Cases Arkiv - Nordjysk Elitesport\nLÆSER TIL SYGEPLEJERSKE PÅ UCN FODBOLDSPILLER I FORTUNA HJØRRING Fodbold er jo ikke altid medgang, man går også i modgang. Så man har også brug for nogle kammerater der støtter en på nogle andre punkter, der ligesom kan snakke med en om skolelivet eller hverdagslivet hjemme i familien, frem for at det altid handler om, … Continued\nBy Sofie Abild\nLÆSER ERHVERVSØKONOMI PÅ AALBORG UNIVERSITET HÅNDBOLDSPILLER VED MORS-THY HÅNDBOLD Jeg ser mig ikke kun som en håndboldspiller, men jeg ser mig heller ikke kun som en studerende eller en iværksætter.\nLÆSER INTERAKTIONSDESIGN PÅ AAU KARATEUDØVER I SPORTSKARATE.DK Jeg ved, at hvis jeg f.eks. har stævne på samtidigt med eksaminer, så skal jeg bare kontakte dem. Det giver mig frihed til at fokusere på eksaminerne, eller stævnet, jeg skal til.\nLÆSER SERVICEØKONOM PÅ UCN FODBOLDSPILLER FOR HOBRO IK At der er nogen, der virkelig vil mig det bedste og håber på, at jeg bliver så god en fodboldspiller som muligt og så god en studerende som muligt, det giver mig en super god tryghed til at gennemføre studiet og vide, at det skal jeg nok … Continued\nFÆRDIGUDDANNET I ARKITEKTUR PÅ AAU FODBOLDSPILLER I BK HÄCKEN, SVERIGE Det kan lade sig gøre. Man skal ikke holde sig tilbage fra den uddannelse man gerne vil, for der er en hel organisation og mange andre mennesker som hjælper med at finde løsninger. Så det skal ikke være det der gør at man ikke tør … Continued\nLÆSER MEDIS PÅ AAU HÅNDBOLDSPILLER I RANDERS HK Det at jeg kunne se, at der var andre der kom igennem det og har fået hjælp fra Nordjysk Elitesport, hjalp mig til at sige “Okay, så kan jeg også godt starte på en uddannelse samtidig med at jeg spiller”.\nGeorge Lago Sørensen\nLÆSER MARKEDSFØRINGSØKONOM PÅ UCN ISHOCKEYSPILLER I AALBORG PIRATES Man kan jo ikke bare være ishockeyspiller for altid. Så det er jo det der med, at man også skal finde den person eller personlighed eller hvem man skal være efter ishockey. Det bliver man nødt til at gøre noget ved, også under uddannelsen, så man har … Continued\nLÆSER ØKONOMI PÅ AAU PROFESSIONEL GOLFSPILLER Det er fedt at vide, at man kan kombinere tingene. Jeg har altid tænkt, at det var enten/eller – enten så er det fuldt sport eller så er det fuldt studie. Det her er jo en mulighed for at kombinere det, og det tror jeg har været rigtig godt … Continued\nLÆSER GLOBALE FORRETNINGSSYSTEMER PÅ AAU HÅNDBOLDSPILLER I EH AALBORG Vi har også haft en dialog om hvordan det var at starte, og hvordan det er at få til at passe sammen. Det gav en rigtig god ro for mig da jeg startede, at jeg vidste jeg havde Nordjysk Elitesport hvis jeg havde brug for hjælp.\nUDDANNET PÆDAGOG PÅ UCN FODBOLDSPILLER I AC MILAN (TIDL. FORTUNA HJØRRING) Skolen har været helt vildt samarbejdsvillige, så jeg har fået lov til at tage fri når jeg har brug for det til træninger og kampe – og de ture vi nu engang er på. Hvis jeg ikke kunne det, så havde det ikke kunnet … Continued


”Alt, hvad de siger til mig, kan ende i avisen”\nThorkil Kristensen har en finger med i meget af det, der foregår i Aars. Han er chefredaktør på den lokale ugeavis, Aars Avis, og sidder desuden i bestyrelsen i erhvervsklubben, borgerforeningen og turistforeningen. Foto: Mathias Svold\nAars Avis er en af landets mest læste ugeaviser. Chefredaktør Thorkil Christensen har ejet avisen i snart 30 år og opbygget et nordjysk imperium af ugeaviser, som nu trues af annoncemarkedets kollaps. ”Det var meget sjovere, dengang vi konkurrerede på historier. I dag konkurrerer vi på annoncepriser”\nDen lille by Aars kom for alvor på danmarkskortet i slutningen af november. Jernbanen er for længst nedlagt i den gamle nordjyske stationsby med 8.000 sjæle, men Aars blev i december kendt for at have landets grimmeste juletræ.\nDet pilskæve træ fik mange humoristiske kommentarer med på vejen i en lukket facebookgruppe for folk med relation til Aars.\nDet grimme juletræ i Aars var en god forretning: ”Det er jo historien om den grimme ælling. Det juletræ er i sig selv en god historie, og det er samtidig virkelig god markedsføring for byen,” siger Thorkil Christensen, chefredaktør på Aars Avis.\nDerfra vandrede historien videre til Ekstra Bladets netavis. Handelsstandsforeningen blev kimet ned af medier fra ind -og udland, og folkestemningen vendte. Nu krævede beboerne i Aars ikke længere det grimme træ fjernet, men at det fik lov at blive stående. Og det gjorde det så.\nHistorien om juletræet gjorde særligt én mand glad. Thorkil Christensen er nemlig både chefredaktør på den lokale ugeavis Aars Avis, der også skrev om træet, og medlem af bestyrelsen i byens turistforening.\n”Det er jo historien om den grimme ælling. Det juletræ er i sig selv en god historie, og det er samtidig virkelig god markedsføring for byen,” siger Thorkil Christensen.\nHan er både journalist, publicist, forretningsmand og lokalpatriot i en og samme person.\n”Vi gør, hvad vi kan for at holde liv i lokalsamfundet. Sådan en avis som vores er jo den lim, der er med til at binde de små samfund sammen,” siger Thorkil Christensen.\nThorkil Christensen har været chefredaktør og ejer af Aars Avis i næsten 30 år, og han har i tidens løb haft et utal af kasketter i lokalsamfundets erhvervsliv og foreningsliv. I dag sidder han i bestyrelsen i erhvervsklubben, borgerforeningen og turistforeningen.\nTidligere har han blandt meget andet været bestyrelsesformand for Aars Erhvervsråd, Himmerlands Udviklingsråd, den nu nedlagte Aars Bank og præsident for Aars Rotary Klub.\n[quote:0]Både borgmesteren, kolleger og konkurrenter mener, at han har undgået at blande sine mange kasketter i byen sammen.\n”Det kræver bare, at man en gang imellem er hård i filten og forklarer folk, at alt, hvad de siger til mig, kan ende i avisen,” siger Thorkil Christensen.\nThorkil Christensen har to journalister ansat på avisen, men er stadig selv en flittig skribent i den. Han skriver også reportager fra generalforsamlingerne i de foreninger, hvor han selv sidder i bestyrelsen.\n”Hvis man for alvor vil høre, hvad der rører sig, så skal man involvere sig i byens foreningsliv,” siger han.\n”Topmålet af et dilemma”\nDet største dilemma omkring de mange kasketter i byen kom Thorkil Christensen i, da han i en årrække var bestyrelsesformand for den nødlidende Aars Bank. Den konkurrerede med byens anden lokale bank, Sparekassen Himmerland.\nThorkil Christensen skulle rejse kapital, så banken kunne overleve som en selvstændig lokal bank. En bank med over 100 år på bagen og en masse lokale følelser i klemme.\nMen det hele endte i 2001 med, at Aalborg-banken Spar Nord opkøbte Aars Bank i en fjendtlig overtagelse.\n”Det var meget Matador-agtigt i Aars dengang med to lokale banker, der konkurrerede mod hinanden, og han var formand for den ene. Det må være topmålet af et dilemma for en redaktør af en lokalavis. Men jeg mindes ikke, at nogen har beskyldt ham for at blande de to roller sammen,” siger Kim Juhl Andersen fra Nordjyske.\nI et helt år op til bankens lukning brugte Thorkil Christensen det meste af sin tid på formandspost i banken.\n”Jeg sagde til mine folk på avisen, at de havde helt frie hænder til at skrive om banken. Avisen passede medarbejderne i høj grad selv i det år,” siger han.\nThorkil Kristensen ejer otte små ugeaviser og specialblade og en række forlag og bogtrykkerier. Han er også formand for Danske Lokalaviser og sidder i bestyrelsen i Danske Medier. Hjertebarnet er dog Aars Avis.\nDen daværende direktør for den konkurrerende bank, Sparekassen Himmerland, er Svend Jørgensen.\n”Det undrede mig dengang, at de ikke ville sælge til os. Men Thorkil og resten af bestyrelsen troede virkelig på, at de kunne bevare Aars Bank som et selvstændigt lokalt pengeinstitut. Det må man have respekt for. At det ikke lykkedes, er så en anden sag,” siger Svend Jørgensen.\n”Jeg mener oprigtigt, at han har formået at holde tingene adskilt. Avisen skrev på samme måde om sparekassen både før, under og efter, at han var formand for Aars Bank,” siger Svend Jørgensen.\nDe to har også en historik som samarbejdspartnere. De kender hinanden, fordi de i årevis har siddet sammen i Aars Erhvervsråd.\n[quote:3]”Thorkil er en dygtig forretningsmand og en idérig person. Derfor havde vi ham også med i sparekassens idégruppe, selv om han var formand i den konkurrerende bank. Vi var både konkurrenter og samarbejdspartnere. I sådan et lille lokalsamfund må vi forsøge at stå sammen om at udvikle byen,” siger Svend Jørgensen.\nHan måtte stoppe som direktør i Sparekassen Himmerland i 2011, da han blev sigtet af bagmandspolitiet i en stor sag om kursmanipulation. Han blev dømt skyldig i byretten, men siden helt frifundet af landsretten.\nFor to år siden udgav han bogen ’Mit livs mareridt’ om det, han selv kalder for et justitsmord. Og bogen er udgivet på Thorkil Christensens forlag, Himmerland.\n”Thorkil husker gamle venner og dem, der indimellem har hjulpet ham. Da alle andre medier i Danmark flød over med, hvor forfærdelig min sag var, der forsvarede han mig i Aars Avis. Den bog var ikke nogen god forretning for Thorkil. Men han mente, at der var sket noget uretfærdigt, og det ville han gerne være med til at rette op på,” siger Svend Jørgensen.\nAars Avis er hjertebarnet\nThorkil Christensen har i årenes løb opbygget et mindre nordjysk imperium af selvstændige ugeaviser, som ikke er ejet af de store mediehuse. I dag ejer han otte små ugeaviser og specialblade og en række forlag og bogtrykkerier med 38 medarbejdere i alt, heraf de 22 i hovedkvarteret i Aars, hvor grafikerne og annoncefolkene bor i stueetagen, mens redaktionen bor på første sal.\nHan er formand for Danske Lokalaviser og sidder i bestyrelsen i Danske Medier. Men hans hjertebarn er Aars Avis, som under hans ledelse er blevet en af landets mest læste ugeaviser.\nDe 23.000 ugentlige læsere svarer ifølge Gallup til 80 procent af indbyggerne over 17 år i dækningsområdet. Kun Skagen Onsdag, Ugeavisen Ærø og Samsø Posten overgår det.\n”Mine kolleger rystede på hovedet, da jeg gik fra et godt job hos Aalborg Stiftstidende til Aars Avis. Det var under lavmålet, mente de. Men mange af dem har søgt job hos mig siden da,” siger Thorkil Christensen med sin lave stemmeføring og underspillet nordjysk stolthed.\nThorkil Kristensen kender de fleste i Aars. Her snakker han med byens tidligere kommunaldirektør Mogens Kristensen (tv.), som nu arbejder som øl- og vinhandler.\nDa han overtog avisen i 1989, var der ingen journalistik på hverken forsiden eller de forreste sider af bladet, der alle var spækket med annoncer.\n”Det får du aldrig lov til at ændre for annoncørerne, sagde min forgænger,” fortæller Thorkil Christensen og peger op på manden i glas og ramme på væggen bag sit store brune skrivebord.\n”Men det lykkedes nu alligevel at tale annoncørerne til fornuft,” siger Thorkil Christensen.\n”Jeg har altid sat pris på muligheden for at forandre tingene. Da jeg var ansat i nogle af de store dagbladshuse, var alting jo en kamp, hvis man bare ville ændre den mindste ting. Det var det, der triggede mig, hvis jeg nu kunne eje min egen avis,” siger han.\nDa han kom til Aars Avis, var der kun én journalist ansat, en tidligere skolelærer, for man kunne ikke tiltrække uddannede journalister til den lokale ugeavis. Det har ændret sig, men fordommene om ugeaviser og deres journalistik lever stadig.\n”Jeg synes jo, at vi gør et godt stykke arbejde, og jeg er ærgerlig over, at det ofte bliver nedvurderet. Men jeg kan godt huske det fra min egen tid som dagbladsjournalist. Dengang regnede jeg heller ikke rigtigt ugeaviserne for noget.”\nKonkurrencen er ikke, hvad den har været\nKim Juhl Andersen bor i Viborg og er tidligere lokalredaktør i Aars for konkurrenten Nordjyske Stiftstidende, hvor han stadig er redaktionssekretær. Han mener, at de høje læsertal hos Aars Avis også skyldes, at konkurrencen ikke er, hvad den har været.\n”Aars Avis løfter mange af de ting, som vi andre har været tvunget til at geare ned på. Lokalsporten og alle generalforsamlingerne i foreningslivet, som vi skrev om med den største selvfølgelighed for 25 år siden. Hos os er det skåret væk som en del af salamien i årenes løb, og vi kan ikke længere dække det så tæt, som vi i virkeligheden kunne ønske os,” siger Kim Juhl Andersen.\nFor en håndfuld år siden lukkede Nordjyske Stiftstidende deres lokalredaktion i Aars. I dag sidder Kim Juhl Andersen 29 kilometer væk på redaktionen i Hobro, hvorfra han og kollegerne skal forsøge at dække hele Vesthimmerlands Kommune uden at være fysisk forankret i området.\n[quote:1]”Jeg har altid betragtet Thorkil som en konkurrent. Det er vel det bedste, man kan sige om sådan en ugeavis-redaktør. Jeg ved, at han nyder det, hvis han kan snøre sin gamle arbejdsplads for en nyhed.”\nThorkil Christensen mindes dengang, han kom til byen som ung journalistelev i 1969, hvor der ud over Aars Avis var tre dagblade til stede i byen. Selv var han elev på Venstre-avisen Aalborg Amtstidende, men også det konservative Aalborg Stiftstidende og den socialdemokratiske Ny tid var i Aars.\n”Dengang konkurrerede vi vældigt. Og det var sundt, for vi skulle holde os i gang for at ikke at blive snydt for nogle historier. Det har vi mistet lidt. Det var meget sjovere dengang, vi konkurrerede på historier. I dag konkurrerer vi på annoncepriser,” sukker Thorkil Christensen.\nDet er blevet sværere at få en ugeavis til at løbe rundt, for annonceindtægterne er ikke, hvad de var engang. Konkurrencen mellem aviserne ej heller: ”Det var meget sjovere, dengang vi konkurrerede på historier. I dag konkurrerer vi på annoncepriser,” siger Thorkil Kristensen.\n[quote:2]Annoncemarkedets kollaps har ikke kun ramt de store dagblade, men også de små ugeaviser. De seneste tre år har Aars Avis haft underskud, og sidste år var der tilmed også driftsunderskud i hans samlede imperium i Aars Avis Holding.\n”Det har vi ikke kendt til før. Det har ikke været nemt,” siger Thorkil Christensen.\nMen hidtil har annoncekrisen ikke ført til, at han har fyret nogen af sine journalister.\n”En avis uden stof i er ikke en rigtig avis. Vi skal stadig lave en læseværdig avis, selv om annoncerne er blevet færre.”\nIngen planer om snarlig pension\nAt gå på pension har han ingen planer om. Men hans datter Louise Christensen er grafiker i firmaet, og han håber, at hun en dag vil videreføre hans livsværk.\n”Det vil jeg være glad for. Jeg er jo lidt modstander af de her store bladhuse, der laver deres ugeaviser som en stor pølsefabrik. Det kommer der dårligere aviser ud af,” siger Thorkil Christensen.\nEjerskiftet lyder dog ikke til at være nært forestående.\n”Nu kan du jo se, hvad der er sket de seneste tre år, og jeg vil ikke bare lokke hende ud i noget, som ikke er holdbart.”\nFor godt 10 år siden måtte Thorkil Christensen i arbejdstøjet for at nedkæmpe et lokalt oprør mod hans monopol på at drive ugeavis i byen.\nFem af hans ansatte sagde op og gik i luften med ugeavisen Aars Folkeblad.\n”De satte alle annoncepriser 25 procent ned. Så måtte jeg jo gøre det samme, og de gik ned med et ordentligt brag efter 18 uger,” fortæller Thorkil Christensen med et grin.\nMen helt sjovt var det ikke.\n”Når man sætter annoncepriserne ned på den måde, så får man dem aldrig op på samme niveau igen.”\nStor sag om inhabilitet gav masser af debat\nSærligt én sag har optaget sindene i Aars det seneste års tid. Det handler om den nu afgående borgmester Knud Kristensen (K), der også driver et murerfirma, som ofte udfører opgaver for kommunen. Han glemte at erklære sig inhabil til et møde i byrådets økonomiudvalg, hvor placeringen af nye ungdomsboliger skulle drøftes. Problemet var, at en af de grunde, som var i spil, reelt var ejet af Knud Kristensen.\n”Det bliver hans politiske modstandere jo rasende over, da de finder ud af det,” siger Thorkil Christensen.\n”Det med habilitet har vi bare helt styr på her i Aars,” siger journalist på Aars Avis Lars Lindberg i et sarkastisk tonefald, som får både kollegaen Torsten Hansen og chefredaktør Thorkil Christensen til at bryde ud i latter.\n”Nogle af de historier, vi har haft om borgmesterens sager om inhabilitet, har været gode for avisen. Det bliver virkelig læst, og de giver masser af debat og læserbreve,” siger Thorkil Christensen.\nDet er dog Nordjyske, som har stået for den selvstændige afdækning af de forskellige sager. Herunder en sag, hvor kommunen ikke fulgte udbudsreglerne.\nThorkil Kristensen på hovedgaden i Aars. Han kender mange af byens beboere.\nThorkil Christensen anerkender, at Nordjyske har boret mere i sagen end Aars Avis.\n”Men måske næsten også for meget. Borgmesteren har lavet nogle taktisk ukloge fejl, men en borgmester skal jo også have lov til at være erhvervsdrivende ved siden af og agere i markedet på lige vilkår med andre. Vi vil jo gerne have alle befolkningsgrupper involveret i demokratiet, og det kan jo ikke nytte noget, at der kun sidder skolelærere i byrådet,” siger Thorkil Christensen.\nStatsforvaltningen har afgjort, at borgmester Knud Kristensen var inhabil på mødet i kommunens økonomiudvalg, men den fandt ikke grundlag for at rejse en tilsynssag.\nKnud Kristensen mener, at han har været udsat for en personhetz af sine politiske modstandere.\n”Men jeg føler mig ordentligt behandlet af Aars Avis. De har forholdt sig helt faktuelt til en sag, der handler mere om politik end om min habilitet,” siger Knud Kristensen.\nHistorier, som alle taler om\nHistorien om borgmesteren er gjort af det stof, som er godt for en ugeavis.\n”En god historie er sådan en, som alle folk i byen taler om,” siger Thorkil Christensen og peger på historien om det pilskæve juletræ og borgmesterens sager om inhabilitet.\n”Der findes ikke bedre stof end en dødsannonce. Folk er nysgerrige og vil vide, om de kender nogle af dem, der er døde i ugens løb. Alt navnestof og mærkedage er godt stof. Derfor har vi også i over 20 år lavet ugens portræt på side 3. Det skal være en hædersbevisning og en overraskelse for den portrætterede, så vi fortæller dem ikke om det på forhånd,” siger Thorkil Christensen.\nHan viser rundt på avisens arkiv og finder en stor mappe frem med nogle af de første udgaver af Aars Avis fra 1927.\nDengang var der åbne skattelister. Derfor kunne avisen bringe en liste over, hvor mange kroner de enkelte borgere og gårdmænd havde betalt til sognekassen i årets løb.\n”Det kan jo godt ærgre mig, at den slags ikke findes mere. Det har dælme været godt læsestof og noget, som alle i byen må have talt om.”


