander – har du erfaringer med at finde et hotel – og hvilket prisniveau det ligger i hvis man ikke har booket på forhånd?\nHvordan kommer man fra lufthavnen og til byen? Er det tog eller bus? Og hvor skal man stå af i Split for at komme til et nogenlunde sted med både cafeliv, overnatningsmuligheder, og bør man i virkeligheden søge mod en ø hurtigst muligt?\nVi søger cafeliv, pub’ber eller mindre værtshuse – gerne med noget live-musik af lokal art, men også strand og mulighed for noget træning i et område som ikke er for vildt overcrowded af turister.\nVores hjemrejse ligger åben, men hvad skal man vælge? en togtur op gennem kroatien, eller et fly til f.eks. italien eller lign.\nHåber du kan give lidt feedback på bare lidt af alle mine mange spørgsmål 🙂\n6. juli 2014 kl. 13:20\nHej Lise og Tom\nCykle udlejning er blevel vældigt populært hernede, de fleste steder har de forskellige slags cykler til leje, det er helt sikkert også tilfældet i Pula. Prøv at tjekke siden pulabike.com og siden http://www.istria-bike.com/hr/usluge/najam_bicikala de ser begge ud til at have cykler i området.\nIndkøbsmuligheder i Duga kender jeg desværre ikke.\n6. juli 2014 kl. 13:44\ni kan helt sikkert finde et hotel eller en lille lejlighed naar i ankommer hernede, men det er ikke en dum til lige at tjekke priser på nettet inden i ankommer, priserne varier naturligvis meget i forhold til hvad niveau man efterspoerger.\nFra lufthavnen går der en lufthavnsbus til Centrum, hvor i finder cafeer, barer, restauranter og masser af overnatningsmuligheder. Hvis i er her i længere tid, kan jeg helt sikkert anbefale at i også besøger nogle af vores dejlige øer.\nPå denne tid af året er der mange turister her i Split, hvis i vil have en lidt mere rolig strand, er mit bedste bud at i tager til parken Marjan, “Split´s grønne hjerte” her er der en del naturstrande.\nPå hjemrejsen, kan jeg anbefale at i tager bussen til Plitvice søerne og tilbringer en dag der, derfra kan i så rejse vidre med bus til Zagreb, hvorfra i har mulighed for at komme videre, med tog, fly eller bus.\n7. juli 2014 kl. 10:06\nJeg har været inde for at checke vejrudsigten på Istrien. Synes det ser ud som om, at der falder en del regn for tiden. Vi rejser til Istrien om 12 dage og tænker, hvor meget og hvorledes. Hvad skal jeg drøne i kufferten?\nDe to foregående år har det jo været superflot og varmt vejr dernede.\n10. juli 2014 kl. 12:01\nJeg planlægger en tur til Hvar med mine to unger (11 og 13) i slutningen af juli. Jeg har tænkt mig, at vi tager bilfærgen fra Drvenik til Sucuraj og retur for at komme til og fra øen. Vi er dog ikke i bil. Jeg har været lidt rundt på nettet, og det ser ud til, at der ikke er de bedste busforbindelser mellem Sucuraj og Hvar by. Kan det passe?\nJeg vil helst undgå at skulle tilbage til Dubrovnik, hvor vi kommer fra, eller til Split for at tage en færge derfra.\n15. juli 2014 kl. 12:44\nSuper god og informativ side du har oprettet her! Og sikke en service du yder – dét tager jeg hatten af for!!\nJeg har et par spørgsmål som jeg har et lille håb om at du ville svare mig på..\nHar du kendskab til transportmuligheder, altså hvad er bedst, når man lander i Zadar lufthavn og skal til Nin? Er det nemt nok at finde en bus dertil? Vi skal til Zaton Beach resort.\nJeg tænker at vi veksler størstedelen af vores lommepenge hjemmefra, men er det for dyrt at hæve i automater dernede?\n18. juli 2014 kl. 22:43\ndu kan se koereplanen fra Sucuraj her. Busforbindelser mellem de to byer er som du kan se begrænsede.\nHar du overvejet at tage kystfærgen fra Dubrovnik til Stari grad på Hvar? sejler tirsdag og søndag så vidt jeg husker.\n18. juli 2014 kl. 22:55\nhvis i skal med bus skal i først tage lufthavnsbussen til bus station i Zadar der fra er der bus til Zaton-nin ca. hver halve eller hele time i dagstimerne, bussen kører fra peron 24 eller 25. Pris per person for begge busser (Samlet) er omkring 50-60 kr.