Sådan får du drømmejobbet. NYheder og debat om udviklingsbistand. Maj Nr. 03/ PDF\nSådan får du drømmejobbet. NYheder og debat om udviklingsbistand. Maj Nr. 03/2008\nDownload "Sådan får du drømmejobbet. NYheder og debat om udviklingsbistand. Maj Nr. 03/2008"\n1 Gallup: Danskernes opbakning til bistanden falder Et flertal i befolkningen mener, at udviklingsbistanden ender i forkerte lommer, og at størstedelen går til administration, viser ny Gallup-undersøgelse. Ekspert kalder resultaterne et markant nederlag for branchen. På sigt risikerer opbakningen til udviklingsbistanden at smuldre, advarer han. Læs side 4-5. Foto: Hanne Mølby Henriksen NYheder og debat om udviklingsbistand Maj Nr. 03/2008 Tema: U-landsuddannelser Ill.: Rasmus Meisler/Spild af Tid ApS. Sådan får du drømmejobbet Hvad skal man læse for at få drømmejobbet hos FN eller Folkekirkens Nødhjælp? Hvis man vil arbejde med udviklingsbistand i fremtiden, gør man klogt i at lære arabisk, læse økonomi eller være god til interkulturel kommunikation, lyder spådommene om fremtidens udviklingsarbejdere. Uanset evner vil danskere konkurrere skarpt med resten af verden om drømmejobbet. Læs her hvordan man stiller sig forrest i køen, når jobbene skal besættes. Tema side\n2 nr. 03/2008 aktuelt side 2 INDHOLD Foto: Morten Vassing Den sværeste test Joyce er en Engel. Det kaldes de frivillige i Kawempe Home Care projektet i Uganda. Hver fredag hjælper de mænd og kvinder med at tage den svære test, der skal vise, om de er raske eller skal leve et liv som hiv-positive. Læs mere side Udgives af Danida, Udenrigsministeriet, Asiatisk Plads 2, 1448 København K Telefon , Fax årgang. Udkommer otte gange om året. Trykoplag: ISBN nr (papirversion) ISBN nr (netversion) ISSN nr Abonnement (gratis), adresseændringer og udsendelse eller kontakt Schultz Distribution: Telefon , Redaktion Redaktør: Stefan Katić (sk) Journalist: Morten Østervang (mø) Journalistpraktikant: Signe Hauerberg Damkjær Ansvarshavende iflg. presseloven: Kontorchef Eva Egesborg Hansen (PDK) Redaktionen er afsluttet den 21. april 2008 Annoncesalg: Christian Irgens Nyt om navne: Design, layout og illustration: 1508 A/S Tryk: Skive Folkeblad. Trykt på svanemærket papir med miljøvenlige farver. Her findes blandt andet tidligere numre og artikelbibliotek. Tidligere numre på tryk kan rekvireres fra Netboghandelen på: eller hos DBK Logistik Service på telefon Artikler i Udvikling udtrykker ikke nødvendigvis Udenrigsministeriets synspunkter. Afrika-kommission vil vise sin berettigelse Har Afrika brug for endnu en kommission? Det spørgsmål har mange stillet, efter regeringen har præsenteret en ny Afrika-kommission. Ja, lød svaret måske ikke så overraskende da Afrika-kommissionen for første gang var samlet i København i april. Læs side 8-9. Læs også i dette nr. af udvikling om: Falske FN-jobs i omløb... side 6 Velgørenhed i cyberspace... side 7 Bhutan, der har fået demokrati - men reelt er uden opposition... side Oversættelser - tolkning Alle sprog, kort leveringstid, etabl udlændinge oversætter til deres modersmål. SES Erhvervs-Service ApS Skive Blichersvej 15A tel fax Foto: Mikkel Nedergaard NYT FRA STYRELSEN Bag bistandens buzzwords Af Bo Simonsen I sidste nummer skrev vi på denne plads om den danske støtte til udviklingen af erhvervssektoren i Tanzania. Anledningen var, at Danidas styrelse på sit møde i februar godkendte en bevilling på en halv milliard kroner til tredje fase af et erhvervssektorprogram. Danmark har støttet et samlet program for erhvervssektoren i Tanzania siden 1998, og flere medlemmer af styrelsen efterlyste resultater og erfaringer fra de seneste ti års indsats. Der blev også efterlyst nogle beskrivelser af sammenhæng mellem indsatser og resultater. Det er det, der i bistands-jargonen hedder indikatorer. Altså nogle konkrete mål for indsatsen, som man om nogle år kan kigge tilbage på for at svare på spørgsmålet: Har vi nået det, som vi forventede, og som vi har investeret temmelig mange millioner kroner i? Moderne udviklingssamarbejde har en kedelig tendens til at blive syltet ind i for menigmand svært forståelige sprogbrug om komponenter, impact, kapacitetsopbygning, basket-funding, logical frameworks, alignment, monitorerings-systemer etc. Det kan nogle gange være lidt svært at få øje på, hvad det i grund og bund handler om: bedre muligheder for at fattige mennesker kan få et rigere og sikrere liv. Vi tog derfor telefonen og ringede til den danske ambassade i Tanzanias hovedstad Dar es Salaam. Her talte vi med programkoordinator Jørn Olesen, der i tæt samarbejde med andre donorer og lokale samarbejdspartnere har været med til at udarbejde erhvervssektorprogrammet. Og så blev det lige pludselig meget mere håndgribeligt og konkret, hvad det hele går ud på, og hvad der gemmer sig bag begreber som Improved Business Environment og Micro, Small and Medium Enterprises Development. Skødeløst Et af de helt store problemer med at starte og drive privat forretning i Tanzania er, fortalte Jørn Olesen, at næsten ingen mennesker har skøde på deres bolig eller ejendom. De kan derfor ikke låne penge i banken, fordi de ikke kan få pant i en ejendom, som de ikke kan fremvise et gyldigt skøde på. Intet skøde. Ingen lån. Ingen business. Et af målene med den danske støtte til erhvervssektorprogrammet er, at ejendomme og boliger skal registreres med et gyldigt skøde. Det er i det hele taget et mål at få nogle flere kunder i bankerne. I øjeblikket har kun omkring ni pct. af den voksne befolkning adgang til bankservices. Målet er at fordoble det antal inden Dvs. flere mennesker i banken, der låner flere penge til at sætte forretninger i gang. Over halvdelen af befolkningen (54 pct.) har ingen adgang til nogen form for kredit, hverken fra formelle eller uformelle långivere. Det er målet de kommende år at nedbringe den andel til højst 40 procent. Mindst én million flere mennesker fra den fattigste del af befolkningen skal have adgang til kredit. Det lyder ambitiøst, og her kommer spørgsmålet om de hidtidige erfaringer med ti års støtte til erhvervsudviklingen på banen. Danmark har de forløbne år bl.a. støttet CRDB-banken, der i dag er blevet Tanzanias største bank. CRDB er en almindelig bank, som også giver såkaldte mikrokreditter; mange af mikrokreditterne gives til småbønder, der ikke kan stille sikkerhed. Kredittagerne er organiseret i andelssparekasser, såkaldte SACCOS. For syv år siden startede CRDB-banken med at organisere ganske få SACCOS. I dag samarbejder banken (der nu har 55 filialer i hele landet) med 370 SACCOS med medlemmer, næsten ligeligt fordelt mellem kvinder og mænd. Og hvor næsten alle vel og mærke betaler afdrag til tiden. Færre retssager En anden forhindring er, at det arbejdsretslige system i Tanzania er meget tilbage at ønske både set fra arbejdsgiverens og arbejdstagerens synspunkt. Konflikter om fx løn eller udbetaling af tillæg har skullet afgøres ved almindelige retsindstanser. Det er meget langsommeligt. Det har været en del af den hidtidige danske støtte at ændre dette ufleksible system til noget, der minder om en dansk model. Det er lykkedes, og i maj sidste år trådte en ny lov i kraft med bestemmelser om, at arbejdsretslige tvister løses gennem mægling mellem parterne, ved voldgift og i sidste instans ved en egentlig retssag. Resultatet af den nye lov er ganske imponerende. Siden maj 2007 er ca sager afsluttet. Tre fjerdedele af sagerne er blevet afgjort ved mægling, knapt en fjerdedel ved voldgift, og under en procent skulle afgøres ved en retssag. Jørn Olesen kan nævne mange gode resultater af den hidtidige danske indsats, og hvordan den bidrager til økonomisk vækst og fattigdomsreduktion, samt hvad man skal nå inden Men der er ikke nødvendigvis en direkte sammenhæng mellem den danske støtte og erhvervssektorprogrammets mål og resultater, understreger han. Nogle af aktiviteterne finansieres af flere donorer, hvor den danske bistand udgør en mindre andel. Nogle af indikatorerne er meget overordnede og stammer fra Tanzanias nationale fattigdomsstrategi, eller internationale vurderinger af, hvor godt det er at drive forretning i Tanzania. Og så er det heller ikke helt enkelt at skaffe de rigtige oplysninger om den faktiske virkelighed. F.eks. tog det halvandet år at få undersøgt, hvordan og hvor mange, der har adgang til kredit i Tanzania en ret afgørende oplysning for om et par år at kunne kigge tilbage og sammenligne, hvilke