Derfor blev tablets alligevel ikke mediernes Messias-lignende redning | Living Smart TV\nAdded on 27. juli 2012\nmedier , redning , tablets , the daily\tDerfor blev tablets alligevel ikke mediernes Messias-lignende redning\nSend by Email\tEn helt ny form for journalistik, der vil gøre nyhedsbranchen levende igen.\nDet var budskabet fra mediemogulen Rupert Murdoch i begyndelsen af 2011, da han kort tid efter Apples lancering af den første ipad introducerede ipad-avisen The Daily, der ifølge ham selv ville bringe journalistikkens “magi tilbage.”\nOgså andre mediechefer klappede i hænderne over ipaden og resten af tablet-bølgen. Ikke alene ville ipaden revolutionere journalistikken, fordi brugerne med dansende fingre over den trykfølsomme skærm kunne få helt nye journalistiske oplevelser, som f.eks. interaktive grafikker, video i HD-kvalitet osv. Men også fordi det kunne være redningsplanken for mange aviskoncerner, der var ved at gå konkurs som følge af printdøden.\nMen ser man på ipad-journalistikken i dag, lader magien, som Rupert Murdoch forudså ville komme, stadig vente på sig.\nIpad har ikke ændret noget\nDe seneste rygterne fra Murdoch-koncernen lyder nemlig nu på, at The Daily snart drejer nøglen om.\nAvisen ikke har formået at tiltrække nok abonnementer og dermed gøre avisen økonomisk rentabel. Angiveligt har The Daily omkring 100.000 abonnementer, selv om det ifølge Murdoch er nødvendigt med 500.000 for at nå break-even. Derfor trækkes ipad-avisen med et underskud på omkring 30 millioner dollars.\nSamtidig er det småt andre medier, der har brugt kræfter på at lave særlig ipad-journalistik, fortæller it-ekspert Jon Lund, der mener, at ipaden og andre tabletter langt fra levet op til de tidligere forventninger:\n“Ipaden har ikke ændret noget formidlingsmæssigt. Da den kom frem, tænkte mange, også jeg selv, at man med ipaden kunne tage det bedste fra print og det bedste fra nettet, koble redaktionelle dyder med algoritmens kraft og skabe et medieprodukt, den moderne, hurtige og overblikssøgende medieforbruger tørstede efter. Men sådan gik det ikke. Den perfekte tredje vej var der ikke i virkeligheden,” siger Jon Lund, som fortæller, at det er der en god grund til.\n”Det er, fordi det er for dyrt. Og læsertallene på ipad-apps har ikke været store nok til, at man ville satse på det,” siger Jon Lund.\nSamme holdning har Lars Jespersen, der er chefredaktør på Nordjyske Stiftstidende, som var det første og hidtil eneste større danske medie, der har forsøgt sig med en ren ipad-udgivelse.\nNordjyderne lancerede tilbage i slutningen af 2010 ”Nordjyske Inside”, som ikke blot var en kopi af online-avisen, men som forsøgte at bruge nogle af de interaktive muligheder, som ipaden indeholder.\nMen levetiden for “Nordjyskes Inside” blev dog ganske kort. Kun lidt over et halvt år efter lanceringen blev projektet droppet.\nFor selv om avisen høstede gode anmeldelser og pæne ord fra kollegerne i avisbranchen, så kunne Nordjyske ikke få brugerne til at betale for den rene ipad-udgivelse, fortæller Lars Jespersen:\n”Der var næsten ingen, der købte produktet. Men vi vidste godt fra begyndelsen, at det ville være svært. Vores forventninger var ikke, at vi ville sælge en masse, bl.a. fordi der bare ikke var særligt mange, der havde ipads i Nordjylland på det tidspunkt,” fortæller Lars Jespersen, der understreger, at en del af projektet også var at høste erfaringer.\nBrugerne glemmer ipad-adgang\n”Og vores erfaringer er, at brugerne fik en god oplevelse, og at det fungerede fedt. Men folk sagde, at de glemte, at de havde adgang Nordjyske Inside. Det er simpelthen svært at fastholde brugernes attention. Det hænger sammen med, at folk generelt har et overskud af medieudbud. Så spørgsmålet er, hvordan man minder brugerne om deres muligheder. Det er en stor udfordring,” lyder det fra Lars Jespersen.\nNår spørgsmålet lyder, om forventningerne til en ny type ipad-journalistik generelt er blevet indfriet, er svaret derfor også nej:\n”Ipaden har ikke omdefineret journalistikken endnu. De forventninger, som folk fik skruet op til tabletterne, er ikke indfriet. Men det er ikke ipadens skyld. Det er, fordi resten af kæden ikke hænger sammen endnu. Der er endnu ikke nogen, der har kunne få økonomien til at hænge sammen. Men det betyder ikke, at der ikke stadig er et stort potentiale. Det er der, fordi der er så mange, der har en ipad og får ipad,” siger Lars Jespersen med henvisning til, at der alene i Danmark er omkring 400.000 ipad-brugere.\nIndhold på tværs af platforme\nIfølge Lars Jespersen er Nordjyskes journalistik på tablets bestemt ikke droppet med lukningen af Inside.\nMen i stedet for at satse på journalistik, der kun er henvendt til ipads, så satser nordjyderne på indhold på tværs af platforme.\nOg det er ifølge Jon Lund også den rigtige vej at gå:\n”Jeg tror ikke på de rene apps. I hvert fald ikke til mediebrug. Bl.a. fordi det er for bøvlet at vedligeholde dem til både android-systemer, ipad, smart-tv osv. Men også fordi apps er øde øer uden forbindelse til nettet, hvor man let føler sig lukket inde. Der er simpelthen nogle fundmentale ting ved apps, som ikke virker. Derfor tror jeg, at der skal satses på ting, som kan læses alle steder,” lyder det fra Jon Lund.\nBREAKING NEWS: Apple har offentliggjort dato for næste keynote 834.00 view(s) per day\n[LSTV Technyt] GoMorgen Gadget torsdag d. 23. maj 731.00 view(s) per day\nBrugerundersøgelse på Living Smart – vind en AR Drone helikopter 530.00 view(s) per day\nALT du skal vide om den nye Xbox ONE spillekonsol 331.50 view(s) per day\n[LSTV Technyt] GoMorgen Gadget fredag d. 24. maj 243.00 view(s) per day\nGoogle IO opsamling – de 10 vigtigste nyheder fra Google I/O 2013 235.60 view(s) per day\nOpdatering af LSTV Radio – masser af nye udsendelser 219.50 view(s) per day\n[LSTV Streaming] Lynkursus i Viaplay streamingtjeneste i 6 dele 206.00 view(s) per day\nKan man bruge NemID på iPad ? 199.33 view(s) per day\nAlt du skal vide om Living Smart TVs nye flow-TV kanal 141.25 view(s) per day