\nJeg har DDB og Nordea og mener det koster 30 kr at hæve i de fleste automater, men jeg er ikke sikker på om beløbet afhænger af hvilket pengeinstitut man har i DK.\n29. juli 2014 kl. 15:19\nOm 23 dage rejser vi til Kroatien for første gang vi glæder os meget til at opleve landet vi skal bo i Split. Men jeg er lidt i tvivl om hvilken valuta vi skal medbringe, er det Euro eller Kuna ? tak for en super blog\nChristina Krusborg Andersen siger:\n5. august 2014 kl. 17:00\nMin kæreste og jeg skal på 12 dages ferie til Kroatien på lidt øhop her d. 9. august. Vi starter i split og skal til Brac, Hvar og Korcula med slut i Dubrovnik med et smut til Mijet nationalpark. Det er første gang vi besøger Kroatien. Vi rejser med rygsæk og har et telt med, men overvejer også telt/vandrerhjem/campingpladser m.m..\nVed I om det er muligt at leje transport på øerne eller tage hele øhoppet med ét lejet transportmiddel?? vi vil gerne undgå bil såvidt muligt..\nEr der noget I helt bestemt kan anbefale, at vi skal se på disse øer?? eller nogle gode (mindre, og ikke 5-stjernet) campingpladser/vandrerhjem?\nMvh. Christina Andersen\n13. august 2014 kl. 08:56\nsom betalingsmiddel skal i bruge Kuna, I kan veksle hernede, kursen er nomalt ganske fin\n13. august 2014 kl. 08:58\nsaa vidt jeg ved er det ikke tilladt at medbringe lejede biler på ørene, så i skal leje bil / scooter når i er kommet på øen.\n31. august 2014 kl. 15:18\nVi er en familie på 4, som overvejer at holde ferie i Kroatien i perioden d. 9-18/10. Vi regner med at flyve fra Hamburg til Split og leje en bil i lufthavnen.\nVi vil gerne på vandreture i naturen og bade i havet eller i en swimmingpool, når vi kommer tilbage fra vandring sidst på eftermiddagen. Om aftenen håber vi på at kunne sidde ude på en terrasse og nyde udsigten ud over vandet.\nVi overvejer at finde en lejlighed i nærheden af Makarska, da vi har set i en vandretursbog (landscapes of Croatia), at der er flere gode vandreruter samlet der. Vi kunne også tænke os at tage en tur til Brac eller Hvar.\nHvordan lyder disse tanker i dine ører? Kan du give nogle fif?\nVi er i tvivl, om vi risikerer for lave temperaturer og for meget regn på denne tid af året – og om der går færger regelmæssigt til øerne.\n17. september 2014 kl. 10:01\nJeg har et meget specifikt spørgsmål, men jeg håber du kan hjælpe mig! Lander på tirsdag i Zadar og skal med en bus fra Zadar busstation til Karlobag omkring kl. 17 eller derefter. Jeg kan bare kun finde busser der har afgang senest kl. 16 når jeg søger på nettet, men mit håb er at der alligevel går senere busser, hvis jeg søger det rigtige sted. Har du mon en ide om hvor jeg kan søge?:)\nHans Agersnap siger:\n24. marts 2015 kl. 06:38\nSkal på ferie på istrien i år igen.\nJeg leder efter et taletids kort til mobilen, skal kun bruge data, når jeg skal sejle i kajak.\nHvad er der af muligheder i Kroatien, og hvor man evt skal købe det.\n31. marts 2015 kl. 14:29\ntaletids kort kan du koebe i stort set alle kiosker, saa kan du koebe den da du ankommer\n31. marts 2015 kl. 15:59\nJeg kan bekræfte det Morten siger om taletidskort.\nForrige år gav jeg 99,- kr. for 1GB og sidste år kun 50,- kr. for 1 GB.\nDet kan købes mange steder, og er aktiveret når du sætter det i telefon/tablet.\n1. maj 2016 kl. 16:51\nJeg skal til Kroatien for første gang – sommerferie i midt August.\nJeg drømmer om strand og smuk natur og god mad… IKKE for turistet!\nJeg skal afsted med min kæreste, så det må gerne være smukt og “mest for voksne” (ment på den måde at vi IKKE går efter børne attraktioner eller for børnede strande/pools).\nVi planlgger at flyve og måske leje en bil.\nJeg er ikke spor glad for at sejle – så det er ikke det der er rejsesn mål.\nDet må meget gerne vaære med mulighed for badning og hav – men gerne et sted der er smukt.\n27. juni 2016 kl. 09:26\nhele adriaterhavskysten er smuk, personligt syntes jeg der er smukkest i Dalmatien.\nEt roligt sted some ikke er for turisted i august maaned er stort set umuligt at finde, da August er den absolutte hoejsaesson\nPriser i Kroatien - 54.058 views\nKroatisk mad - 25.307 views\nVignette Slovenien - 24.580 views