mål der er nået. Bo Simonsen er journalist i Udenrigsministeriet\n3 nr. 03/2008 aktuelt side 3 Det er smart at investere i kvinder Men ikke alle har fået øjnene op for fordelene, lød det på en stor international konference om FN s 2015 Mål om ligestilling: Nogen skal slå i bordet for at få ændret de barrierer, der holder fattige kvinder ude af arbejdsmarkedet. Af Ulrikke Moustgaard Forestil dig at du at gerne vil starte din egen butik. Men for at få et officielt blåt stempel skal du have din ægtefælles tilladelse til projektet. Den har du også brug for, når du går i banken for at få et lån til at starte din butik op. Det betyder fx, at din ægtefælle kan hæve de penge, du måske skulle have brugt til at købe flere varer for. Men det er langt fra din eneste bekymring, for før du overhovedet kan slå døren op for dine første kunder, skal du have sørget for, at nogen passer dine børn og dine huslige pligter, mens du selv er på arbejde. Sådan ser de hårde vilkår ud her i 2008 for mange kvinder i den fattige del af verden, som gerne vil ud på arbejdsmarkedet. Derfor er der stadig en lang vej at gå, hvis vi skal gøre os håb om at opfylde FN s 2015 Goals om at sikre kvinder ligestilling inden år 2015 og samtidig at halvere verdens fattigdom. Danmark forsøgte at give målet en vitaminindsprøjtning, da Udenrigsministeriet d. 17. april afholdt en stor international konference om økonomisk styrkelse af kvinder. Kønsdiskrimination er uretfærdigt og uklogt. Og det er dyrt for samfundet på lang Den internationale konference var en del af en stor dansk kampagne for at få større global opmærksomhed på FN s 2015 Mål nr. 3 om styrkelse af kvinders rettigheder og muligheder i udviklingslandene. Kampagnen byder også på en global MDG3-fakkel. Faklen gives til en repræsentant for bl.a. regeringer, erhvervsliv og organisationer, som lover at gøre en indsats for ligestilling. Mindst 100 fakler vil rejse verden rundt. Foto: Joachim Rode Som del af den danske kampagne vil mindst 100 fakler rejse verden rundt for at skabe opmærksomhed om kvinders ligestilling. Foto: Joachim Rode sigt. Vi har ikke råd til ikke at udnytte potentialerne i halvdelen af en befolkning, som udviklingsminister Ulla Tørnæs sagde på konferencen. Bedre markeder og børnepasning Hensigten med konferencen var at få større politisk og finansiel støtte til at arbejde for kvinders økonomiske ligestilling. Men hvordan det så i praktisk forstand skal lade sig gøre var emnet, som repræsentanter fra erhvervsliv, regeringer og organisationer i både rige og fattige lande skulle diskutere. Alle var enige om, at det var en god ide både at investere i pigers uddannelse og at hjælpe kvinder til at få fodfæste på arbejdsmarkedet i den private sektor. Men metoderne var der forskellige indgangsvinkler til. Nogle mente, at hjælpen skulle komme udefra. En af de bedste måder at hjælpe os på er at sørge for, at der er markeder, hvor vi kan afsætte vores produkter til rimelige priser, sagde Ugandas finansminister Ezra Suruma. Andre talte om behovet for, at de enkelte regeringer i fattige lande selv tager et større ansvar. Staten skal sørge for, at der er offentlige tilbud om fx børnepasning eller ældrepleje, der hviler på kvindernes skuldre. Og den skal afsætte penge til at støtte små erhvervsdrivende, sagde Betty Maina, leder af Kenya Association of Manufactures. Giv penge til kvinderne Mama Koite Doumbia, forkvinde for The African Women s Communication and Development Network. Hvad betyder denne konference for afrikanske kvinder? Udviklingen går for langsomt bl.a. fordi civilsamfundet ikke bliver inddraget nok, når donorerne giver penge til fattige kvinder. Hver gang 1000 kr gives til at forbedre kvinders situation, går måske kun én pct. direkte til kvinderne. Det er godt, at vi taler om, hvordan vi får flere kvinder ind på arbejdsmarkedet, men man glemmer, at Kom til sagen Uanset metode var et tilbagevende tema, at samfundet først og fremmest skal ændre sin holdning til kvinders position i samfundet. Når vi taler om kvinder som uudnyttede ressourcer i samfundet, lyder det som om, vi taler om minedrift. Hvorfor ikke bare tale om, at vi skal fjerne kønsdiskrimination? Michael Klein, cheføkonom og vicepræsident i Verdensbanken Når vi taler om kvinder som uudnyttede ressourcer i samfundet, lyder det som om, vi taler om minedrift. Hvorfor ikke bare tale om, at vi skal fjerne kønsdiskrimination? Så længe en mand har ret til at nægte sin kone adgang til arbejdsmarkedet, hvis han mener, det går ud over hans børn, kommer vi ikke videre, sagde Michael Klein, cheføkonom og vicepræsident i Verdensbanken og fik store klapsalver fra salen. størstedelen af kvinderne arbejder i den uformelle sektor. Hvad mener du, man så skal fokusere på? Der er for meget snak. Hvis man vil bekæmpe fattigdom, så giv pengene til kvinderne selv frem for at lade dem gå gennem regeringen. Det er små midler, der skal til. Fx koster det kun 50 euro at få en pige i skole i et helt år. Kvinder i landbruget arbejder med gamle ineffektive redskaber, og hvis de fik nye maskiner direkte, kunne de producere meget mere meget hurtigere. Det ville have stor og synlig effekt. Donald Kaberuka, præsident i African Development Bank, var enig: Love skal ændres, så kvinder kan arve, eje jord osv. Så det her handler mest om, at nogen må tage de beslutninger, der skal til. Nogen må jo stå frem og sige, at det her er vigtigt. Dét gjorde flere af repræsentanterne til konferencen. I Tanzania vil finansminister Mustafa Hadi Mkulo nu opfordre sin regeringsleder til at fordoble iværksætterydelser for kvinder. Og i Vestafrika vil der nu blive taget initiativ til at holde regionale konferencer om ligestilling. Ulrikke Moustgaard er freelancejournalist Liberia ligestiller Præsidenten er det. Udenrigsministeren er det. Finansministeren, politichefen og økonomiministeren er det også. Altså kvinder. Siden landet i 2005 valgte den karismatiske Ellen Johnson-Sirleaf til sin præsident og dermed fik Afrikas første folkevalgte kvindelige statsoverhoved er kvinders ligestilling kommet højt på dagsordenen. Ellen Johnson-Sirleaf gik netop til valg på løfter om at booste kvinders vilkår i landet, og hun har holdt sit løfte: I toppen af samfundet sidder nu kvinder på landets mest magtfulde poster, og i den anden ende af spektret er der fx blevet indført obligatorisk skolegang og legater for at få flere piger i skole. Derfor får landet nu et økonomisk skulderklap af Danmark, fortalte statsminister Anders Fogh Rasmussen på MDG3-konferencen i København. Landet er udvalgt til at være såkaldt MDG3 model-land og vil i de kommende tre år få 100 millioner kroner i støtte til sit arbejde med ligestilling. Håbet er, at andre afrikanske lande vil følge Liberias eksempel.\n4 nr. 03/2008 aktuelt side 4 Danskerne om bistanden: Det går til administration Et flertal i befolkningen mener, at udviklingsbistanden ender i forkerte lommer, og at størstedelen går til administration, viser ny Gallup-undersøgelse. Og færre tror på, at bistandskroner skaber udvikling. Ekspert kalder resultaterne et markant nederlag for branchen. På sigt risikerer opbakningen til udviklingsbistanden at smuldre, advarer han. Af Morten Østervang Bistandsmidlerne havner i de forkerte lommer. Størstedelen ender i administration. Og den har ikke den store nytteværdi. Samtidig med at regeringen tidligere har meldt ud, at den fremover vil bruge flere penge på udviklingsbistand, daler danskernes tiltro til, at bistanden gør en reel forskel for de fattige. Det viser en ny Gallup-undersøgelse, som Danida har fået foretaget i januar Den viser en tydelig tilbagegang på en række konkrete områder i forhold til de foregående år, hvor Danida også har undersøgt danskernes holdninger. Et af de mest markante resultater er, at et flertal af befolkningen på 57 pct. nu mener, at størstedelen af bistanden bruges på administration og ikke kommer de fattige til gode. Det er en stigning i forhold til 2006, hvor 48 pct. havde den holdning. Samtidig mener 50 pct. af de adspurgte, at størstedelen af bistanden ender i de forkerte lommer. Det mente 44 pct. året før. Projektseniorforsker ved Dansk Institut for Internationale Studier (DIIS), Lars Engberg- Pedersen, der forsker i udviklingsbistand og følger tendenserne på området nøje, kalder den markante mangel på tillid til, at pengene havner de rigtige steder for problematisk. Det er et markant nederlag og meget problematisk, at