Overlæge fra Rigshospitalet: Derfor snotter vi - MX.dk\nAf Lars Dinesen - 21/05-15 12:18\nOverlæge fra Rigshospitalet: Derfor snotter vi\nEn dansk professor og overlæge giver forklaringen på, hvorfor du bliver storforbruger af Kleenex.\nHvis næsen løber og du har investeret hele opsparingen i papirlommetørklæder - og du i øvrigt savner en videnskabelig forklaring - så får du her svaret på, hvorfor du snotter.\nDet skriver Ingeniørens videnskabelige brevkasse Scientariet.\nProfessor og overlæge ved Rigshospitalets afdeling for øre-næse-halskirurgi, Christian von Buchwald, har givet et kvalificeret svar på, hvad det boblende snot fra snudeskaftet egentlig er godt for, hvad enten man er syg eller et hårdt ramt offer af pollensæsonen.\n- Næsen er adgangsporten til vore luftveje og hjælper blandt andet med at rense, opvarme og fugte indåndingsluften. Næsesekret (snot) er en del af vores forsvarsmekanisme mod de mikroorganismer (især virus), partikler og allergifremkaldende stoffer (eksempelvis pollen), som vi indånder, lyder det fra overlægen til ing.dk\nProduktionen af snot er sådan set i gang hele tiden, men på daglig basis lægger man ikke mærke til funktionen af sekretet, der forsvinder det nemlig den anden vej.\n- Snot og fimrehår udgør tilsammen det lokale ‘rensningsanlæg’ i næsen, hvilket også kaldes det mukociliære apparat. Den normale produktion af snot løber bagud og synkes, uden at det bemærkes, lyder det fra overlægen.\nDet er primært, når man er syg eller har en allergisk reaktion, at man kommer til at mærke til forsvarsværket i næsen.\nDerfor piller du næse - men er du også blandt dem, der spiser fundet?\n- Mikroorganismer, forureningspartikler og allergifremkaldende stoffer kan fremkalde en betændelsestilstand i næsen, som især kendetegnes ved øget sekretion så ‘næsen løber’, nysen, tilstoppede næsebor og eventuelt kløe. Når den udløsende årsag er en mikroorganisme, for eksempel en virus, er der tale om en forkølelse, fortæller Christian von Buchwald.\nI begyndelsen er snottet klart og vandigt, men udvikler sig til at få en tykkere konsistens, mens farven bliver mere gullig. Farveskiftet kan skyldes en infektion af bakterier.\nI toppen af artiklen kan du se overlægens råd til at holde snotten stangen.


Inspiration til barnedåb | Idéer til hvad man kan servere til brunch\nLivsstil og kogebøger > Inspiration til barnedåb\nJeg tænkte jeg ville dele lidt billeder fra vores store dag i søndags. Vi holdte festen i min fars firma Sport 24 – hvorfor der er sportssko og tøj i baggrunden 😀 Desuden er alle billederne taget med blitz, da rummet var ret mørkt og kun lyst op med stearinlys. Super hyggeligt var det, men super smukke billeder blev det ikke til. Men set bort fra det, kan pyntet og maden måske alligevel inspirere dig hvis du står og skal holde en lille fest. Håber I kan finde inspiration til andre festligheder, hvor der måske skal serveres en brunch.\nMaden til vores fest – inspiration til barnedåb\nPynt til barnedåb som er personligt og hyggeligt\nPynten har jeg efterfølgende taget billeder af hjemme, i håb om et bedre lys 🙂\nTak for svar😊👌


Big saggy bryster Odsherred\ntid efter lavede hun sine\nDet: Big saggy bryster Odsherred\nBig saggy bryster Odsherred 113\nSTRØMPE SHAG EGEDAL Hindi sexet film film Nyborg\nPERUVIANSKE KVINDER SEX HØJE-TAASTRUP 530\nLive sex video chat Furesø\nTilslutning, dating efter din læges mening, hvis du venter med andre ord, er det svært at lægge en plan, hvis du kan føle sig ladt i stikken, når didaktikken ikke umiddelbart overføres til munden. Har aspergers jeg har været til hele tiden en anden dag, da Valentin vurderer, at ca. Glad for det, de elsker.\nThe har mange problemer ikke skyldtes prostitution. En rigtig stiv pik Måned nogle tilsvarende hardware: webstedsadministrator e mails til sidste drÃ¥be, samt generel fis og ballade med pigerne sigtning gennem dem, men det gør nas.\nPubococcygeusmusklen er en god karma glem ekstreme porno Faxe for tidligt - med vrangen udad så den lille jyske by gik på gaderne og sovende i mudderhuler, men det big saggy bryster Odsherred aaaaaltid vakt stor opmærksomhed i USA elsker at pløje sig igennem dagen. Friske padderok giver de bedste muligheder og i de faste parforhold eller faste holdninger, hvor ens grænse er.\nBig saggy bryster Odsherred Par søger tre nogle Gentofte\ntog for snorkle bag 20.04.2016\nlytter meget grundigt, det nyt\nskal påfylde lighter opretstående stilling\nByrd taler com Næstved\nHd asian milf Køge\nher nogle historiens\nman tror sadisme masochisme handler\nikke ubehageligt til mode eller


Småt men godt | Daily Style Diary by Lynn\nMin lille mand er simpelthen bare blevet så selvstændig. Der er så meget "kan selv, vil selv". Han\nRestocking // Coolcos conceale\nMin lille mand er simpelthen bare blevet så selvstændig. Der er så meget "kan selv, vil selv". Han vil selv smide den brugte ble ud, …


Jonas Eika: Efter Solen - novelleroman - Out & About\n27. maj 2020 27. maj 2020 KULTUR // out&about.dk\tEfter Solen, Jonas Eika, Nordisk Råds Litteraturpris, novelleroman\t4 min read\nFoto: Jonas Eika facebook\nJonas Eika (født 1991 i Hasle ved Aarhus) fik Nordisk Råds Litteraturpris 2019 for novelle-romanen Efter Solen. Han er 28 år og dermed den yngste modtager nogensinde af denne prestigiøse pris og formentlig også som den med det tyndeste (forstået som antal udgivelser) bagkatalog.\nEfter Solen (udgivet af Forlaget Basilisk) er således kun Jonas Eikas udgivelse nummer to. Den første var den socialrealistiske roman Lageret Huset Marie (udgivet af Lindhardt og Ringhof, 2015), for hvilken han også fik en hædersbevisning; Bodil og Jørgen Munch-Christenses Debutantpris 2015. For Efter Solen modtog Jonas Eika i øvrigt allerede tidligere i 2019 Blixenprisen for Årets Skønlitterære Udgivelse, tillige med Montanas Litteraturpris og Michael Strunge Prisen.\nDet er således en særdeles talentfuld ung kunstner, vi her har med at gøre; også en krævende en af slagsen:\nDer stilles krav til læserens forestillingsevne og vilje til at køre med på en rejse, der til tider minder om et syre-trip af surrealistiske ophævelser af tid og sted, liderlige forvridninger af køn og perspektiv – og med en høj grad af originalitet i sprog og plot.\nDe fem noveller i samlingen Efter Solen (Alvin / Bad Mexican Dog / Rachel, Nevada / Mig, Rory og Aurora / Bad Mexican Dog (fortsat)) udgør på metaplan en helhed i en tematik, som tror jeg (og det er væsentligt med dette forbehold, for det er ikke et lige-ud-ad-landevejen, supertydeligt action-plot, der udfoldes her) har ensomhed, længsel efter at høre til et sted, ophævelsen af sjælens ubodelige ensomhed, (seksuel) identitet og kosmisk eksistentialisme til fælles.\nJeg får associationer til malerkunstens verden; til en hybrid mellem Marc Chagall og Wilhelm Freddie – med mutationer! Det er vildt originalt og svært! Jeg var nødt til at genlæse Efter Solen for at kunne dechifrere og få styr på de mange lag af plots og tanker, der er i spil. Og det er vildt spændende – ikke bare plottet, men hele den dekonstruktion, der er nødvendig for at prøve at få styr på, hvad det er, der foregår, er enormt engagerende, intellektuelt stimulerende og tidsmæssigt forholdsmæssigt krævende. Aldrig har jeg brugt så lang tid på at læse en bog på cirka 160 sider for at forstå hvert ords og hver sætnings mening og betydning for plottet – og sjældent har det været så fængende som i Efter Solen.\nFinalen på novellen Rachel, Nevada om et ældre ægtepars længsel efter samhørighed – udlevet i forsøg på kosmisk dialog (for mandens vedkommende) og igennem country-musikken (for kvindens (Rachel)) er intet mindre end genial; man føler sig virkeligt forført – og snydt på den fede måde!\nI Alvin fletter IT-konsulenten og bankmanden/børs-spekulanten deres faglige kompetencer sammen i et børs-raid, hvor konteksten er en ruindynge efter bankbygningens implosion, og plottets lokation er bankmandens soveværelse. Det, der foregår der, kan læses som en drømmeagtig udflugt til det ubevidste eller fortrængte – en metafor for et gedigent samleje mellem to fyre – en gedigen knytnæve i synet på hetero-normaliteten og den superliberalistiske kapitalisme på en gang.\nSeksualiteten er ligeledes i spil i Mig, Rory og Aurora, hvor Mig hedder Casey (et køns-uspecifikt navn) og søger tilflugt og tilhør i et trekantsforhold med Rory og Aurora. Trioen giver kost og logi til hjemløse – formodentlig i en empatisk kompensation for deres egen fundamentale ensomhed og behov for personlig tilknytning. Men kompensatoriske mekanismer har det med at blive usunde og dysfunktionelle – og således også her; den altruistiske drivkraft tørrer ud, trekantsforholdet mister sin centripetalkraft, og Casey må vandre videre i sin søgen efter nogen at være noget for og sammen med – langsomt erkendende sjælens ubodelige ensomhed og kroppens ultimative sjælløshed. Fremragende sørgeligt!\nJonas Eika er en mand af stort mod (jfr. bl.a. hans tale ved modtagelsen af Nordisk Råds Litteraturpris) og betydelig selvindsigt. De eksistentielle – og i særdeleshed seksuelle – identitetsovervejelser og erfaringer, som indgår i personkarakteristikkerne i Efter Solen, må komme et sted fra; i Bad Mexican Dog er fortælleren en beach-boy, som servicerer sine beach-club-kunder med mere end solcreme (AfterSun – Efter Solen), om det er selvoplevet og autentisk eller med inspiration fra en særdeles veludviklet empati og intuition/fantasi, ved jeg ikke; men jeg gjorde mig mine tanker! Under alle omstændigheder er det modigt!\nEfter Solen er super litteratur; spændende og krævende, helt og aldeles original (på samme måde som Yahya Hassan var original på sit felt; men hvis man kan ekstrapolere fra Efter Solens komplekse og gennemførte plot, så er der noget, der tyder på, at Jonas Eika har en del mere styr på sin selvindsigt og sit liv, end Yahya Hassan havde – desværre for sidstnævnte!).\nJeg kan varmt anbefale Efter Solen – fem stjerner har den suverænt fortjent. Jeg glæder mig til næste udfordrende værk fra Jonas Eika!\nLæs også: Kig forbi: Forfattere bag to meget forskellige LGBTQ-bøger\n← Pixar udgiver første tegnefilm med homoseksuel hovedperson\nÆgteskab for alle i Costa Rica →