Amari og Nattens Brødre (10-14 år) - LÆSELAND\nAlle børn, der kan lide fantasy, skal læse Amari og Nattens Brødre. Ja, faktisk tør jeg også anbefale den til børn, der siger, de ikke bryder sig om fantasy. For historien har kvaliteter, der rammer bredt i børnemålgruppen. Også god til højtlæsning.\n”Yes, hovedpersonen er en pige – jeg har altid været mest til Hermione”, sagde en låner til mig forleden, da jeg anbefalede hende Amari og Nattens Brødre. Amari er en pige, og ikke nok med det. Amari er sort, hun er fattig, og hun bor i et socialt boligbyggeri i den ”forkerte” del af byen.\nLigesom Harry Potter er Amari det fuldstændig undertippede barn, der viser sig at have magiske evner langt ud over det sædvanlige. Men hvor der er noget karikeret og grotesk over Harrys bolig i skabsrummet under trappen, så er Amaris kår et mere virkelighedsnært black lives matter-anliggende.\nAmaris ældre bror, Quinton, er på mystisk vis forsvundet. Politiet laver den fordomsfulde slutning, at han sikkert har været indblandet i noget kriminelt. Men realiteten er en helt anden, og den åbenbarer sig for Amari, da hun en dag kontaktes af Bureau for Overnaturlige Anliggender og inviteres ind i en fascinerende magisk verden. En verden, som Quinton opererede i som agent, og hvori han nu er forsvundet.\nQuinton har heltestatus i denne anden verden, og Amari får stor opmærksomhed i kraft af at være Quintons søster. Det er dog ingenting sammenlignet med det hysteri, der bryder løs, da det viser sig, hun er magiker. Det er ikke lovligt at være magiker. Den anden verdens superskurke var magikere. De besad ægte magi og brugte den destruktivt. Ingen aner, hvordan Amari er kommet i besiddelse af disse kræfter.\nMen en ting er sikkert. Hvis Amari følte sig marginaliseret som sort på sin gamle skole i den virkelige verden, så er det ingenting mod det, hun er oppe imod her i den anden verden, hvor hendes blotte tilstedeværelse er en forbrydelse. Amari er tæt på ikke at kunne holde til presset og give op. Men hvis hun skal gøre sig forhåbninger om at finde Quinton, kræver det, hun bliver udpeget som junioragent af bureauet. Så hun bliver og kæmper for sin ret. En kamp med klassekammerater, der er født ind i rige og magtfulde familiedynastier.\nAmari er en karakter, man kan leve sig ind i. Hvor en del fantasybøger lukker sig om sig selv og eventyret af en anden verden, så har B.B. Alston også noget vigtigt at fortælle os om virkelighedens verden. Fantasyfortællingen har en interessant realistisk forankring, som er ret unik.\nDen amerikanske drøm og ideen om, at man kan gå fra bund til top, hvis man kæmper for det og tror på det, spøger også i romanen. Modsætningsforholdet mellem det gode og det onde er lidt skarpt trukket op, og der er fuld gas på patos-pedalen. Måske lige lovlig meget ind imellem, men det ændrer ikke på, at Amari og Nattens Brødre er en rigtig god bog, jeg kommer til at anbefale til en masse af de børn, der efterspørger ”noget, der ligner Harry Potter”.\nGodt oversat af Elisabeth Kiertzner\nType: Noget, der minder om Harry Potter, en magisk verden, Black lives matter, ikke som de andre, tro på egne evner\nLæs også: Nevermoor – Morrigan Crows magiske prøvelser (10-14 år) af Jessica Townsend, som også imødekommer Harry Potter-fans og har en pige som hovedperson.