så mange danskere mener, at bistanden havner i de forkerte lommer og går til administration. Det er store tal, og de er konstante henover en årrække. Dansk bistand ender jo rent faktisk ikke i administration, men gør et godt stykke arbejde. Og så er det et stort problem, at folk har en fornemmelse af, at vi ikke får noget særligt ud af vores bistand. Folk 57 pct. af danskerne mener, at størstedelen af bistanden ender i administration. Foto: Hanne Mølby Henriksen. vil på et tidspunkt sige hvis ikke vi leverer fattigdomsreduktion, hvorfor skal vi så støtte den? spørger han. Dalende opbakning Helt overordnet er opbakningen til bistanden da også dalende, men ifølge Lars Engberg-Pedersen dog ikke alarmerende. Mens 49 pct. af danskerne i 2006 mente, at bistanden hjælper i høj grad/meget høj grad, er det nu kun 42 pct., der deler den holdning. I 2005 var tallet 52 pct. Og spørger man vælgerne, om de mener, at bistanden nytter og er med til at skabe udvikling svarer færre også ja, nemlig 51 pct.. I 2006 var det derimod 60 pct. Helt galt står det - måske ikke overraskende - til med kendskabet til 2015 Målene. De er fortsat kun kendt af en lille klub af bistandsnørder. Det er kun 11 pct. (som de foregående år) af befolkningen, der har hørt eller læst om målene. Kun fem pct. kender et eller flere af målene. At folk ikke kender de tekniske 2015 Mål, bekymrer dog Lars Engberg-Pedersen mindre: Langt det vigtigste er at bekæmpe forestillingen om, at bistanden går til administration og havner i de forkerte lommer, siger Lars Engberg-Pedersen. Han kalder det ironisk, at folk tror, at bistanden går til administration. Det er en udbredt, men forkert opfattelse. I virkeligheden er den andel af bistanden, der i øjeblikket går til administration så lav, at det er svært at sikre, at bistanden bliver fattigdomsorienteret og på sigt havner i de rigtige hænder, mener Lars Engberg-Pedersen. Syv pct. udviklingsbistanden bruges i dag på administration. Det burde snarere være pct. mener han. Regeringens holdning til, at pengene nærmest ubeskåret skal bruges i udviklingslandene, og at man derfor skærer ind til benet på aktiviteter i Nord, er problematisk. Det er jo det, der skal sikre opbakningen til bistanden på sigt, siger han og fremhæver også regeringens besparelser på bevillingerne til u-landsoplysning i Danmark som problematiske. Poulsen og Paldam Op til målingen tiltrak et par begivenheder sig massiv opmærksomhed. Jørgen Poulsen fik kr. i fratrædelsesgodtgørelse fra Røde Kors, da han blev valgt ind i Folketinget. Og professor ved Århus Universitet, Martin Paldam, offentliggjorde i januar en rapport, der påstod, at bistanden ikke har haft nogen effekt. Hvor meget har det betydet for folks holdninger? Jeg mener godt, at det kan have betydning, for folks holdninger er jo lettere påvirkelige, fordi de ikke ved så meget om området, som de fx ved om ældrepleje. Og så er man ikke så kritisk, når man hører, at bistanden ingen effekt har. Men alt det kan vi ikke i branchen undskylde os med. Når udviklingen er så markant, må vi sige, at vi har svigtet over en bred kam. Oplysningen har simpelthen ikke været tilstrækkelig og god nok. Vi har ikke forklaret ærligt og åbent, hvorfor fx administration er vigtig, vurderer Lars Engberg- Det mener danskerne 42 pct. af befolkningen mener, at u- landsbistanden hjælper i meget høj/i høj grad. Det er det samme som i I 2006 mente 49 pct. dette. 57 pct. mod 48 pct. i 2006, mener, at størstedelen af u-landsbistanden bruges på administration og ikke kommer de fattige til gode. 50 pct. mener, at bistanden ender i de forkerte lommer. Det mente 44 pct. året før. 51 pct. mener at bistanden nytter og er med til at skabe udvikling i høj / meget høj grad. Opbakningen var højere både i 2005 (60 pct.) og i 2006 (59 pct.). Læs hele undersøgelsen på\n5 nr. 03/2008 AKTUELT side 5 Pedersen, der dog tilføjer, at dansk holdningsdannelse ikke er hans speciale. Han understreger, at det ikke kun er regeringen, der kan bebrejdes: Det er hele ulandsmiljøet, der skal tage sig sammen og blive bedre til at tage en ærlig diskussion af, hvad der hjælper de fattige lande. Og så må vi få formidlet de her svære budskaber, selvom der er nogle udfordringer, som at vi har en uinteresseret presse, og at udviklingsbistanden er blevet mere kompliceret at formidle, lyder det fra Lars Engberg-Pedersen. MS: Vi skal vågne op nu! En af branchens største NGO er enig i, at oplysningen halter. Mellemfolkeligt Samvirkes generalsekretær, Frans Mikael Jansen, mener, at grunden til den dalende opbakning er, at branchen er blevet for ukritisk - over for sig selv, bistanden og regeringen. Det har svækket troværdigheden i befolkningen. Han peger dog - ikke overraskende - på regeringens besparelser på oplysningsindsatsen som den største skurk: NGO erne er den største faktor i befolkningen, når det gælder opbakning. Og så må det have konsekvenser, når man skærer i vores oplysningsindsats. Vi mærker en kæmpe efterspørgsel på oplysning, men kan ikke imødekomme den. Vi har jo ikke råd til det. Vi skal bringe alle de gode historier frem om, hvor godt det går for at kunne samle penge ind, siger Frans Mikael Jansen over en telefon fra Tanzania og tilføjer: Det giver altså mere troværdighed at have en kritisk debat frem for den selvfedhed og propaganda, der hersker lige nu. Debatten om bistanden er erstattet af presse-egnede stunts om bistandens fortræffeligheder. Men folk er ikke dumme. Folk tænker det kan ikke være rigtigt, at det hele er så rosenrødt. Og så får folk snarere fornemmelsen af, at vi meler vores egen kage, og at det hele går til administration eller ender i de forkerte lommer, siger Frans Mikael Jansen og understreger at NGO erne skal være mere selvkritiske og turde indrømme fejl. Det er et markant nederlag og meget problematisk, at så mange danskere mener, at bistanden havner i de forkerte lommer og går til administration. Dansk bistand ender jo rent faktisk ikke i administration. Lars Engberg-Pedersen, projektseniorforsker, DIIS. Han mener, at hele miljøet har et ansvar: Hele miljøet skal tage denne her undersøgelse til efterretning. Vi skal vågne op af vores tornerosesøvn, siger han og fremhæver, at MS nu har taget konsekvensen: MS bestyrelse har besluttet, at vi skal være mere kritiske - også over for regeringen, siger han og forklarer, at angst for at blive beskåret yderligere af regeringen nok har lagt en dæmper på debatlysten i miljøet de senere år. Han giver et eksempel på, hvordan man vil se MS kritisere regeringen: Vi mener fx, at regeringens skiftende politiske signaler om, hvad bistanden skal bruges til er med til at undergrave det lange seje træk. Bistanden er ikke længere Folketingets, men regeringens. Jeg tror, at det skader opbakningen, at udviklingsbistanden nu tilhører nogle bestemte partier, siger Frans Mikael Jansen. Lys i mørket Den vurdering er Hans-Henrik Holm uenig i. Han er professor og international forstander ved Danmarks Journalisthøjskole og er desuden medlem af Danidas oplysningsudvalg. Udviklingsbistanden er gået fra at være et område, der har nydt konsensus til at være omstridt rent politisk. Der er partier, der i dag er aktivt formuleret imod bistand. Jomfrueligheden er væk, og det afspejles i denne undersøgelse. Undersøgelsen er også udtryk for en engageret stillingtagen. Og det er faktisk ikke så skidt. Og ser man på det i international sammenhæng, så bakker danskerne i overvejende grad op om bistanden, siger han og tilføjer: Man kan dog ikke ignorere, at folk mener, at administrationsprocenterne er et problem. Den diskussion bør man tage åbent, det skal ikke bortforklares, mener Hans-Henrik Holm. Men det er ikke nødvendigvis negativt, at folk tager stilling til enkelte elementer, forklarer Hans-Henrik Holm og giver et eksempel: Stiller man spørgsmålet til eksperter: Er der bistand, der ikke virker. Så får du da svaret ja. Det er ikke negativt, at folk er kritiske. Han fremhæver, at undersøgelsen viser, at halvdelen af befolkningen mener, at bistanden er vigtig. Næsten lige så vigtig som udenrigspolitikken og ældrepolitikken. Man skulle tro, at udviklingspolitikken lå lavere i folks bevidsthed. Og det positive i denne undersøgelse er, at den viser, at unge interesserer sig for bistanden. Samtidig maner han dog til besindelse i forhold til undersøgelsens resultater i forhold til sidste år: Det her er ikke et område, der ligger fremme i folks bevidsthed