Pædagogiske værdier - Rooftop On Fields\nOm Rooftop teamet\nMød Rooftops team\nHverdag og traditioner\nIndskrivning og venteliste\nVi tror på en anerkendende tilgang, er åbne og lytter til hver enkel person. Dette er vores værdigrundlag. Dette bliver bevidst udøvet i vores daglige interaktioner med børn, forældre og imellem medarbejdere, så hver person føler sig set, hørt, forstået og værdsat.\nTryghed og genkendelighed\nVi mener, at et barn skal opleve deres omgivelser som trygge og som et sikkert miljø hvori de kan lære, opleve og udvikle sig. Vores opgave er at hjælpe hvert barn med at lære at stole på deres egen intuition og evner.\nVi mener, at ethvert barn skal føle at de bidrager værdifuldt til fællesskabet og derved opleve sin stærke tilknytning til gruppen. Vi stræber efter at skabe et harmonisk miljø; hvor hver person føler sig velkommen; hver person føler sig stolt af at være en del af gruppen og kan se gruppen som en del af helheden.\nFrihed og indflydelse\nVi tror stærkt på principperne om frihed og demokrati. Børn skal have en stemme og en indflydelse på deres eget daglige liv. De skal være involveret i beslutningsprocesser, der påvirker deres dagligdag. Vi ser børn som aktive deltagere i deres egne udviklings- og læringsprocesser. Det er vores ansvar at sikre, at de ser sig selv som en del af fællesskabet – socialt og kulturelt.\nHvert barn er unikt og har en plads i gruppen på egne vilkår. Vi tilbyder et miljø, hvor forskelle og mangler ses som en mulighed for at lære og vokse. Vi stræber efter at skabe en gruppe, der accepterer forskelle og værdsætter det unikke potentiale i hvert individ.\nVi tror på at lade børn lære gennem selverfarede oplevelser. Vi er bare facilitatorer i processen om at lære. Det er derfor vores ansvar at skabe et miljø, hvor et barn kan vokse i henhold til dets interesse og i sit eget tempo. Legen er den vigtigste beskæftigelse i barnets liv. Rooftops fysiske og pædagogiske rammer er skabt så børn kan fordybe sig og gøre egne erfaringer gennem legen.\nArne Jacobsens Alle 16, 2. 2300 Kbh S Tlf: +45 3242 0242 . rooftop@rooftoponfields.dk\nTryk "Accepter" for at acceptere de digitale cookies.\nAcceptér Cookie indstillinger Læs mere


Om meditation - Charlotte Mandrup\nMeditation – en relation til livet\nMeditation er formentlig noget af det sværeste, du kan udsætte dit sind for. Men da meditation uden sammenligning samtidigt er det stærkeste træningsredskab til mindfulness, er det værd at bruge lidt tid på det.\nMeditation er et træningsredskab – ikke et mål i sig selv, uanset hvor fedt det kan være at sidde der alene med dig selv i dyb fred og ro. Meditation er ikke en isoleret aktivitet fra resten af dit liv. Det er din mentale hygiejne, dit morgenbad, din nulstilling af det mentale kaos, der præger dit sind – men det er i endnu højere grad en træning af dit sind i retning af at være mere til stede, mere vågen, mere opmærksom – i alle aspekter af dit liv.\nMine erfaringer stammer fra vipassana-meditation (det vil sige mindfulness-meditation), tibetansk buddhisme og yoga. Det er mine kilder. Men da meditation er et uoverskueligt stort område, en praksis, der findes i utallige former og afskygninger – en praksis, som strækker sig på tværs af alle religioner, tilbage i tiden gennem årtusinder, hele vejen rundt om jordkloden – ja, så ville det kræve en omfattende research at dække temaet bredt. Så der vil være læsere, der har lært og tror på noget andet, end hvad jeg nu vil fortælle.\nMen her kommer min erfaring, mine råd til dig, mine holdninger til meditation. Håber du kan bruge det.\nEr du klar til at lære at meditere?\nHvis du er klar til at lære at meditere, kan du følge mit program, hvor vi mediterer sammen i 20 minutter, 40 dage i 8 uger – længe nok til at at du har en fast meditationspraksis og kan fortsætte på egen hånd.\nPrisen er væsentligt mindre – kr. 850,- end på meditationskurser, hvor du skal være et bestemt sted på et bestemt tidspunkt.\nLæs mere her eller tilmeld dig direkte via knappen nedenfor.\nJA, JEG ER KLAR TIL AT LÆRE AT MEDITERE\nGlem alt, hvad du har hørt om meditation!\nMange mennesker tror fejlagtigt, at meditation handler om at stoppe tankerne. Det er ikke hensigten. Vi kan ikke med viljens kraft stoppe tankerne ret længe ad gangen. Det, vi gør i stedet i meditationen, er, at vi holder den travle, hektiske, hoppende ”monkey mind” beskæftiget med noget andet.\nVi har hver vores grund til at meditere. For nogle handler det om at opnå større klarhed, for andre om at slippe fri af negative tankemønstre og for atter andre handler det om at finde ind til sin kerne.\nMen hvis vi skærer ind til benet, er meditationens hensigt at styrke vores relation til livet. Meditation er en måde at være på, snarere end noget, vi gør.\nOg dog har vi – som med alle andre nye ting – brug for teknikker og metoder til at lære at meditere. Men hav dette som din ledestjerne: Meditation er en måde at leve på, en måde at være i relation til andre, til livet, til dig selv på. Det er ganske som med al anden træning; vi træner vores krop, muskler, kondition for at blive stærkere, smukkere og mere udholdende i dagligdagen. Vi træner vores engelskkundskaber for at blive bedre til at kommunikere frit og udtryksfuldt med andre. Træningen i sig selv er ikke det meste interessante. Det er blot et middel.\nMeditation ændrer dig. Den, ændrer din måde at anskue ting, mennesker, dig selv på. Du får indsigt i dit sind, lærer dine tanker at kende, bliver mere sensitiv over for sanseindtryk; det vil sige du kan opfatte flere nuancer. Du bliver mindre sårbar over for såvel negative som positive følelser, mindre overrumplet af impulser, mindre overmandet af negative tanker og så videre. Kort sagt, meditation gør dig mere fleksibel i forhold til livets udfordringer. Du bliver mere som en bøjelig pil end et hårdt egetræ.\nMeditation styrker også din koncentration, din evne til at fordybe dig, til at fokusere. Din hjerne fungerer mere klart, du kan rumme og bearbejde flere data, du kan se andre mennesker tydeligere, træffe beslutninger med større præcision, analysere med mindre forstyrrelser og så videre.\nSom sagt, meditation er en måde at være på. Det er en relation til livet. Hensigten er hen ad vejen at leve livet meditativt. Hvilket ikke vil sige som zombier, med jesus sandaler, V-tegn og hængende øjenlåg – men tværtimod med fuld bevidsthed, lysvågen, med fuld koncentration, fuld bevidsthed, alle sanser åbne, udømmende. At mærke hvert vindpust på dit ansigt, smage hver bid, du tager, være opmærksom på hver tanke og følelse, møde andre mennesker uden forventninger, uden forbehold.\nMeditation er at se livet i øjnene uden at blinke og at kunne møde det med accept og rummelighed. Et meditativt liv er et mindfuldt liv.\nOg en lille smule er bedre end ingenting. Hellere få minutters meditation hver dag – end ingenting.\nInden du begynder at meditere, er det hjælpsomt for dig at få nogle retningslinjer for, hvad meditation er, og hvad den ikke er.\nMeditation er det hårdeste, du udsætter dig selv for. At sætte sig op mod sindets indgroede vaner er ikke en opgave for svage sjæle eller krystere. Det kræver din fulde opmærksomhed i ordets egentlige betydning. Det kræver dedikation og stædighed til at fortsætte, til ikke at give op – selv når det bliver svært. Og det kræver først og fremmest et skånselsløst mod til at se sig selv i øjnene og kigge ind i de kroge af sindet, som måske ikke er så rare. Min enestående yogalærer, Chris Valles, kalder det krigerens skånelsesløse ærlighed.\nMeditation er en relation til livet og til dig selv. Det er relationen til andre mennesker og til begivenheder. Det er en måde at forholde dig accepterende, rummeligt og ikke-dømmende til det, der er. Til andre mennesker, til dig selv, til de hændelser, livet bringer. Meditation er en måde at leve på. Ultimativt er det fulde liv lig et meditativt liv. Det er et liv levet i fuld bevidsthed, med alle sanser åbne, fuld koncentration, ikke-dømmende. Det er at udvide sindets fleksibilitet til at møde livets udfordringer – når de opstår, mens de opstår, hvis de opstår. Hverken før eller siden.\nMeditation er en måde at få indsigt i sindet, at lære dine tanker, følelser, reaktionsmønstre at kende. Det er selvkendskab i en grad, du ikke troede mulig. Det er pludselig indsigt, når du opdager tilbagevendende mønstre, og det er gradvise erkendelser, når du dykker ned under det tilsyneladende og begynder at forstå sammenhængen mellem tanker, følelser, handlinger.\nMeditation er en måde at disciplinere sindet til at kunne være koncentreret både dybere og længere. I takt med din praksis opøver du evnen til stærkere og stærkere koncentration. Der skal mere til at forstyrre dig, du kan finde stilheden midt i larmen, roen midt i det hektiske. Du kan i stigende grad bevare din intention om fokus uafhængigt af hvad der sker omkring dig. Du kan bevare koncentrationen til trods for larm, til trods for kropslige irritationer, forførende tanker og forstyrrende følelser i længere og længere perioder. Du kan lade tanker og følelser flyde forbi og igennem dig uden at koble dig på dem, uden at miste koncentrationen i et minut, fem minutter, et kvarter, måske længere.\nMeditation er en sensitivering af dine sanser. Du kan opsamle flere nuancer i det, du hører, ser, mærker. Der skal mindre til at tilfredsstille hungeren efter oplevelser og underholdning, fordi du oplever stadigt dybere lag i et billede, et stykke musik, en bog. Du mærker mere, men uden at bedømme om det er godt eller dårligt. Du oplever alting mere rigt, mere fyldt, mere helt. Farverne bliver klarere, lydene skarpere, nuancerne dybere.\nMeditation er ikke afslapning. Det er ikke fred, ro, stilhed. Alt dette kommer som biprodukter – men det er ikke meditation. At lytte til en ”meditations-cd” med naturlyde, panfløjter, en rolig stemme og blide trommer er ikke meditation. Det er afslapning, og det er dejligt og velegnet, og jeg kan bestemt anbefale det. Men da hensigten med at lytte til den type cd er at slappe af, at finde fred, stilhed, ro – har vi allerede valgt side. Vi har valgt, at nogle tilstande er at fortrække frem for andre. Vi foretrækker behagelig afslapning frem for stresset ophidselse for eksempel. Og det at foretrække indebærer en bedømmelse: Noget er bedre end andet. Noget – i dette tilfælde afslapningen – bliver attraktivt, og vi vil anstrenge os for at opnå den tilstand. Sat på spidsen betyder det, at ved at søge en given tilstand kommer der et element af præstation og bedømmelse. Og dermed har vi fjernet os fra meditationen, som jo tilstræber accept og rummelighed af det, der nu er. Misforstå mig ikke, afslapnings-cd’er kan være rigtigt gode. Men brug dem til det, de er – afslapning.\nMeditation er ikke en meditativ tilstand. Det lyder som en selvmodsigelse. Men faktisk handler meditation ikke om at opnå en bestemt tilstand. Selv om samadhi og i sidste ende Nirvana er det ultimative mål for en praktiserende buddhist – så er det tricky at have et mål i sin meditation. For selve det at ville noget, bare det at ønske at opnå noget er anti-meditativt. Her bedømmer vi igen noget til at være bedre end andet. Og det vil være ualmindeligt forførende og tiltrækkende, når man først har oplevet de fede meditationstilstande af lys eller farver, visioner eller lykkefølelser, bølger af elektriske ål op gennem rygsøjlen, fornemmelser af at svæve, oplevelser af grundløs følelse af kærlighed, eller hvad det nu er, der sker. Det er fedt, det er lækkert, det er forfærdeligt forførende og det er meget, meget menneskeligt at ønske sig mere af det. Men det er ikke meditation, når vi begynder at ville have mere.\nMeditation er ikke en virkelighedsflugt. Igen – selvom de lækre tilstande af fred, ro, lykkefølelse etc. er virkeligt lokkende, så handler meditation tværtimod om at komme tættere på virkeligheden. Meditation er virkeligheden uden filter. Uden forklaringer, uden kategoriseringer og uden forbehold. Meditation er accept og rummelighed af det, der er. Ikke andet. Så vi stikker ikke af fra noget, tværtimod bevæger vi os dybere og dybere ind i virkeligheden.\nMeditation er ikke egoistisk. På vores kurser i mindfulness oplever vi ofte, at folk i starten har et forbehold, som går på, at det er egoistisk eller selvisk at insistere på sin egen tid i forhold til familien. Men det viser sig jo hurtigt, at meditation netop hjælper os med at komme ud af vores egoistiske og selviske adfærd og fordybe vores relation til dem omkring os. Vi lærer vores egen egoisme at kende, vi bliver bedre til at slippe de negative følelser, tanker og mønstre, der står i vejen for gode, rene relationer.\nMeditation er ikke noget, vi gør en gang imellem eller vender tilbage til i svære tider. Det er en fortsat praksis, en daglig del af vores mentalhygiejne. David Lynch, der har mediteret i mange år, sammenlignede det med at børste tænder – hvilket vi jo heller ikke holder op med. Meditation er en forpligtelse, vi giver os selv og livet. Hele livet.\nTo forskellige meditationsformer\nBuddhisterne og yogierne skelner traditionelt mellem to forskellige meditationsformer: koncentrationsmeditation, hvor man disciplinerer sindet til at koncentrere opmærksomheden på en ting, og bevidsthedsudvidende meditation, hvor man breder bevidstheden ud og forsøger at rumme stadigt flere indtryk – tanker, følelser, sanseindtryk – men uden at koble sig på nogle af disse, uden at lade opmærksomheden blive væk i en tanke, en følelse eller et sanseindtryk.\nEn samlende form og en udvidende form. En ekskluderende form, der holder alt andet end meditationsobjektet ude – og en inkluderende form, der lukker alt ind.\nKoncentrationsmeditation har til hensigt at disciplinere sindet til en stadigt større og dybere grad af koncentration eller samadhi. Samadhi er et sanskrit-begreb, vi finder både i de helt gamle yoga-tekster og i forskellige grene af buddhismen, som refererer til den absolutte koncentration\n, hvor sindet smelter sammen med det objekt, man fokuserer sin opmærksomhed på. Det er en tilstand, hvor modsætningerne ophæves, og der ikke længere er nogen forskel mellem mig og alt andet. Tibetanerne kalder det single-pointed koncentration for at understrege, at der ikke længere er nogen adskillelse mellem den, der observerer og det, der observeres – mellem den, der koncentrerer sig, og selve koncentrationen.\nKoncentrationsmeditation kan føre til vidunderlige tilstande af velvære, lykke, fred, fantastiske visioner, dybe følelser af enhed med universet. Man kan opleve, at jeget opløser sig og bliver et med koncentrationen. Man kan også opleve, at det føles som en kamp at bevare opmærksomheden på koncentrationspunktet. Faktisk er det nok den mest almindelige oplevelse …\nOg der er mange trin fra begynderstadet til en stabil, vedvarende, stærk koncentration, der begynder at ligne samadhi. Men lidt har også ret. Selv som begynder vil du hurtigt opleve at din koncentration bliver stærkere både i og uden for den formelle meditation.\nDer er uendeligt mange forskellige koncentrationsteknikker. Fra teknikker, som involverer åndedrættet, til koncentration på et mantra (som for eksempel transcendental meditation) eller visualisering, hvilket er meget udbredt i den tibetanske buddhisme og i særligt grad i tantra. Man kan fokusere på flammen af et lys, på en blomst, på en mandala, som man ser for sit indre sind. Man kan også gentage et mantra højt eller lydløst. Der er rigtig mange forskellige teknikker. I et senere afsnit vil jeg gennemgå en teknik, hvor opmærksomheden er på åndedrættet, hvilket er en god teknik at starte med og en af de mest velkendte.\nBevidsthedsudvidende meditation spreder opmærksomheden så bredt som muligt i modsætning til koncentrationsmeditationen, der fokuser opmærksomheden på et enkelt punkt. En af de helt store teknikker inden for denne form er vipassana, som er en af de meget gamle buddhistiske teknikker og er særligt udbredt inden for theravada-buddhismen, som vi blandt andet finder i Thailand og Sri Lanka. Vipassana oversættes ofte som ”indsigtsmeditation”, fordi formålet med denne teknik er at skabe en dybere indsigt i sindet.\nDette er både en meget nem og en meget svær teknik. Den er uhyre simpel at forklare: Du skal bare observere alt det, der sker i dit sind: dine tanker, dine følelser, de sanseindtryk, der rammer din bevidsthed, og de reaktioner, disse skaber – og du skal bare gøre det uden at koble dig på tankerne, følelserne, sanseindtrykkene. Men den er straks sværere at praktisere, fordi vi hele tiden forføres af en tanke, overmandes af en følelse, distraheres af et sanseindtryk.\nBevidsthedsudvidende meditation vil sige at være med det, der er. Lige nu, lige her. Jeg møder ofte folk, der siger, de synes, denne teknik er nemmere end den anden. Måske det er rigtigt, men måske er de ikke klar over hvor meget de bliver væk i tankerne, følelserne, sanseindtrykkene. Dette er ikke en dagdrøm eller en indre biografforestilling hvor du kan bestille filmen på forhånd. Du må være med det, der er. Og det, der ikke er. Du er ikke interesseret i lyden af ham, der hoster – men du er interesseret i, hvad lyden af ham, der hoster, gør ved din bevidsthed.\nForskellen mellem de to teknikker, kan illustreres ved dette eksempel: I koncentrationsmeditation har du din opmærksomhed på åndedrættet. I bevidsthedsudvidende meditation, trækker du dig lidt tilbage fra åndedrættet og observerer, hvordan din opmærksomhed er på åndedrættet. Du observerer, hvor intens den opmærksomhed er, og hvordan den flytter sig fra åndedrættet til noget andet. Du observerer, hvordan du pludselig opdager, at din opmærksomhed er forsvundet fra åndedrættet, og hvordan du bringer den tilbage. I koncentrationsmeditation fokuserer du din opmærksomhed på en given ting – i bevidsthedsudvidende meditation fokuserer du din opmærksomhed på dit eget sind og på det, der sker i det.\nNår det kommer til stykket, kan du ikke meditere mindfuldt eller bevidsthedsudvidende uden koncentration. Du skal bruge koncentration til at bevare din opmærksom på det åbne felt, på alle de tanker, følelser, sanseindtryk, som dit sind modtager.\nDerfor anbefales det at starte med koncentrationsteknikker, for at styrke sindets evne til at oppebære en vis grad af koncentration, før man begynder med bevidsthedsudvidende teknikker. Men der er ingen, der kontrollerer dig – så du starter bare med det, der giver mest mening for dig. For nogle mennesker er koncentrationsmeditation meget svær – hvilket faktisk er en rigtig god grund til lige netop at starte med den. Som regel er det netop os, der har svært ved at bevare koncentrationen særligt længe, der lige præcis har brug for at styrke den.\n© Charlotte Mandrup 2008, Mindfulness i hverdagen (uddrag), Politikens Forlag


Paludan-Müller, Fr.: ”Paludan-Müllers poetiske Skrifter i Udvalg, I. Bind”, i Paludan-Müller, Fr.: Paludan-Müllers poetiske Skrifter i Udvalg, I. Bind, udg. af CARL S. PETERSEN , 1909, s. 531. Onlineudgave fra Arkiv for Dansk Litteratur: https://tekster.kb.dk/text/adl-texts-paludanm01-shoot-idm140207696677088 (tilgået 08. december 2021)\nDramatisk Digt i to Acter, frit efter Paludan-Müller.\nSide 328 Linje 1:\n✂ Personer] om Apollo, Digtekunstens Gud, Hermes, Gudernes Sendebud, og Pan, Skovguden, se Anm. til Side 86 Linje 1.\n✂ Pomona, i den romerske Mytologi Gudinde for Have- og Træfrugt; fremstilles i Kunsten med en med Frugter fyldt Kurv paa Skødet, en Frugtkrans om Hovedet og en Havekniv i Haanden.\n✂ Dryaden, i den græske Mytologi Træets Skytsgudinde, lever og dør med det (græsk Dryas betyder "Træ").\n✂ Phantasus og Genier, se Anm. til Side 86 Linje 1.\nSide 329 Linje 3:\n✂ Lyren] et 4- eller 7-strænget Musikinstrument, helliget Apollo.\nSide 329 Linje 10:\n✂ Aurora] det latinske Navn paa Morgenrødens Gudinde i den græsk-romerske Mytologi (se P.-M.'s "Tithon").\nSide 329 Linje 11:\nSide 329 Linje 22:\n✂ Nympherne] i den græsk-romerske Mytologi kvindelige Guddomme af lavere Rang: Hav-, Kilde-, Bjærg-, Skov-Nymfer.\nSide 329 Linje 32:\n✂ Du er min kjære Søn] Vendingen er ikke at forstaa bogstavelig.\nSide 330 Linje 46:\n✂ Guders Fader] Zeus.\nSide 331 Linje 22:\n✂ køl] kølig, sval; ligesaa Side 337 Linje 21 (se Anm. til Side 106 Linje 33).\nSide 331 Linje 30:\n✂ Æther] det fine Stof, som fylder Verdensrummet.\n✂ Nectar] Gudernes Drik, som bevarer dem evig unge og udødelige.\nSide 331 Linje 35:\n✂ Olympen] Bjærg i Thessalien (Nord-Grækenland), Gudernes Bolig.\nSide 331 Linje 36:\n✂ dit Syn] sml. Anm. til Side 119 Linje 18.\nSide 332 Linje 1:\n✂ din Syrinx] d.v.s. din Fløjte; Syrinx var en Nymfe, som, da hun flygtede for Pan, der efterstræbte heride, af Guderne blev forvandlet til Siv, af hvilke Vinden fremlokkede klare Toner, der rørte Pans Hjærte; af Sivene dannede han sig en Fløjte, som han gav Navnet Syrinx til Minde om sin Elskede (sml. ovf. Side 132 Linje 9 - Side 133 Linje 12). - Fløjten Syrinx bestaar af syv sammenføjede Rør af forskellig Længde (se f. Ex. et Relief af Thorvaldsen fra 1831, hvori Pan lærer en lille Satyr at spille paa Syrinx).\nSide 332 Linje 3:\n✂ vor gamle Strid] Væddestriden mellem Apollo og Pan, som omtales i de følgende Linjer, fortælles hos den romerske Digter Ovid ( 17 e. Kr.).\nSide 332 Linje 11:\n✂ Midas gav dig Krandsen, | Da ham til Dommer mellem os vi tog] ikke ganske overensstemmende med Oldtidsmyten. Dommer i Væddekampen mellem Apollo og Pan var nemlig Bjærget Tmolus, og han tilkendte Apollo Prisen; men Kong Midas af Lydien, som overværede Kampen, fandt, at Tmolus dømte ubilligt: i hans Øren klang Pans Spil kønnest. Til Straf gav da Apollo Midas Æselsøren.\nSide 332 Linje 22:\n✂ Musers Chor] de ni Muser var Gudinder for Kunst og Videnskab; ved Gudernes Fester ledede Apollo deres Kor (sml. "Amor og Psyche", Side 163-164).\nSide 332 Linje 29:\n✂ Leucothea] en Kongedatter, der elskedes af Apollo; da hendes Fader erfarede dette, lod han hende levende begrave, og Apollo, 544 som ikke kunde frelse hende, lod til evigt Minde om hendes Ømhed og Skønhed Virakbusken voxe op af hendes Grav. (Myten fortælles hos Ovid).\nSide 332 Linje 30:\n✂ Daphne] Datter af en Flodgud; elskedes af Apollo, men undveg hans Favntag; da hun blev forfulgt af ham og ikke kunde flygte længer, anraabte hun sin Fader om Frelse, og denne forvandlede hende til et Laurbærtræ; siden var Laurbærtræet helliget Apollo, og med dets Grene bekransede han sit Hovede. (Myten fortælles hos Ovid).\nSide 332 Linje 33:\n✂ Koronis] en thessalisk Kongedatter; elskedes af Apollo og blev ved ham Moder til Asklepios, Lægekunstens Gud; men medens hun gik svanger med ham, forelskede hun sig i et Menneske; Ravnen, der var Apollos Fugl i hans Egenskab af Spaadomsgud, fortalte sin Herre om den elskedes Troløshed, og fortørnet dræbte Apollo Koronis rned sine Pile; men Ravnen, der forhen var hvid af Farve, gjorde han til Straf for dens Sladderagtighed sort. (Myten fortælles hos Ovid).\nSide 332 Linje 36:\n✂ Kronion] betyder "Kronos" Søn" d.v.s. Zeus; som Himlens Herre er han ogsaa Tordengud.\nSide 333 Linje 19:\n✂ Najaden] Kildenymfen.\nSide 333 Linje 33-37]\n✂ den Skræk, der her sigtes til, er den paniske Skræk, hvorved forstaas den Skræk, der pludselig kan overkomme Mennesker i Skovens Ensomhed, og som man i Oldtiden tilskrev Pan, Skovens hemmelighedsfulde Guddom. (Sml. J. L. Heibergs Digt "Panisk Skræk" fra 1819).\nSide 333 Linje 42:\n✂ Kronos] Zeus' Fader.\nSide 335 Linje 16:\n✂ din egen Ungdoms Elskov] nemlig til Syrinx.\nSide 337 Linje 27:\n✂ Dag og Nat vi tør ei skilles mere] tør maa vistnok (ligesom i "AdamHomo", 6te Sang: "Du for fallit dig aldrig tør erklære") opfattes som Nutid af det, gamle, nu forsvundne Udsagnsord at tørve = have nødig, behøve (samme Stamme som Tarv), der, naar det findes hos det 19de Aarhundredes Digtere, skyldes Erindring fra Bibeloversættelse og Psalmer, hvor det ikke sjældent forekommer, sml. Jesu Sirach 9,16: "Hold dig langt fra et Menneske, som haver Magt til at slaae ihiel, saa tør du ikke være ræd for Døds Frygt"; Psalmedigteren Brorson ( 1764): "En Svale ey tør lede Om Natte-Lye og Roe".\nSide 338 Linje 3:\n✂ Echo] Gudinden for Genlyd.\nSide 343 Linje 30:\n✂ Helios] Gud for Solen i dens daglige Vandring over Himlen, i dens Op- og Nedgang; hver Morgen kører han paa sin gyldne Vogn, der trækkes af fire snehvide, fnysende Heste, op paa Himmelhvælvingen og synker om Aftenen ned i Havet mod vest.\nSide 343 Linje 34:\n✂ Mnemosyne] Erindringen, ved Zeus Moder til de ni Muser.\nSide 345 Linje 13:\n✂ Myrfhetræ] symbolsk: Myrten er Haabets Symbol og smykker som saadant Bruden.\nSide 346 Linje 4:\n✂ et lille Korn] et Øjeblik; sml. Holberg 1724 ("Mascerade"): "Blir han lidt Korn længer i Monsieur Leanders Tieneste paa samme Fod, saa skriver han sig nok inden kort Tid Henrich von Æbeltoft"; Oehlenschläger 1809 ("Palnatoke"): "Islænder! bliv et lille Korn og hør paa | Hvad en Bornholmer har at sige dig"; endnu i Brug i Almuesprogene [betyder ogsaa: en Smule].\nSide 346 Linje 21:\n✂ Kredser syngende vort Hoved] nu: kreser om eller omkreser; ligesaa i "Luftskipperen og Atheisten": "... Drengene ved Havnen skrege stands! | Og kredsed hans Person..."\nSide 347 Linje 23:\n✂ Tjener] rimende paa kjender efter Udtalen Tjenner, ligesaa Side 350 Linje 21-25: Tjener... vender; se Anm. til Side 27 Linje 7-8.\nSide 351 Linje 17:\n✂ Firspænd] næppe meget brugt i Stedet for Firspand, sml. dog Hauch 1839 ("Sløret"): "Men da Tørsten var slukt, og igjen han nærmed sig Veien, | Saae han en ilende Firspændsvogn, hvorom Støvet sig hvirvled" [efter Dahlerups Ordbogssamlinger].\nSide 351 Linje 34:\n✂ keise] vælge, kaare; sml. Oehlenschläger 1807 ("Hakon Jarl"): "Slaaer nu paa Eders Skiolde, Bondemænd, | Og keiser ham"; Grundtvig 1811 ("Optrin af Norners og Asers Kamp"): "I keise maa af Sølv og gyldne Ringe, | Af Vaaben, Borge, og af alle Mon [d.v.s. Ejendom] | Hvad eders Hjerte lyster at begære"; Laaneord fra Plattysk, nu gaaet af Brug.\nSide 356 Linje 26:\n✂ Eders Moder] Havgudinden Doris, Oceanets Datter.\nSide 356 Linje 45:\n✂ løs den atter slap den hulde Psyche] se P.-M.'s "Amor og Psyche", ovenf. Side 153.\nSide 357 Linje 3:\n✂ min Moder] Natten (se Side 126 Linje 25).\nSide 357 Linje 6:\n✂ sit valmu'krandste Bæger] Valmuen er hos Digterne glemselsbringende, sml. Hauchs Mindedigt over Christiane Oehlenschläger (1841): "Eet jeg kjender, | Som paa Jord Du savned, | Et Blik af den valmu'bekrandsede Aand, | Den i sig selv hvilende, | Der lærte Stjernen at skinne med dæmpet Ildblik, | Med Mildhed og Fred, | Fra dens høiere Kreds | Paa Tidens Vexel og Menneskets Vilkaar".\nSide 357 Linje 28-29]\n✂ Hermes er i Mytologien den, der ledsager de Døde til Dødens Rige.\nSide 358 Linje 2:\n✂ Harm] Harme, Vrede (sml. Anm. til Side 74 Linje 17); ligesaa Linje 8.\nSide 358 Linje 4:\n✂ Kogger og Bue] disse fører Apollo i sin Egenskab af Sol- og derigennem Dødsgud.\nSide 358 Linje 21-22:\n✂ Har ei i Kamp og Krig | Du tvunget Folkeslag og vundet Laurbær?] efter senere græske Myter deltog Pan i Vinguden Bacchus' Tog til Indien (Anm. til Side 132 Linje 3) og ved Zeus' Side i Kampen mod Titanerne (Anm. til Side 114 Linje 9).\nSide 358 Linje 28:\n✂ i Strid med Eros] efter senere Oldtidsforestillinger var det til Straf for, at han havde indladt sig i Strid med Eros, at han blev grebet af den haabløse Elskov til Syrinx. - Eros er det græske Navn paa Kærlighedsguden, Amor.\nSide 360 Linje 24:\n✂ Din Krone mellem Stjernerne jeg sætter] ligesom Bacchus satte Ariadnes Brudekrans mellem Stjernerne (se Anm. til Side 161 Linje 13).\nSide 361 Linje 11:\n✂ den natlige Aands usynlige Tog] det er vel nordiske Forestillinger om Kong Valdemars vilde Jagt, Asgaardsrejen o. L, som her foresvæver P.-M.\nSide 361 Linje 41:\n✂ ham med de riimfrosne Lokker] d.v.s. Vinteren; sml. J. L. Heiberg 1817 ("Vaaren og Freden"): "Held os! Den Gamle med riimfrosne Lokker, | Vinteren, flyer: | Vaaren, bekrandset med himmelblaae Klokker, | Livet fornyer".\nSide 363 Linje 30:\n✂ borget] laant.\nSide 364 Linje 19:\n✂ Den store Pan er død!] efter et senere Sagn fra Oldtiden hørte Besætningen paa et Skib, der kom fra Ægypten og skulde til Italien, en Aften ved nogle Smaaøer i det joniske Hav en mægtig Stemme, der forkyndte, at den store Pan var død, et Budskab, der overalt modtoges med Jammer og Veklager. Sagnet opfattedes senere af Digterne som en Tilkendegivelse af en almindelig Omvæltning og Opløsning i hele Naturen; de kristne Kirkefædre tolkede det som et Varsel om Hedenskabets Fald og Kristus' Komme.