på samme måde som hastighed på vejene og kræftbehandling. Derfor er folk også mere påvirkelige. Og reelt set ved vi ud fra de her tal ikke, hvorfor folk er skeptiske. Man burde derfor bore yderligere ned i det her og få en mere nuanceret fornemmelse af årsagerne. Og vi skal da bruge det her til at diskutere måden, vi giver bistand på ærligt. På ét punkt maner undersøgelsen også til refleksion for Danida, mener han: Kendskabet til 2015 Målene er meget begrænset. Men måske er pointen nok snarere, at det er urealistisk, at folk skal kende dem. Selv hvis du spurgte folk til regeringens kræfthandlingsplan, som jo ellers er meget tættere på folks hverdag, ville de ikke vide særligt meget om den. Så måske vi skulle bruge pengene til noget bedre end at oplyse om 2015 Målene. Tørnæs: Sværere at gøre bistanden synlig Fire skarpe til ministeren Af Morten Østervang Hvorfor tror du, at færre danskere mener, at bistanden hjælper? Jeg tror, at flere forhold spiller ind. I dag er de danske bistandsindsatser ikke så tydelige. Dels fordi vi ikke længere laver projektbistand, dels fordi betragtelige midler går til kapacitetsopbygning hos modtagerlandenes myndigheder, og dels fordi de danske midler i stigende grad puljes sammen med midler fra andre donorlande - enten indenfor en sektor eller i landets overordnede budget. Det bliver sværere og sværere at pege på konkrete og synlige danske projekter. Det bliver mere og mere komplekst at forklare befolkningen, hvad bistand egentlig er. Er Danida god nok til at fortælle borgerne, hvad pengene går til, når flere synes at pengene går til administration? Jeg tror ikke, at det entydigt er den ene eller den andens skyld, at befolkningen har svært ved at se, hvad de mange penge bruges på i udviklingslandene. Fra Danidas side kan vi gøre det bedre, men bistandens stigende kompleksitet har ikke gjort det nemmere at få journalister til at skrive om ulandsbistand. De fleste journalister på danske medier vil gerne have enkle historier og gerne en synlig dansk vinkel. Det bliver sværere og sværere at levere. Derfor er det desværre ofte sådan, at de mere omfattende reportager om - eller analyser af - hvordan dansk bistand anvendes i f.eks. Afrika er svære at afsætte hvorimod de (heldigvis sjældne) historier om penge, der er blevet brugt på noget forkert eller projekter, der ikke skrider planmæssigt frem, bliver meget eksponeret i medierne. Men nu er administration jo ikke nødvendigvis en dårlig ting. Hvis vi kan være med til at styrke de ministerier i udviklingslandene, som skal gennemføre reformer, lægge strukturer ud for forbedret sundheds- og uddannelsesservices for befolkningen... ja så er administration jo bestemt ikke en dårlig ting. Det, vi skal minimere, er selvfølgelig de administrative udgifter hos os selv, hos NGO erne, i de internationale organisationer og hos alle andre, der arbejder med ulandsbistand. Er det rimeligt fortsat at skrue op for bistanden, når færre danskere har tillid til at den hjælper? Jeg tror og alle undersøgelser viser det at flertallet af danskerne mener, at Danmark skal ligge i den internationale elite, når det gælder størrelsen af vores ulandsbistand. Flertallet mener, at vi fortsat skal give mindst 0,8 pct. af BNI i bistand. Her tror jeg, regeringsgrundlaget er i fuld overensstemmelse med, hvad de fleste danskere mener. Flere kritiserer nedskæringerne på oplysningsindsatsen og peger på, at det er en væsentlig årsag til, at opbakningen er faldende. Risikerer vi ikke, at opbakningen skrider helt, når NGO erne kun har råd til at lave poppede fundraisingsstunts? Jeg kender ikke til nogen poppede fundraisings-stunts. Jeg kender derimod til mange nye, innovative forsøg på at få befolkningen til at bakke op om udviklingsbistanden. Giv en Ged og mange andre tiltag fra NGO ernes side er gode eksempler på, hvordan man kan samle penge ind og skabe opmærksomhed om udviklingslandenes behov og vel at mærke slå igennem hos flere og andre segmenter i den danske befolkning end de, som normalvis ville melde sig ind i en NGO eller læse oplysningsmaterialer. Jeg mener ikke, at de nye fundraising-initiativer maler et mere rosenrødt billede af bistanden, end der i mange år har været malet, og at befolkningen derfor netop i disse år - skulle reagere med en større mistro mod lødigheden af bistanden på baggrund af de nye initiativer. Når debatten herhjemme i så mange år kun har handlet om, at Danmark skal ligge nr. 1 på listen over verdens største donorer af bistand frem for nr. 3 eller 4 som i dag så er det klart, at befolkningen har fået en opfattelse af, at bistand altid virker, og at bistand er en simpel sag, der alene handler om flere penge. Derfor er det ikke overraskende, at befolkningen hæfter sig ved det, når eksperter er ude og sige, at det ikke altid er helt så enkelt.\n6 nr. 03/2008 Aktuelt side Cand.scient.soc. Mary Kobia nåede akkurat at fatte mistanke til UNSDP, inden hun nåede at indbetale pengene. I dag er hun meget, meget glad for, at Google findes, så hun kunne tjekke Dr. Edward Marple. Foto: Jan Kjær. Falske FN-job i omløb Kender du FN-organisationen UNSDP? Den tilbyder ellers spændende og yderst velbetalte jobs. Der er blot ét problem: Det er snyd og bedrag og handler om at lokke kolde kontanter fra ansøgerne. Udvikling har mødt Mary Kobia, én af de danskere der først i sidste sekund fik mistanke til den smarte jobfælde. Af Jan Kjær Det er modbydeligt at lege med folks følelser på den måde. Mary Kobia er godt vred. Hun søgte drømmejobbet hos FN-organisationen UNSDP i New York - og fik det! Problemet er blot, at UNSDP slet ikke eksisterer. Mary Kobia er gået i en yderst professionelt opstillet jobfælde på internettet. Den 31-årige cand.scient.soc. Mary Kobia søger job efter et års udstationering for Mellemfolkeligt Samvirke i Zimbabwe. Hun får i februar en mail fra Udenrigsministeriets jobservice med syv opslåede stillinger hos UNSDP, United Nations Social Development and Planning. Hun klikker på linket og ser de forskellige typer jobs. Et af dem falder i hendes smag: Programme Officer for fredsskabende projekter. Basen er New York. Hun sender sin ansøgning med CV elektronisk den 21. februar. Fire dage efter modtager hun en mail fra dr. Edward Marple, der er direktør for UNSDP s human ressource afdeling. Han oplyser, at Mary mangler at udfylde det obligatoriske FN-skema. Desuden skal hun svare på 21 spørgsmål, blandt andet om hendes motivering for at arbejde for FN. Det hele bliver sendt til New York den 29. februar sammen med en stor mængde bilag. Velkommen i familien Den 7. marts tidligt om morgenen tjekker Mary Kobia som sædvanlig mails. Som arbejdsledig skal hun skrive fire ansøgninger om ugen, og der ligger som sædvanlig en stor stak afslag. Men der er også en mail fra Hun klikker på mailen med overskriften Job Offer/agreement. Kære Mary Kobia. Du har haft held med din ansøgning til et job i UNSDP, skriver dr. Edward Marple, der slutter mailen med ordene: Tillykke og velkommen i UNSDP-familien. Jeg var ved at dø og vidste slet ikke, hvad jeg skulle gøre, fortæller Mary Kobia. Med velkomstbrevet følger ansættelseskontrakten med fint FN-brevhoved. Kontrakten skal underskrives, scannes og sendes elektronisk til UNSDP. Desuden skal Mary på et obligatorisk tre ugers kursus i marts, april eller maj. Det understreges i mailen, at UNSDP skal stå for organiseringen af turen. Mary Kobia sender en mail til venner og bekendte om, at drømmejobbet er i hus. Ægtemanden må også orienteres, for han er uvidende om, at hun havde søgt jobbet i New York. Parret var lige landet i Danmark, og det var bestemt ikke hans valg at tage af sted igen så hurtigt. De tager en længere diskussion, der ender med, at han bakker op bag Marys New York eventyr. Det ville være helt fantastisk karrieremæssigt, siger Mary. Lykønskninger fra venner og familie strømmer ind, og om aftenen opstår en spontan fest i det lille kolonihavehus i Brønshøj. Champagnen flyder, Marys far tuder af glæde, og hendes mor er helt ekstatisk. Google giver svaret Men tvivlen nager. Mary Kobia er vant til at søge job, og der er noget, der ikke stemmer. Hvorfor skal hun fx ikke til jobsamtale? Hun underskriver ikke ansættelseskontrakten, der ellers ville give astronomiske dollars ( danske kroner) om året. I stedet sender hun en mail til dr. Marple med en række praktiske spørgsmål: Vil hendes mand få Green Card i USA? Er bil og bolig inkluderet? Hvad med børnehave til parrets datter på to og et halvt år? Mary vil lige tjekke UNSDP på søgemaskinen Google, og dagen efter festen taster hun navnet Edward Marple. Hun klikker. Jeg gik fuldstændig kold, fortæller hun. Hjemmesiden dukker op. Her ligger en kopi af samme imponerede brev, som hun har modtaget. Det gik pludseligt op for mig at jeg havde været ud for et scam. At jeg var blevet bedraget. Jeg blev vildt skuffet, fortsætter Mary Kobia. Fraudwatchers.org undersøger og dokumenterer en lang række fup og fiduser på hjemmesider. I denne sag kan de oplyse, at hverken personen Edward Marple eller organisationen UNSDP eksisterer. Det hele er et bluffnummer fra enden til anden. Mary Kobia undersøger bagefter FN s hjemmeside. Her advares også imod de falske job. FN pointerer, at organisationen aldrig tager imod penge fra jobsøgende, og at der altid er jobinterview. Ikke kun UNSDP skal man vare sig for. Andre fiktive FN-organisationer såsom US Committee for UN, United Nations Center... fortsættes på næste side Ill.: Rasmus Meisler/ Spild af Tid ApS.