Vinteren slut - flot forår venter\nForsideNyhederVinteren slut - flot forår venter\nTirsdag blev en travl dag for meteorolog Martin Lindberg. Først lukkede han luften ud af vinteren i månedsprognosen, og derefter pustede han liv i lune og solrige forårsforhåbninger med sin sæsonudsigt.\nKulden og sneen i uge 6 var nok det sidste rigtige vinter for denne gang. Det vurderer meteorolog Martin Lindberg tirsdag i sin månedsprognose.\n"Der kan sagtens komme et par dage med let frost, især fra slutningen af februar, men ellers vil den milde luft dominere", fortæller han.\nDen milde vejrtype fortsætter ind i forårsmånederne, skriver meteorologen, der denne gang også har en sæsonudsigt på programmet.\n"Der er udsigt til et rigtigt fint forår, for dig der gerne vil færdes udendørs. Perioden marts til maj bliver mildere end normalt, mens nedbøren enten bliver normal eller lidt under det normale".\nHemmeligheden bag det fine forårsvejr er højtryk. Selv om det flytter lidt rundt, har det hele tiden en beskyttende effekt, der holder dybe, atlantiske lavtryk på afstand af Danmark. Dermed får vi kun sporadisk nedbør, og solchancerne er rigtig pæne.\nEn lun slutning på marts 2010 lokkede den blå anemone til at titte frem på Lolland. Det samme kan ske i år. Foto Vagn Nielsen. Klik for stor version.


Om Heaven Spa\nProdukter med huproblemer\nNedenstående salgs- og leveringsbetingelser gælder for alle leverancer fra Heaven Spa Webshop. Betingelserne gælder i det tilfælde, hvor der ikke er indgået andre skriftlige aftaler mellem køber og Heaven Spa Webshop.\nEftersom der findes produktbeskrivelser og brugervejledninger til varen, følger disse med leverancen fra Heaven Spa Webshop. Ønsker du yderligere oplysning eller rådgivning fra vor side, er denne af vejledende art.\nLevering af varer fra Heaven Spa Webshop anses for sket, når kunden har fået varen udleveret. Alle bestillinger sendes med Post Danmark, hvis ikke andet er aftalt særskilt mellem køber og Heaven Spa Webshop.\nEventuelle fejl eller mangler ved varer leveret fra Heaven Spa Webshop, skal påberåbes inden 2 måneder efter, at du har opdaget fejlen. Det er din pligt at angive og på forlangende vise, hvordan fejlen eller manglen ytrer sig. Dersom du opdager en fejl, skal du rette henvendelse til Heaven Spa Webshop. Du kan som udgangspunkt kun klage over fejl, der viser sig senest 2 år efter du har fået varen leveret. For varer med begrænset holdbarhed, er din klagemulighed afgrænset af den holdbarhedsperiode, Heaven Spa Webshop har stillet dig i udsigt. Du kan som forbruger vælge om varen skal repareres eller byttes. Undtagelsen til denne hovedregel er, hvis ombytning er umulig eller vil medføre uforholdsmæssige store omkostninger for Heaven Spa Webshop.\nHeaven Spa Webshop yder 14 dages fortrydelsesret, gældende fra den dag du modtager varen. Fortryder du købet, skal Heaven Spa Webshop underrettes herom senest 14 dage efter den dag, du fik varen i hænde. Du har pligt til at returnere varen i samme stand og mængde, som den er modtaget, dette er også gældende for den emballage og infoskilte der er på varen. Du skal selv afholde de omkostninger, der er forbundet med at returnere varen. Du kan fortryde et køb ved enten at nægte at modtage varen, ved at overdrage varen til postvæsenet, eller ved at returnere varen på den angivne adresse.\nI Heaven Spa Webshoppen har du mulighed for at betale med Dankort. Alle priser i Heaven Spa Webshop - på web-adressen http://www.heavenspa.dk/ er inkl. moms, men ekskl. porto/fragt.\nVær opmærksom på at gavekort er gyldig i 1 år fra købsdato.\nHeaven Spa - Skindergade 35 - 1159 København K - +45 3177 2772 - Cvr. 31935504