\n7 nr. 03/2008 Aktuelt side 7 Lav dit eget u-landsprojekt i cyberspace Tiden, hvor indsamlinger kun foregik ved at stemme dørklokker, er forbi. På et brugerstyret web-forum kan brugeren give penge, når hun vil og til lige nøjagtig hvem hun vil. Man kan oprette sit eget projekt og starte en indsamling til den fattige familie, man mødte på sommerferien i Indien. Af Anette Ketler Det bliver mere og mere almindeligt at være gavmild foran PC en. Når det passer os, kan vi i fred og ro beslutte hvad, hvor meget og hvem, vi vil støtte. Et nyt velgørenhedsforum tager udviklingen et skridt videre. Inspireret af andre såkaldte sociale medier, hvor det er almindelige mennesker, der tager ordet, kan man på betterplace.org selv oprette sine projekter. Princippet på betterplace er at knytte personer, der har brug for hjælp, sammen med personer, der gerne vil hjælpe. Men med mulighed for som donor selv at involvere sig. Line Hadsbjerg, medstifter og ansvarlig for forretningsudvikling, forklarer: Det er ikke bare at overføre penge ude i det blå. Betterplace giver mulighed for at kommunikere direkte med, få feedback fra og se billeder af de personer, der får gavn af støtten. Brugeren kan endda rejse ud og besøge projektet, og dermed bidrage til det netværk af personer, der er med til at give hvert projekt troværdighed. Det tror vi på giver bidragsgiverne lyst til at fortælle om vores platform i deres eget netværk. Snyd er en risiko Line Hadsbjerg, der er bosat i Tyskland, lægger vægt på, at både store, etablerede organisationer og den lille mand kan oprette projekter på sitet: Personer som du og jeg kan være med. Hvis du for eksempel på din rejse møder en Både etablerede NGO er og private personer kan oprette projekter på betterplace.org kvinde, der passer fem hjemløse børn, kan du samle penge ind til hende. Ja, kvinden kan i princippet oprette projektet selv. Det betyder, at de mange tusinder, der i det små hjælper andre, og som normalt ikke bliver set, også har en mulighed for at få hjælp. Hvad med snyd? Risikerer I ikke, at falske projekter bliver oprettet? Jo, det kan sagtens ske. Men et projekt skal være troværdigt for at få støtte. Hvis kun personen, der har oprettet det, taler for projektet, vil der ikke være mange, der tror på det. Samtidig holder vi selv øje med det, der bliver lagt på sitet og beder om flere informationer, hvis noget ser mistænksomt ud, siger Line Hadsbjerg. Selve firmaet betterplace er registreret i Tyskland, men er nu ved at etablere sig blandt andet i Danmark. Sproget på hjemmesiden er engelsk og tysk og henvender sig i princippet til en global offentlighed. På trods af, at firmaet i princippet har sit virke i cyperspace, understreger Line Hadsbjerg dog vigtigheden af national registrering. Uden denne kan brugerne i de pågældende lande jo ikke trække bidraget fra i skat. Derfor søger vi registrering i så mange lande som muligt. Virksomheden er nu ved at registrere sig i Danmark. Anette Ketler er freelancejournalist bosat i Hamborg Fakta er en brugerdrevet, virtuel velgørenhedsorganisation, der har eksisteret siden november 07. Siden opstart er en kvart million kroner kanaliseret videre til de ca. 200 projekter, der har været oprettet. Lige pt. har de 2000 registreret brugere på sitet, som bliver besøgt af mennesker pr. måned. Alle donerede midler går ubeskåret til pågældende projektet. Administration dækkes ved salg af CSR-produkter, for eksempel software til koordinering af større virksomheders CSR-indsats. OECD-landenes bistand daler Den samlede udviklingsbistand fra OECDlandene er for nedadgående. Det viser OECD s udviklingskomités opgørelse over den samlede udviklingsbistand i OECD-landene. Det betyder, at de rige lande får svært ved at leve op til målsætningen fra 2005 om at øge den samlede udviklingsbistand med mere end 50 pct. frem mod Med et bistandsniveau på 0,8 pct af BNI var Danmark også i 2007 et af de kun fem lande, som giver mere end 0,7 pct. til udviklingsbistand, som det er anbefalet af FN. Undersøgelsen blev offentliggjort den 4. april. /SD Udviklingsministeren vil fordoble bistanden til Afghanistan Udviklingsminister Ulla Tørnæs (V) vil bruge 200 mio. kroner ekstra om året på genopbygningen i Afghanistan. Det er en fordobling af det beløb, som Danmark øjeblikket giver. Den ekstra støtte til Afghanistan skal finansieres med midler fra den samlede udviklingsbistand, fordi regeringen ikke vil afsætte flere midler til u-landsrammen. Med de 200 mio. kroner til genopbygning og 40 mio. kroner til det arbejde, som danske bistandsorganisationer udfører, er Danmark i forhold til indbyggertal den næststørste bidragsyder til Afghanistan. /SD Danmark i spidsen for Afghanistan-indsats Danmark bliver nu bedt om at påtage sig lederskabet i kampen mod to af de problemer, der hindrer en fredelig udvikling i Afghanistan. Det drejer sig om den ineffektive internationale bistand til det krigsarrede land og om den udbredte korruption, der underminerer befolkningens tillid til den afghanske regering. Vi har bedt Danmark om at gå i spidsen, fordi vi mener, at den danske hjælp tjener som et godt eksempel på, hvordan det skal gøres, siger den afghanske undervisningsminister, Mohammad Haneef Atmar, der for nylig fremsatte appellen over for udviklingsminister Ulla Tørnæs. Danmark er den næststørste donor i Afghanistan målt i forhold til indbyggertal. / MØ... fortsat fra forrige side for Development Initiative og United Nations Global Military Intelligence bruges også til at narre penge af intetanende jobsøgere. Skærpet kontrol Udenrigsministeriets hjemmeside dk skiltede i februar også med job fra det ikke-eksisterende United Nations Development Forum. Her underskrives de falske mails af en Dr. Damian Daniel, Recruitment Officer. For Mary Kobia gav det ekstra troværdighed, at FN-jobbene lå på netop Udenrigsministeriets hjemmeside. Hun henvender sig derfor til Udenrigsministeriet for at høre, hvordan ministeriet tjekker jobopslag. FN-organisationer sender løbende jobmuligheder til Udenrigsministeriet, som hidtil pr. automatik har lagt dem på hjemmesiden. De ledige jobs fra UNDF og UNSDP kom fra den danske FN-mission i Genève og blev taget af Udenrigsministeriets hjemmeside, da en kvindelig ansøger i starten af marts henvendte sig til ministeriet. Hendes mistro blev vakt, da hun blev bedt om at betale penge i ansættelsesforløbet. I Udenrigsministeriet betyder sagen, at jobopslag udefra nu bliver nærlæst: Internet-svindel bliver desværre stadig mere raffineret, og det er meget beklageligt, at også FN s gode navn og rygte nu misbruges på denne måde. Det vil Udenrigsministeriet selvfølgelig bidrage til at bekæmpe, siger kontorchef Susanne Rumohr Hækkerup fra Udenrigsministeriets FN-kontor og tilføjer: Efter at to falske opslag også har figureret på Udenrigsministeriets hjemmeside, har vi skærpet kontrollen med de opslag, der bringes, så vi sikrer os mod gentagelser. I tilfælde af mistanke om falske stillingsopslag sender vi dem også videre til FN s juridiske afdeling, der aktivt bekæmper denne svindel i samarbejde med blandt andet Interpol. Oplevelsen har dog ikke taget modet fra Mary Kobia. Jeg er meget eventyrlysten. Det er helt sikkert ikke sidste gang, jeg søger udviklingsarbejde hos FN, Danida eller andre. Jeg ved, jeg kommer ud. Men nu dobbelttjekker jeg og ringer for at sikre, at oplysningerne er rigtige. Jeg elsker Google. Hvad ville man gøre uden? siger Mary Kobia med et stort smil.\n8 nr. 03/2008 Afrika side 8 Afrika-kommissionens 17 medlemmer: - Statsminister Anders Fogh Rasmussen, formand - christian Friis Bach, international chef, Folkekirkens Nødhjælp - Klaus Aagaard Bustrup, formand for Danidas styrelse - robert Calderisi, konsulent, tidl. Verdensbanken, Canada - mohamed Ibn Chambas, præsident for ECOWAS, Det økonomiske Fællesskab for Vestafrikanske Stater, Ghana - Luísa Dias Diogo, premierminister, Mozambique - mo Ibrahim, stifter af og formand for Celtel, et af Afrikas største mobiltelefonselskaber, Sudan - donald Kaberuka, præsident for Den Afrikanske Udviklingsbank, Rwanda - Jakaya Kikwete, præsident i Tanzania - var repræsenteret af vicepræsident Dr. Ali. Mohammed Shein - betty Maina, adm. direktør, Kenya Association of Manufacturers - asha-rose Migiro, vice-generalsekretær for FN, Tanzania - Greg Mills, forsker og forfatter, Sydafrika - Lauritz Holm-Nielsen, rektor for Aarhus Universitet - Ngozi Okonjo-Iweala, adm. direktør i Verdensbanken, Nigeria - Jean Ping, formand for Kommissionen for Den Afrikanske Union, Gabon - Ulla Tørnæs, udviklingsminister - koen Vervaeke, EU s særlige repræsentant ved Den Afrikanske Union, Belgien Foto: Morten Vassing Kommission vil vise sin berettigelse Statsministerens stort anlagte Afrika-kommission har haft sit første møde. Initiativet bliver mødt med en god portion skepsis, men de 16 menige medlemmer er opsatte på at gøre en forskel. Af Jesper Heldgaard Har Afrika brug for endnu en kommission? Det var titlen på en hel times debatprogram, som BBC World Service bragte den 16. april i anledning af, at statsminister Anders Fogh Rasmussens Afrika-kommission samme dag holdt sit første møde, og debatten var livlig. Lyttere fra hele verden ringede og skrev. Reaktionerne delte sig i to: Der var dem, der mente, at endnu en kommission for Afrika er komplet overflødig, og at Afrika har brug for handling, ikke for flere ord. Andre, at Afrika for ofte bliver glemt, og at kommissionen kan være med til at bringe Afrika og en løsning af Afrikas problemer højere op på dagsordnen. Også i Danmark er kommissionen blevet mødt med en god portion skepsis og kritik: Den er et PR-stunt for Anders Fogh Rasmussen. Den kan ikke bringe nyt frem. Den har ikke tilstrækkeligt fokus på landbrug. Der er for få kvindelige medlemmer og slet ingen repræsentanter for Afrikas civilsamfund. Kommissionens medlemmer selv er, som Mozambiques premierminister Luisa Dias Diogo udtrykte det på pressemødet efter det første møde, godt klar over, at kommissionen ikke kan redde Afrika. Men vi kan gøre en forskel ved at fokusere på nogle af Afrikas mest presserende udfordringer og problemer: Ligestilling, jobs og uddannelse til unge og klimaforandringer. Og vi kan komme med nye og væsentlige bidrag til, hvordan de kan gribes an, fordi kommissionen er så bredt sammensat med både politikere, erhvervsfolk og forskere, mente Diogo, der betegnede det første møde i kommissionen som meget frugtbart. Udviklingsbistanden er god nok, men... Anders Fogh Rasmussen understregede, at kommissionens fokus på økonomisk vækst og på den private sektors rolle ikke skal tages som udtryk for, at bistanden til Afrika er eller har været forfejlet: Udviklingsbistanden har givet væsentlige bidrag til den positive udvikling i Afrika i de seneste år med øget økonomisk vækst og færre konflikter. Men der skal mere til, hvis væksten skal fastholdes, så Afrika kan nå 2015 Målene og skabe arbejdspladser og håb om en bedre tilværelse hos de millioner af unge, der hvert år stille op i køen af jobsøgende. Kommissionen tæller ellers et par medlemmer, som har gjort sig bemærket som skarpe kritikere af udviklingsbistanden. Robert Calderisi fra Canada har i mange år arbejdet for Verdensbanken og bl.a. skrevet bogen The Trouble with Africa: Why Foreign Aid isn t Working. Og den sydafrikanske forsker Greg Mills har fremhævet, at afrikanerne trods milliarder af dollars i udviklingsbistand er fattigere end nogensinde. Men det betyder ikke, at udviklingsbistanden er overflødig eller kan beskæres, sagde de begge på et offentligt debatmøde hos Politiken dagen før Afrikakommissionens første møde. Til gengæld vil de have gjort bistanden mere effektiv, bl.a. ved at skære dramatisk ned på det antal missioner og eksperter, donorerne sender til Afrika. Det koster vanvittigt meget og fratager afrikanerne ansvaret for udviklingen. Og så vil de fokusere bistanden mere på de produktive sektorer, bl.a. landbruget. Og opbakningen til at dreje fokus mere i retning af den private sektor, bekom udviklingsminister Ulla Tørnæs godt: Generelt har vi som donorer haft alt for lidt opmærksomhed på den private sektor. Det vil vi gerne ændre med Afrika-kommissionen og den MDG3-kampagne, vi også indleder, med fokus på ligestilling og kvinders rolle som erhvervsaktive. Her kan kommissionen forhåbentlig komme med nytænkning, som kan supplere og inspirere de andre vigtige aktiviteter og konferencer i efteråret: FNforsamlingen, der skal gøre midtvejs-status for 2015 Målene, konferencen i Ghana om bistandseffektivitet og i Doha om finansiering af udvikling, sagde Ulla Tørnæs. Hårdt arbejde venter Afrika-kommissionens første møde mundede ud i et mandat, der bekræfter de fokusområder, Anders Fogh Rasmussen på forhånd havde sat op for kommissionens arbejde, og den tiltrådte også det udkast til handlingsplan, der lå klar, og som bl.a. indebærer fem temakonferencer i Afrika: Juni: I Burkina Faso om uddannelse august: I Mozambique om kvinder og beskæftigelse 5. september: I Ghana om unge og beskæftigelse sept./okt.: I Kenya om klimaforandringer oktober: I Uganda om økonomisk vækst Medlemmerne af kommissionen vil deltage i og være med til at stå for nogle af konferencerne, der skal give indspark til kommissionens andet møde i Addis Abeba den 20./21. november. Kommissionens tredje og sidste møde holdes i april/maj 2009 i Danmark, hvor rapporten og konklusionerne vil blive endeligt vedtaget og præsenteret. Det er også besluttet at holde en række workshops for at involvere særlige grupper, f.eks. unge og NGO er, og kommissionens hjemmeside vil også blive brugt aktivt til at indkalde kommentarer og forslag.\n9 nr. 03/2008 Afrika side Det mener medlemmerne Udvikling har talt med tre af medlemmerne af Afrika-kommissionen. Foto: Morten Vassing Afrika er et kontinent af muligheder Jean Ping, formand for den Afrikanske Union Den Afrikanske Union har brugt stort set alle sine kræfter på at slukke ildebrande, og det har vi faktisk haft pæn succes med. For ti år siden var der krige og konflikter i 14 afrikanske lande, i dag kun i to, nemlig Sudan og Somalia. Nu vil vi gerne sætte mere fokus på udvikling, og derfor er jeg glad for invitationen til at sidde med i den danske Afrika-kommission, sagde formanden for kommissionen for Den Afrikanske Union, Jean Ping fra Gabon. Jean Ping vil gerne slå et slag for, at Europa ser Afrika som et kontinent med muligheder i stedet for som hidtil et kontinent, der kun rummer problemer i form af krige, hungersnød, korruption og fattigdom. Der sker faktisk fremskridt i Afrika, og der kunne ske endnu mere, hvis Europa og vestlige lande i det hele taget ville investere mere i Afrika, mente Jean Ping, der også undrede sig over, at Europa stiller så mange betingelser for sin bistand til Afrika, men investerer i og handler med Asien på livet løs helt uden at stille betingelser. Jean Ping har tætte forbindelser til Kina og sørgede som udenrigsminister i Gabon for, at Kinas præsident Hu Jintao indledte sin store Afrika-rejse i 2004 netop i Gabon. Jean Ping er selv søn af en kinesisk forretningsmand i Gabon, men ser alligevel Europa som Afrikas naturlige partner: Europa og Afrika er kun adskilt af det 14 km brede Gibraltarstræde. Vi har tætte historiske og kulturelle bånd og taler samme sprog. Afrika har fortsat brug for bistand og teknologi fra Europa, men vi ønsker også at udbygge samhandlen og tiltrække flere europæiske investeringer. Det er nødvendigt for at bekæmpe fattigdommen og gøre os fri af afhængigheden af bistanden, og derfor er den danske Afrikakommissions fokus på økonomisk udvikling helt rigtigt. Det rigtige fokus Betta Maina, direktør for Kenya Association of Manufacturers: Jeg gik med i kommissionen, fordi jeg er helt enig i dens fokus på økonomisk vækst og unge og beskæftigelse. Der er et enormt behov for at se