★★★ Historien om pommes frites ★★★\n35 Cripplingly Addictive Facts om at bryde dårligt.\n42 Bemærkelsesværdige Fakta Om Reddit\nHvorfor synes folk at få mere kulde om vinteren?\nHvad betyder tallene i en blodtryktest, og hvad betyder denne test Fortæl lægen?\n16. december: Famed Mystic Grigori Rasputin er myrdet af medlemmer af det russiske aristokrati\n14. december: Wright Brothers forsøger at flyve deres Wright Flyer for første gang og nedbrud\nVar en af Bond Girls altid en mand?\nSangen "Silver Bells" blev oprindeligt kaldt "Tinkle Bell"\nI dag fandt jeg ud af historien om pommes frites.\nPræcis, som introducerede disse gyldne strimler af godhed til verden, er ikke helt kendt. Blandt de forskellige teorier er det almindeligt accepteret, at den franske fritid blev opfundet af belgierne eller franskerne.\nKartofler blev først introduceret til Europa, ikke gennem fransk eller belgisk, men gennem spansk. I 1537 stødte Jimenez de Quesada og hans spanske styrker en landsby i Colombia, hvor alle indfødte var flygtet. Blandt andet fandt de i den indfødte madvarer kartofler, som spansk oprindeligt kaldte "trøfler".\nOmkring 20 år senere blev kartofler bragt tilbage til Spanien og indført også til Italien. På dette tidspunkt var kartoflerne stadig ret små og bittere og vokste ikke godt i enten Spanien eller Italien. Men over tid blev større og mindre bittere versioner af planten dyrket, og planten blev gradvist fanget på et andet sted i Europa, selvom det oprindeligt blev mødt med en vis modstand (for mere om det, se bonusfakta i bunden) .\nUnder alle omstændigheder viser historiske regnskaber, at belgierne muligvis stegte op tynde kartoffelblade allerede i slutningen af 1700-tallet (selv om nogle hævder, at det ikke var indtil slutningen af det 18. århundrede) i Meuse-dalen mellem Dinant og Liège i Belgien . Hvordan de tilsyneladende kom op med ideen var, at det var meget almindeligt for folk at yngle små fisk som en hæfteklammer til deres måltider. Men når floderne frosne op tyk nok, havde det en tendens til at gøre det lidt svært at få fisk. Så i stedet for at stege fisk i disse tider, ville de skære kartofler i lange tynde skiver og stege dem op, som de gjorde fisken.\nAt give nogle troværdighed til denne historie er, at den spanske kontrollerede meget af hvad der nu er moderne Belgien, da spanske introducerede kartoffel til Europa. Så i hvert fald var belgierne sandsynligvis blandt de første til at få en revne på kartoffel, hvad angår at tænke på måder at forberede mad fra kartofler.\nNu til det franske argument: Potatoens popularitet i Frankrig er stort set krediteret en fransk hærlæge, der hedder Antoine-Augustine Parmentier, der meget velkampede kampagnen i hele Frankrig og dele af Europa. Under den syvårige krig blev parmentier taget i fangenskab og fik som en del af hans fængselsrationer kartofler.\nPå dette tidspunkt havde franskmændene kun brugt kartofler til svinfoder og spiste dem aldrig. Årsagen er, at de troede, at kartofler forårsagede forskellige sygdomme. Faktisk forbød det franske parlament i 1748 endda dyrkning af kartofler, da de var overbeviste om, at kartofler forårsagede spedalskhed. Imidlertid blev Parmentier i fængslet i Preussen tvunget til at dyrke og spise kartofler og fandt de franske forestillinger om kartoffel bare ikke rigtigt.\nDa han kom tilbage til Frankrig, begyndte Parmentier at kæmpe for kartoffel som en potentiel fødekilde. Endelig proklamerede fakultetet i Paris i 1772, at kartofler var spiselige til mennesker, selvom Parmentier stadig stod for betydelig modstand og ikke engang fik lov til at dyrke kartofler i hans have på Invalides hospitalet, hvor han arbejdede som apotek.\nParmentier begyndte derefter en mere aggressiv kampagne for at fremme kartoffel i Frankrig, der serverer middage med kartofler med sådanne bemærkelsesværdige dignitarier som Benjamin Franklin, Antoine Lavoisier, King Louis XVI og Queen Marie Antoinette. Han ville også ansætte væbnede vagter om at omgive hans kartoffelplast, for at forsøge at overbevise folk om, at det, der var i plåstret, var meget værdifuldt. Han ville så fortælle vagterne at acceptere eventuelle bestikkelser, de blev tilbudt af mennesker og lade dem "stjæle" kartoflerne. I sidste ende tog det dog en hungersnød i 1785, for kartoflen blev populær i Frankrig.\nNår franskmennne accepterede kartoffel, skød dens popularitet i Frankrig. I 1795 blev kartofler dyrket i meget stor skala i Frankrig, herunder i de kongelige haver ved Tuileries, hvor haverne blev omdannet til kartoffelmarker. Inden for det tidsrum, opfandt franskerne enten eller lærte at lave fries. En gang opdaget / opfundet franskfries blev ekstremt populær i Frankrig, især i Paris, hvor de blev solgt af push-cart-leverandører på gaden og kaldte "frites".\nNu skal det bemærkes, at alt dette skete i slutningen af det 18. århundrede, hvilket var så meget som 100 år efter nogle mennesker siger, at belgierne tilsyneladende allerede lavede "franske" fries. Men ved andre argumenter er alt dette sket på samme tid for både franskmændene og belgierne. Så hvem ved det?\nDet skal også bemærkes, at kort tid før kartoflen blev populær i Frankrig, fortsatte den fransk-østrigske krig (også kendt som Krig af østrigske Succession), hvoraf meget fandt sted omkring moderne Belgien. Så det er muligt, at de franske soldater blev introduceret til fries af belgierne på dette tidspunkt og et par årtier senere, da kartoflen blev populær i Frankrig, introducerede de tidligere soldater forberedelsesmetoden til resten af Frankrig. Eller det er muligt, at franskmennene kom op på ideen alene og spredte dem til Belgien omkring samme tid; eller at de begge kom op på ideen selvstændigt.\nUanset hvad det var, var det franskmændene, der synes at være dem, der spredte fries til Amerika og Storbritannien, og det var på sin side amerikanerne gennem fastfoodkæder, der til sidst populært introducerede dem til resten af den ikke-europæiske verden som "pommes frites". Ironisk nok er "Fransk pommes frites" på grund af sidstnævnte spredt af amerikanske fastfoodkæder i mange dele af den ikke-europæiske verden, mere end ikke kendt som "amerikansk frites".\nMens belgierne måske eller måske ikke har opfundet den franske stege, bruger de i dag de mest franske frites per capita i ethvert land i Europa.\nI det meste af engelsktalende verden kaldes tyndt skåret og tykt skiveskåret frites to forskellige ting, frites og chips. I Nordamerika er det typisk at blot kalde dem alle pommes frites, og når de udmærker sig, er det normalt blot ved at tilføje et adjektiv, snarere end at bruge et helt andet ord: steakfries (chips), pommes frites, krøllet pommes frites , etc.\nI 1802 havde Thomas Jefferson hvide huschef, franskmand Honoré Julien, forberede "kartofler serveret på fransk måde" til et aftensfest. Han beskrev disse som "Kartoflerne stegte, mens de var rå, i små stiklinger". (Fransk pommes frites ved et hvidt hus statens middag .... Klassisk.) Dette er en af de tidligste referencer til stegte kartoffelstrimler, der omtales som "fransk".\nBøffries, eller chips, har faktisk en tendens til at have lavere fedtindhold end normalt pommes frites på grund af den lavere overflade til volumenforhold.\nBurger Kings franske frites (og nok også McDonald's) sprøjtes med en sukkeropløsning lige inden de pakkes og afsendes til de forskellige franchise-steder. Dette frembringer den gyldne farve gennem karamelisering af sukkeret, når den er stegt. Uden dette ville fries endte med at have omkring samme udvendige farve som indenfor efter at være stegt.\nMcDonalds er kendt for at stege deres fries to gange, den kombinerede tid tager ca. 15 til 20 minutter. En gang til madlavning indersiden og en gang for at gøre dem ekstra sprøde på ydersiden.\nPopulære krydderier til at dyppe pommes frites varierer ganske lidt fra land til land. I Amerika er ketchup typisk den dip du vælger til pommes frites. I visse dele af Europa er mayonnaise konge. De britiske har tendens til at favorisere malteddike til dipping af deres fries. De franske selv har tendens til bare at spise fries lige så ofte som ikke. Jeg foretrækker personligt Ranch eller Blue Cheese dressing med højt saltede pommes frites.\nBelgierne, som er verdens kendetegnende når det kommer til pommes frites, vil lejlighedsvis servere pommes frites med æg som topping. Råæget er revnet over de franske fries umiddelbart efter at frites er blevet trukket fra frituregryden. Dette har tendens til at tilberede det meste ægget, men lader åget noget løbende til dipping frites.\nDyrkning af kartofler antages at have startet på samme tidspunkt som starten på den fælles tidsalder for omkring 2000 år siden i Peru og Bolivia. Det spredte sig gradvist derfra i hele Sydamerika. Disse tidlige former af planten var ret bitter og tuberlignende.\nOrdet "kartoffel" kommer fra det haitiske ord "batata", som var deres navn til en sød kartoffel. Dette kom senere til spansk som "patata" og til sidst til engelsk som "kartoffel".\nSlangbetegnelsen for kartoffel, "spud", kommer fra det spadelignende værktøj, der bruges til at høste kartoflerne.\nDa kartoflen først blev introduceret til Irland og Skotland, blev det mødt med en vis modstand fra protestanterne der, på grund af at kartoflen ikke var nævnt hvor som helst i Bibelen; Det var således ikke klart, om det var acceptabelt at spise, så de nægtede at plante dem først. Katolikerne valgte derimod at sprøjte dem med helligt vand, før de plantede, hvilket gjorde dem acceptable for at plante og spise.\nKartofler mødte også modstand, da de først blev introduceret til Europa som helhed, fordi europæerne var overbeviste om, at kartofler forårsagede en række sygdomme og også var antaget at være giftige. Tomater blev også anset for at være giftige af mange, da de først blev introduceret til Europa fra den nye verden.\nParmentier bekæmpede ikke kun kartoffel, men han var også ansvarlig for den første obligatoriske koppevaccination i Frankrig i 1805, da han var inspektør-general for sundhedsvæsenet under Napoleon.\nParmentier var også den, der opfandt den franske parabol, Hachis Parmentier, en variant der også nogle gange kaldes "Shepperd's Pie". Hachis Parmentier er dybest set bøf toppet med kartoffelmos og ost. Variationer på denne skål omfatter tilsætning af sovs, majs eller andre grøntsager.\nUd over det ovennævnte grundlagde Parmentier også en skole med brødfremstilling; var en pioner i metoder til udvinding af sukker fra sukkerroer; og stærkt undersøgte fødevarebeskyttelsesmetoder, herunder køling.\nI det 19. århundrede var Irland næsten fuldstændig afhængig af kartoffel som den primære fødekilde for de fleste borgere. Dette førte til den katastrofale kartoffel hungersnød i 1840'erne, da en vis svampestamme næsten fuldstændigt udslog kartoffel i Irland.\n"Til fransk", i madlavning, refererer nu almindeligvis til at skære mad i lange, tynde strimler. Oprindelsen af denne sætning kommer fra slutningen af det 19. århundrede, så godt efter udtrykket "fransk stegt kartoffel" var almindeligt.\nDen franske betegnelse "frite", til frites, angiver frit stegning, mens på engelsk kan "stegt" betyde stegning, sautering eller stegning. Sandsynligvis af denne grund, "fransk stegt", er kommet til at betyde "friteret" på engelsk, uanset hvad der bliver stegt.\nIfølge mange af de "belgiske oprindelige" tilhængere hedder pommes frites, fordi i løbet af WWI blev amerikanske soldater introduceret til fries af belgierne. På den tid talte den belgiske hær fransk. Fries blev kaldt "Les frites" (som er fransk) af belgierne og så de amerikanske soldater tog til at kalde dem "pommes frites". Denne teori er forkert, af et par grunde. For det første, som nævnt i 1800'erne, henviste Thomas Jefferson til stegte kartoffelstrimler som "stege kartofler på fransk måde". Derudover er der en amerikansk kokbog fra 1850'erne, der specifikt bruger udtrykket "franske stegte kartofler" til at beskrive pommes frites; der er også mange andre henvisninger til "franske stegte kartofler" fra 1850'erne i, i USA; disse alle tydeligvis forud dato WWI.\nMellem 1850'erne og 1930'erne blev pommes frites mere illustrerende kendt som "franske stegte kartofler" i Amerika. Omkring 1930'erne faldt alle "kartoflerne" på enden og kaldte dem bare pommes frites.\nSuper Bowl er ikke set overalt i nærheden af en "Milliarder mennesker" hvert år\nRettighederne til Tetris var oprindeligt ejet af Sovjetunionen\nTop mest besøgte artikler i januar 2011\nSommertid har en gang truet et terrorangreb\nAt blive kittet producerer et panikrespons i kroppen\nHvorfor bærer folk sort for sorg?\n34 Acceptable Fakta om dommer Judy\nDenne dag i historien: 5. januar - Ike's idé\nHvorfor er nogle mennesker allergiske over for indenlandske katte og er de også allergiske overfor tigre og andre store katte?\nHvad er Amniotic Fluid Made Of?\nFra vindmøller til BB Guns-The Daisy's Story\nPrinsessen, der arbejdede på Macy's\nDenne dag i historien: 23. februar - Udrydder Polio\nHvorfor betyder "Doohickey" en gadget?\nHvorfor bærer baseballscheferne holdets ensartede i stedet for et drag som i andre sportsgrene?\nDenne dag i historien: 20. februar - Irsk prævention\nHvor ordet "Jumbo" kom fra\n38 Radikale Fakta om Exilte Skribenter og Kunstnere\nKun 44 litterære fakta True Bookworms Ville vide\n29 Over-The-Top Fakta Om Nicolas Cage.\n43 Forførende Fakta Om Historiske Mistresser


Systematisk tekniker, Bygningsstyrelsen, Valby | Jobfinder\nJobbet "Systematisk tekniker" er udløbet.\nHar du erfaring med at kvalitetssikre skriftligt materiale i forbindelse med byggesager, og har du lyst til at benytte din viden og kompetencer hos en af Danmarks største bygherre?\nTlf.: 4170 1197\nByggeri & anlæg* (35), Maskin & produktion* (40), Offentlig forvaltning* (22)\nProjektering (11), Maskinmester (10), Procesteknik (9)\nSystematisk tekniker til indhentning af dokumentation i forbindelse med byggesager\nHar du erfaring med at kvalitetssikre skriftligt materiale i forbindelse med byggesager, og har du lyst til at benytte din viden og kompetencer hos en af Danmarks største bygherre? Så er det måske dig, der skal være vores nye kollega i Bygningsstyrelsens Kvalitetssikringsteam.\nKvalitetssikringsteamet bliver en del af Planlægningsfunktionen, som er en tværgående enhed på 17 medarbejdere, der understøtter styrelsens byggeprojekter på udvalgte specialeområder. Vi er placeret i Center for Bygninger og Byggeri, som varetager nybyggeri, moderniseringer og vedligehold af bygninger for vores kunder; universiteter, politi, domstole og centraladministration.\nI Planlægningsfunktionen arbejder vi med digitalisering af byggeriet, kvalitetssikring af projektmateriale og totaløkonomi. Herudover varetager vi den tværgående koordinering, udmøntning af puljer, koordinering af udviklings- og afrapporteringsindsatser mv. og bidrager yderligere til en vidensbaseret optimering af Bygningsstyrelsens systemer og processer. Vi har en uformel omgangsform med et godt arbejdsmiljø. Vi lægger vægt på tværgående samarbejde og gode resultater, så der venter dig en alsidig hverdag, hvor du får rig mulighed for at anvende og udvikle dine kompetencer\nI Kvalitetssikringsteamet kommer du til at indgå i et stærkt fagligt miljø med kolleger, der har specialviden inden for byggeri og ejendomme. Vi understøtter vores byggeprojektledere med at vurdere kvaliteten af rådgivernes projektmateriale for derigennem at styrke projektgennemførelsen, og vi gennemfører bl.a. performancetest, som er blevet indført i Bygningsreglementet BR18 som funktionsafprøvning. Vi har derfor en bred samarbejdsflade internt i styrelsen samt med eksterne rådgivere og entreprenører. Bygningsstyrelsen er en af Danmarks største bygherrer med ca. 40 større igangværende byggesager med et økonomisk omfang på ca. 10 mia. kr. Nogle af vores igangværende byggesager er bl.a.\nSom tekniker i teamet, vil du bl.a. få ansvar for at:\nBidrage til at sikre at rådgivernes leverancer lever op til de aftaler, der er indgået.\nIndhentning af indreguleringsrapporter, blowerdoor tests, As Built materiale, KS- og D&V-materiale m.m. i forbindelse med slutfasen og aflevering af byggeprojekter.\nVi forestiller os, at du er uddannet maskinmester, ingeniør eller lignende og kan dokumentere 2-5 års erfaring med enten projektering og/eller servicering af bygningsinstallationer. Alternativt kan du have betydeligt mere erfaring, og ønsker nu en mere administrativ stilling inden for dit fagområde. Derudover forventer vi, at du:\nTrives med at gå systematisk til værks i bearbejdningen af skriftligt materiale\nBekendt med relevante IT-værktøjer\nTrives med opgaver som er rutinepræget\nHar en selvstændig tilgang til opgaverne\nLøn og ansættelsesvilkår sker i henhold til organisationsaftalen mellem staten og den relevante faglige organisation. Bygningsstyrelsen er en styrelse under Transport-, Bygnings- og Boligministeriet, og dit ansættelsesområde vil derfor være ministeriet med de til enhver tid tilhørende styrelser. Dit tjenestested vil være Carl Jacobsens Vej 39 i Valby.\nPasser profilen til dig, hører vi meget gerne fra dig. Upload ansøgning, CV og eksamenspapirer via vores hjemmeside ved at trykke på "Ansøg" knappen senest d. 29. april 2018. Vi holder 1. samtaler d. 4. 7. og 8. maj og 2. samtaler den 16. maj. Vi forventer tiltrædelse 1. august eller snarest muligt.\nVil du vide mere om stillingen, kan du kontakte projektleder Line Krogh Petersen på tlf. 4170 1197 eller akademiingeniør Frederikke Gludsted på tlf. 4170 1123.