på, hvordan afrikanske regeringer kan skabe de rigtige betingelser for den private sektor ikke mindst de små virksomheder. Vi har alt for mange unge arbejdsløse: Det giver muligheder, men rummer også problemer, hvis vi ikke kan stille dem arbejde og uddannelse i udsigt, sagde Betty Maina, direktør for Kenya Association of Manufacturers. De seneste måneders uro i Kenya har bekræftet hendes tro på, at en stærk privat sektor ikke blot kan skabe vækst, men også være med til at sikre politisk stabilitet. Det har været positivt at opleve, hvordan både civilsamfundet og den private sektor i Kenya aktivt har opfordret til fred og forsoning. Den private sektor mødtes et par gange med Kofi Annan og var med til at forene de stridende parter. Betty Maina udtrykte også tilfredshed Fogh og Afrika Det var ikke ligefrem Afrika, der stod øverst på dagsordenen, da Anders Fogh Rasmussen indtog Statsministeriet i 2001, nærmest tværtimod. Den danske udviklings- og miljøbistand blev skåret med 1,5 mia. kr. i VK-regeringens første finanslov, og tre afrikanske lande, Eritrea, Malawi og Zimbabwe, blev strøget af listen over danske programsamarbejdslande. Men fra 2004/05 kom nye signaler: I december 2004 fik Danmark sin første egentlige Afrika-strategi, Afrika udvikling og sikkerhed. I juni 2005 annoncerede statsministeren, at Danmark skulle have et nyt afrikansk samarbejdsland valget faldt i januar 2006 på Mali. Inden da aflagde Anders Fogh Rasmussen i oktober 2005 som den første danske statsminister nogensinde officielt besøg i afrikanske samarbejdslande for dansk bistand. Fogh besøgte Tanzania og Mozambique og understregede, at dansk bistand skulle have større fokus på Afrika de kommende år. I maj 2006 var statsministeren vært for en stor Afrika-konference i København. Her med, at kommissionen har så mange medlemmer fra Afrika, og at flere af dem sidder i meget centrale positioner. Det øger chancen for, at kommissionens anbefalinger vil blive brugt. Landbrug, landbrug, landbrug og civilsamfund Christian Friis Bach, international chef, Folkekirkens Nødhjælp: Der er kun en enkelt NGO-repræsentant i den 17 medlemmer store Afrika-kommission, nemlig Christian Friis Bach, international chef i Folkekirkens Nødhjælp. Han indledte derfor allerede inden kommissionens første møde et fremstød for, at også andre danske NGO ers og det afrikanske civilsamfunds stemme bliver hørt. Det sker bl.a. i form af temapapirer om de emner, kommissionen behandler. NGO erne vil også arrangere forskellige aktiviteter i forbindelse med kommissionens møder og konferencer i Afrika. Der er f.eks. planer om en ungdomskonference i Addis Ababa i november. Mit medlemsskab af kommissionen skal bl.a. bruges til at bygge bro til civilsamfundet i Afrika, sagde Christian Friis Bach og tilføjede, at det emne, han selv prioriterer højst, er landbruget. 75 pct. af verdens fattige bor på landet, og alligevel går kun omkring fire pct. af den samlede udviklingsbistand til landbruget. Det skal der laves om på, bebudede Friis Bach og noterede med tilfredshed, at mange andre af kommissionens medlemmer på det første møde også talte varmt for landbrug. varslede han, at den forholdsvis nye Afrikastrategi skulle opdateres. Der blev sat gang i et omfattende analyse-arbejde og høringer i både Danmark og Afrika, og den nye strategi var klar i august Afrika-kommissionen blev lanceret i det nye regeringsgrundlag efter valget i november 2007 og indledte sit arbejde med Fogh som formand i april Kommissionens endelige rapport og anbefalinger ventes klar i april eller maj /JH Miljøpris for kamp mod senegalgræshoppe Landmændene i Sahel-landene, der strækker sig fra Senegal og km østpå til Eritrea, har store problemer med den vandrende senegalgræshoppe, der æder deres hirsemarker. Men nu har seniorforsker Jørgen Aagaard Axelsen modtaget Ingeniørforeningens miljøpris for at have udviklet et program, der kan hjælpe landmændene til at bekæmpe græshoppen. Programmet kan for eksempel vise, hvordan græshoppens vandring bliver påvirket af regn, temperaturforskelle og kemiske giftstoffer. På den måde kan landbrugskonsulenter regne ud, hvordan skadedyret kan bekæmpes. Programmet er ved at blive sat i gang i Senegal, Mali, Burkina Faso og Niger. /SD Uro på Comorerne Centralregeringen på den lille øgruppe Comorerne fik den 25. marts igen kontrol med øen Anjouan. Anjouan er en af de tre autonome øer, der udgør unionen Comorerne, som ligger ud for Mozambique og Madagaskar. Anjouan har indtil nu været styret af den tidligere præsident Mohamed Bacar. Han kom til magten ved et kup i Krisen har simret siden juni 2007, hvor den Afrikanske Union og centralregeringen udsatte valget på Anjouan på grund af uro op til valgdagen. Mohamen Bacar producerede sine egne stemmesedler og erklærede sin jordskredssejr. Comorernes præsident Ahmed Abdalla Mohamed Sambi indstatte i marts i år tropper på Anjouan. Med hjælp fra den Afrikanske Union har Comorerne igen opnået kontrol med øen. Mohamed Acbar flygtede i speedbåd til den franske ø Mayotte i starten af april, hvorfra han har søgt om asyl i Frankrig. Siden er der opstået en bølge af anti-franske demonstrationer på Comorerne. Siden Comorernes uafhængighed fra Frankrig i 1975, har ø-gruppens omtumlede politiske tilværelse genereret ikke mindre end 20 statskup og kupforsøg. /SD Dansk deltagelse i uafhængig undersøgelse af valget i Kenya FN s tidligere generalsekretær Kofi Annan har bedt professor Jørgen Elklit fra Århus Universitet om at lede sekretariatet for den uafhængige undersøgelse af valget i Kenya. Efter urolighederne i Kenya omkring valget i slutningen af december sidste år, lykkedes det Kofi Annan at sikre en aftale mellem Kenyas præsident Kibaki og oppositionslederen Odinga om en magtdeling. En del af aftalen er, at der skal iværksættes en uafhængig undersøgelse af valgets forløb, som bliver gennemført af et panel med kenyansk og international deltagelse. Professor Jørgen Elklit bliver knyttet til kommissionen som leder af sekretariatet og dermed udredningsarbejdet. /SD Læs mere om Afrika på Her kan du læse om det vestafrikanske land Togo, der har slået ind på demokratisk kurs.


Nogle af vores venner kom med deres campingvogn og viste mig deres gulv. Det var blevet blødt og gyngende, og håbede på at jeg hjælpe dem med at udbedre det. Se her hvordan vi løste problemet.\nDe havde fået oplyst hos en forhandler at det ville blive meget dyrt, ca. 25 – 30 timer + materialer for en sådan reparation.\nVi prøvede først at lave nogle huller i bundpladen og sprøjte ekspanderende skum op imod gulvet. Det holdt her og nu, men i løbet af kort tid var den gal igen. Vi blev enige om, at jeg skulle prøve at få vognen lidt længere tid for, at finde en løsning.\nVognen skal løftes forsvarligt op eller over en grav. Så det er nemt at arbejde under vognen. Jeg målte ud hvor problemet var og tegnede det op på bundpladen. Derefter blev alt rørføring og ledninger løsnet i området. Så skar jeg med en multisav/sliber et hul i bundpladen, så jeg kunne finde de eksisterende lister i gulvet, og derefter blev resten af bundpladen skåret væk. Så kunne jeg se hvad problemet var.\nFlamingoen flækker ca. 5 mm. nede i laget og derved brydes konstruktionen. Det bliver så gulvpladen alene, der skal bære vægten på gulvet. Den er kun ca. 6 – 8 mm tyk.\nLigeledes kunne jeg se, at forsøget med den opsprøjtede skum havde fæstet på flamingoen og så derefter er revnet igen.\nVi har forsøgt at løse problemet på følgende måde:\nFørst renses det berørte område af for lim og flamingo rester.\nSå skæres nogle trælister på 30 x 30 mm. De tilskæres imellem de originale lister i vognens længde retning, den sættes kun halvt ind over den blivende bundplade for at samle en ny plade med den gamle.\nHerefter laves nogle rammer som passer op i hvert felt.\nDe frie ender af rammen skrues igennem den originale liste. Den anden skrues så tæt på listerne som muligt.\nDer skal limes på alle flader, der støder mod en anden flade.\nHerefter skal der tilskæres 30 mm flamingo de enkelte felter, som limes med en væv- klæber op mod bunden, det er bedst med en rulle til limen.\nSå tilskæres 4 mm krydsfiner, som limes på hele fladen. Husk at mærke alle listerne op ved siden af pladen, da der skal sømmes med ca. 10-12 cm mellemrum i alle lister.\nEfterfølgende males de nye krydsfiner 2 gange med træbeskyttelse.\nTil sidst monteres kabler og rør igen, bunden er igen fast og hård.