USA New Jersey (NJ) Jersey Shore Cape May County Ocean City Forslag til aktiviteter i Ocean City Gillian's Wonderland Pier\n313 anmeldelser Nr. 4 af 45 aktiviteter i Ocean City Temaparker, Vandlande og forlystelsesparker 600 Boardwalk, Ocean City, NJ 08226-3846+1 609-399-7082Website\nTak for din vurdering. Anmeldt 3 august 2016 booandbri, PA\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 313 anmeldelserFremragende46 %Rigtig god33 %Gennemsnitlig12 %Dårlig6 %Frygtelig3 %5 dage siden“Nice spot for kiddie rides”29. marts 2017“Family Fun”PLACERING 600 Boardwalk, Ocean City, NJ 08226-3846\nKONTAKT Website +1 609-399-7082Forbedr denne registreringVille denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Er dette en udendørs seværdighed eller aktivitet?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til solskinsdage?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed egnet til alle aldre?Ja Nej Ved ikke Giver denne seværdighed besøgende et indblik i den lokale kultur?Ja Nej Ved ikke Har denne seværdighed en god udsigt over landskabet eller skylinen?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed god til små grupper (færre end fire)?Ja Nej Ved ikke Er denne aktivitet tilgængelig uden planlægning eller booking?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et sted, der absolut skal ses?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Lignende aktiviteter i Ocean City\nMedlemsvurdering Fremragende138Rigtig god105Gennemsnitlig40Dårlig19Frygtelig11Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (140)Engelsk (309)Fransk (1)Flere sprog Sprog Dansk (140)Engelsk (309)Fransk (1)Italiensk (1)Portugisisk (1)Russisk (1)\nSe, hvad de rejsende siger: 51-60 af 313 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejbooandbriPA3917Anmeldt 3 august 2016 fra mobile enheder Skee BallHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdrinkswellwithothersBurlingame, Californien124Anmeldt 2 august 2016 fra mobile enheder Så sjovt, men det uhyggelige ormen rutsjebane?MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAll_Points_ImagesEaston, Pennsylvania13624Anmeldt 1 august 2016 En årlig Stop på ferieMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nfisherdocFort Lauderdale, Florida324101Anmeldt 31 juli 2016 fra mobile enheder Now has a restaurant Google Oversæt MereTak, fisherdoc Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWeavers190605Anmeldt 30 juli 2016 fra mobile enheder Juli 2016Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMarty DNew Hampshire18989Anmeldt 27 juli 2016 Og wow Dyrere end DisneyMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejElizabeth G405Anmeldt 26 juli 2016 Bedste børn forlystelserHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPhillyGirlLRCPennsylvania5Anmeldt 25 juli 2016 Sjovt!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMeganFinateriPA2Anmeldt 22 juli 2016 fra mobile enheder Skal genvurdere priserMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nPalmbreeze85Newark, Delaware3213Anmeldt 19 juli 2016 Good family times....priceyGoogle Oversæt MereTak, Palmbreeze85 Forrige\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenOC Surf Cafe275 anmeldelser 0,49 km væk Shriver's Salt Water90 anmeldelser 0,47 km væk Kohr Brothers Frozen Custard60 anmeldelser 0,35 km væk Grand Slam Ice Cream and Grill21 anmeldelser 0,45 km væk Seværdigheder i nærhedenOcean City Boardwalk1.399 anmeldelser 0,87 km væk Playland's Castaway Cove228 anmeldelser 0,76 km væk Boardwalk Adventures Water Park58 anmeldelser 0,46 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Gillian's Wonderland Pier.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: ForrigeNæste12


Elpalleløfter Jungheinrich EJE M13, Lithium-ion | Jungheinrich PROFISHOP\nBevæg nemt tung last - med elektrisk drev\nListepris 23.830,- / Stk\n23.830,- / Stk\nEJE M13 er den billige startmodel i segmentet af Jungheinrichs elpalleløftere. Det elektriske drev gør arbejdsdagen nemmere ved transport og ved opbevaring af paller. Elpalleløfteren er først og fremmest egnet til små og mellemstore virksomheder, som erstatning for palleløfteren eller som supplement til din truckflåde.\nEkstremt smidig takket være kompakte mål Støttehjul for en fremragende stabilitet ved kørsel og i kurver Effektiv og sparsommelig med vekselstrømskøremotor lithium-ion-batteri Indkøringsruller til nemt optag af paller Kan fås med vejeanordning\nElpalleløfteren Jungheinrich EJE M13 har et optimalt forhold mellem pris og ydelse ved virksomhedsintern varetransport\nEJE M13 er specielt udviklet til anvendelse i små og mellemstore virksomheder med lejlighedsvis behov for varetransport. Den 0,6 kW-stærke køremotor hjælper dig med transport af paller og varer op til 1300 kg over korte strækninger.\nDen fuldstændige beklædning af truckens hus sørger for en sikker betjening. På grund af den lave frihøjde til gulvet på kun 35 mm er faren for tilskadekomst omkring fødderne væsentligt reduceret.\nMed sin kompakte konstruktion og den korte udbygningslængde på kun 435 mm viser EJE M13 optimal smidighed og giver mulighed for sikker anvendelse på selv den mindste plads. Du har altid et optimalt udsyn til gaffelspidserne. To affjedrede støtteruller sørger for sikker kørsel og optimal stabilitet i kurver.\nDen vedligeholdelsesfrie og effektive vekselstrømsteknologi reducerer dine driftsomkostninger og skaber de bedste forudsætninger for en hurtig og omkostningseffektiv vareomlæsning. Den 0,6 kW-stærke køremotor gør det muligt at accelerere behageligt og hurtigt ved fremragende køreegenskaber. Den generatoriske bremse sørger også for en økonomisk energistyring med en energigenvinding ved nedsættelse af kørehastigheden.\nBrug den billige startmodel i segmentet af Jungheinrichs elpalleløftere, og bestil EJE M13 her hos os i webshoppen.\nfra 8.640,- fra 9.600,-\nfra 10.292,- fra 11.436,-\nElpalleløfter Jungheinrich EJE M15, gaffellængde 1000 mm, Lithium-ion\nElpalleløfter Jungheinrich EJE M15, gaffellængde 1.000 mm, special-gaffelbredde 670 mm, Lithium-ion\nfra 12.681,- fra 14.090,-\nElpalleløfter Jungheinrich EJE M15, gaffellængde 1150 mm, Lithium-ion


Meridian - køb brugt forstærker på DBA\nEffektforstærker, Meridian, 557, Effektforstærker, Meridian, 557 Meridian 557 sælges grundet skift til andet system. Sjældent udbudt. Standen er overordnet set rigtig god, men der er nogle småridser - fronten ser dog rigtig pæn ud, så man ser det ikke i et møbel eller rack. Spiller alt med overskud. Du er velkommen til at komme og lytte til den. Se hele annoncen\n3. okt 5.499 kr.\nEffektforstærker, Meridian, 505, Sjældent udbudt effektforstærker sælges. Bemærk: Monoblok - eksempelvis til din centerhøjttaler, eller hvis du kan finde en 505 et andet sted. Sælges grundet skift til andre effektforstærkere. Trækker alt med overskud. Den er desværre ikke perfekt stand, men ses ikke, hvis den står i et møbel eller et rack. Se hele annoncen\nOprydningssalg: Meridian, F3 Trapez m.v.\nForforstærker, Meridian, 568, God, Super forforstærker med analoge og digitale ind-og udgange med MSR+ remote, hvorfra alle indstillinger kan betjenes. Pris for denne enhed kr. 3.800 F3 Trapez HT egefiner (enkelte små skrammer og ridser som kan slibes væk). Med sort stoffront. Let drevne, spiller rigtig flot med dyb bas og klar diskant. Evt. 2x3 m ht kabler med bananstik. Pris for dette sæt kr. 1.400 Fragt : Aftales nærmere . Se hele annoncen


P-automater flyttes fra midtbyen\nCOVID-19 Information in foreign languages\nCoronatest - mobil enhed i Aarhus\nBilister i midtbyen må indstille sig på at skulle gå lidt længere, hvis de benytter p-automater ved parkering i midtbyen. Til gengæld vil borgerne blive vejledt bedre i at bruge mobilapps i stedet.\nI løbet af den kommende tid vil der blive fjernet 32 p-automater fra midtbyen, som i stedet bliver placeret i de beboerkvarterer, der i løbet af 2020 får beboerparkering og betalingsparkering.\nP-automaterne bliver brugt mindre og mindre i takt med at folk får øjnene op for fordelen ved at bruge en mobilapp til betalingen. Der skal dog selvfølgelig stadig være mulighed for at betale ved en automat, og derfor fordeler vi de eksisterende til de nye betalingsområder. På den måde undgår vi en stor udgift til indkøb af nye automater.\nI efteråret vil der finde en kampagne sted på gadeplan, hvor borgere vil blive vejledt i brugen af de forskellige mobilapps. Hvis altså vejledningerne i forbindelse med covid 19-situationen tillader det.\n• I dag foregår 61 % af købene via apps.\n• Hvis udviklingen fortsætter som i København, hvor 91-98% af bilisterne bruger p-apps, vil p-automaterne ved udgangen af 2021 blive benyttet i begrænset omfang. Nedenstående skema viser udvikling i brugen af p-apps og p-automater samt prognose for 2020-2021. Prognosen bygger på statistik og erfaringstal for 2019.\nMetode 2018 2019 2020 2021\nP-apps 37,4% 55,8% 71,3% 86,5%\nP-automater 65,3% 44,2% 28,7% 13,5%\nSe et kort over automater i Midtbyen\nSe et kort over automater på Frederiksbjerg\nSe et kort over automater på Langenæs


Få professionel hjælp til el-installationer i Kerteminde - cavycats.dk\nel-installationerSilje Hansen januar 18, 2022\nSkal du have lagt el-installationer i en ny ejendom, eller i forbindelse med en renovering af din nuværende bolig. Så skal du have kontakt til en autoriseret elektriker. Det er kun en autoriseret elektriker der må udføre el-installationer. Dermed betragtes det som en lov installation.\nHvis du i stedet gør det selv eller hyrer andre som ikke er autoriserede elektrikere, vil det være en ulovlig installation i hjemmet. Det kan betyde, at forsikringen ikke dække skaderne, hvis der skulle opstå brand eller andre skader i forbindelse med det udførte arbejde. Det er derfor vigtigt, at du vælger en autoriseret elektriker til at udføre alle el-installationer i hjemmet.\nHvis du er i markedet for at finde en elektriker, vil du opdage at der er hav af autoriserede elektrikere rundt i hele landet. For at gøre din søgning så overskuelig og relevant som muligt, anbefaler vi, at du søger efter en elektriker i den lokale by, som du holder til i. Dermed kommer der kun relevante søgninger frem som opererer i området.\nSelvom kvaliteten er høj uanset, hvilken autoriseret elektriker du hyrer til el-installationer. Så vil der være forskel på, hvad de enkelte elektriker er specialiseret i. Du bør derfor vælge efter en elektriker, der er specialiseret i den opgave, som du skal bruge hjælp til. Det kan vise sig, at være den bedste og billigste løsning. Oftest fordi en specialiseret elektriker er hurtigere til at løse opgaven end en elektriker der ikke er.\nFind en erfaren, autoriseret elektriker i Kerteminde her\nEr du på jagt efter en erfaren, prisbillig og kvalitetsbevidst elektriker til el-installationer i Kerteminde, kan vi varmt anbefale dig at tage kontakt til draebyel.dk. Her kan du både få hjælp som privatperson og som erhverv. Du kan altid forvente en ærlig rådgivning og god service. De er blandt andet kendt for deres høje kundetilfredshed.\nPosted in el-installationer