Konfirmation stickers - Guld stickers til konfirmation - Kun 9,00 kr\n> Hobby>Stickers>Stickers konfirmation>Stickers konfirmation guld tekst 6648\nStickers konfirmation guld tekst 6648\nGuld stickers konfirmation tekst\nFlot ark med mange stickers med teksten Konfirmation i guld farve. Disse fine stickers er ideelle til invitationer, sange, gavepynt, kort til konfirmanden.\nDisse guld stickers fra Starform er i god kvalitet og kan bruges på mange forskellige overflader og materialer.\nStickers og klistermærker til konfirmation i guld\nSelvklæbende guld stickers klistermærker med teksten "Konfirmation" som er er ideelle når du gerne vil tilføje søde og flotte elementer og smukke detaljer til din kortfremstilling, scrapbooking, invitationer, sange til konfirmanden, samt andre hobby og håndværks projekter. Disse guld farvede stickers er nemme og lette at arbejde med.\nStickers konfirmation tekst guld 6648


Working Arkiv - dffas.dk\nFritid Mad Træning Udstyr Uncategorized\nskribent\t jan 22, 2021\nDette indlæg er betalt og lavet i samarbejde med de sider der linkes til. Enhver motor bliver varm og har derfor brug for effektiv nedkøling. Nedkølingsvæsken skal rundt i systemet og sikre, at motoren nedkøles korrekt. Til at lede…\nskribent\t jul 30, 2020\nVi kender alle det med vi gerne vil have en form for uddannelse og gerne vil blive til noget. Nogle har haft en klar vej hele livet, mens andre går en anden vej. Men det kan være svært helt at finde ud af, hvad man skal uddanne sig til, da…\nGuide: Sådan afhjælper du rygsmerter i hverdagen\nskribent\t aug 4, 2019\nFølgende artikler er betalt og udarbejdet i samarbejde med de hjemmesider, der linkes til i artiklen. Hver dag belaster man kroppen i et eller andet omfang. Og selvom det måske bare er en del af den daglige rutine, kan det være utrolig…


bådebygning | lex.dk – Den Store Danske\nBådebygning. Bådebyggere i færd med bygning af en klinkbygget træbåd (en chalup) til fregatten Jylland. Bådens form skabes ved, at bordene samles uden på et antal indvendige, tværskibs byggeskabeloner, som fjernes, når bordene er nittet til hinanden og yderligere afstivet med svøb. Bagefter anbringes ræling og tofter; disse bidrager væsentligt til bådens styrke og formbestandighed.\nBådebygning, håndværk bestående i at fremstille mindre fartøjer (jf. båd). Både kan bygges af mange forskellige materialer, og bådebygning inddeles derfor ofte i forskellige arbejdsprocesser. Hvor man tidligere altid byggede én båd ad gangen, giver nogle moderne materialer gode muligheder for serieproduktion. Brugbare materialer til bådebygning må være stærke nok til at klare de påvirkninger, en båd udsættes for, således at den bevarer sin form og forbliver tæt. Påvirkningerne kan udefra være opdrift, slag fra bølger og andet, fx stød mod kaj, samt indefra belastninger, fordelte eller koncentrerede.\nVed alle materialer begynder selve bådebygningsarbejdet med afslagning, dvs. optegning i fuld størrelse af bådens skrog og formen af de dele, skroget skal bygges af, hvorefter der evt. laves skabeloner eller tages endelige mål til at udføre arbejdet efter.\nTræ er det ældste bådebygningsmateriale anvendt i vort kulturområde. Både bygget af træ har i reglen et skelet bestående af stævne, køl, vægere og ræling, som giver dem langskibs styrke, og spanter eller svøb, som giver dem tværskibs styrke. For større både kan der desuden være dæk i hele eller noget af bådens udstrækning samt eventuelt nogle dragere som motorfundament. Bådens yderklædning kan laves af langskibs planker, bord, som ved klinkbygning samles med overlappende kanter og ved kravelbygning lægges kant mod kant. Bygning af båden kan begynde med samling af klædningen over et antal skabeloner, der fjernes, når klædningen er færdig og afstivet med svøb eller spanter. Man kan også, især ved større både, bygge direkte på spanterne. I nogle tilfælde foretrækker bådebyggeren at bygge båden med bunden opad og så vende den, når båden er blevet så meget færdig, at det kan ske, uden at den går ud af facon. I andre tilfælde bygges båden retvendt; det afhænger ofte af plads og sædvane. Færdiggørelse af båden sker altid, når den er retvendt. Moderne limtyper har gjort det muligt at lave en stærk og tæt klædning ved at lime den op af flere lag finer, der så lægges med træfibrene krydsende hinanden. En sådan byggemetode foregår på en form, der svarer til klædningens inderside, og båden bygges så i reglen med bunden opad. Klædningen kan ved denne byggemåde gøres så stærk, at man kan nøjes med mindre indvendige afstivningselementer. Nogle, især små både, laves med klædning af vandfaste krydsfinerplader, som kun kan bøjes i én retning. For at få en rimelig bådform frem må man have nogle knæklinjer, hvor pladerne samles. Sådanne både kaldes for knækspantbåde.\nBådebygning. Skroget til en stor sejlbåd fremstilles her i en udvendig form ved at oplægge lag på lag af glasfiberarmering, der gennemblødes med plast i flydende, uhærdet tilstand påført med ruller. Riflede metalruller bruges derefter til at presse den flydende plast gennem glasfibermåtte eller -væv for at undgå indkapslede luftblærer, som vil svække bådskroget.\nStål eller saltvandsbestandige letmetallegeringer kan også bruges til bådebygning, anvendt til klædning, dæk og afstivningselementer, idet man normalt bruger samme metaltype til hele båden. Værktøj og samlingsmetoder bliver selvfølgelig anderledes end til træ. Den største forskel er, at metalplader og -profiler kan bøjes og formes ved strækning og stukning, så man kan lave dobbeltkrumme flader, der giver en jævnt buet skrogfacon. Vil man kun arbejde med enkeltkrumme plader, får man også her knæklinjer, i reglen i de langskibs pladesamlinger. Tildannelsen af plader og profiler sker med valser og hydrauliske presser, og samling af delene udføres hyppigst ved svejsning. Også med disse materialer kan man bygge bådens skrog med bunden opad.\nPlast er efterhånden et anerkendt materiale til bådebygning, og det bruges især til seriefremstilling af både. Det kræver armering med glasfibre eller lignende fibre for at kunne optage de påvirkninger, båden udsættes for. Skroget opbygges lag på lag i eller på en forud fremstillet form af skroget, hvor plastmaterialet påføres i flydende tilstand og hærder i løbet af en vis tid, afhængig af plastblanding og temperatur. Et plastskrog kan også bygges som en "sandwich-konstruktion", hvor man mellem et ydre og et indre plastlag har et lag af balsatræklodser, skumplast eller lignende. Denne byggemåde kræver ligeledes en form at bygge i/på.\nFerro-cement er et mindre udbredt bådebygningsmateriale. Her laver man først et "skelet" af armeringsstål, bøjet og samlet i bådens ønskede form. Dette beklædes med flere lag ståltrådsfletværk (kyllingenet), som med ståltråd bindes til hovedarmeringen. Derefter udstøbes med almindelig finkornet betonmørtel, så vidt muligt hele skroget i én omgang uden støbeskel. Efter en reguleret og ret langvarig hærdning med styret fugtighed og temperatur fås et stærkt og robust skrog, der er let at reparere og vedligeholde.\nUanset hvilket materiale bådens skrog er udført i, skal båden udrustes med meget forskelligt, inden den er klar til brug. Ved helt små både kan det dreje sig om at anbringe tofter eller andre sæder, bundbrædder eller dørk, forskellige beslag til fortøjning og meget andet. Ved større både er der tale om mast og rigning eller en motor med tilbehør og om aptering, som gør det muligt at leve om bord i længere tid. For arbejdsbåde, fx fiskerbåde, skal der desuden installeres grej, som er nødvendigt for bådens arbejdsopgaver. Meget af dette leveres af forskellige specialfirmaer, men selve anbringelsen om bord står bådebyggeren i reglen for. Afsluttende skal båden males, undtagen i nogen grad for både udført i plast, dels som konservering, dels for at få ønskede farver og dels for at hindre begroning af bådens bund.\nVed bådebygning i serier og ved dyre specialbåde udføres tegninger og beregninger ofte af en bådkonstruktør, mens mere almindelige både stadig ofte bygges ud fra bådebyggerens erfaringer og med kun mindre ændringer fra tidligere byggede, vellykkede både. Se også skibsbygning.\nForuden bygning af nye både omfatter bådebyggerarbejde også reparation af både med skader, fx efter kollision eller grundstødning, hvor oftest yderklædning, køl og stævne er skadet. For træbådes vedkommende kan bord, spanter eller svøb angribes af råd, og metalbådes skrog kan angribes af korrosion. Det beskadigede må ofte skæres bort og erstattes med nyt, som på solid måde fæstnes til de ubeskadigede nabodele. Ved træ- og plastbåde kan dette gøres med vandfast lim og ved metalbåde med svejsning. Ved plastbåde kan også forekomme spaltning af de lag af fiberarmering og plast, som skroget er opbygget af, og noget af det skadede materiale må erstattes af nyt. Metalbåde får buler og deformerede indre afstivninger, der ofte kan rettes ud "på stedet". Ferrocementbåde er relativt lette at reparere, idet revnet mørtel knuses og fjernes, armeringen rettes på plads, og ny mørtel påføres.\nFor alt sådant reparationsarbejde gælder, at resultaterne bliver bedst, hvis arbejdet kan udføres i hal eller telt beskyttet mod vejrliget.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Nielsen, Ib: bådebygning i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/b%C3%A5debygning


Læringsplatform - itslearning | Kommunikationsmuligheder med skoler i Danmark via SkoleIntra\nDet er vigtigt at holde sig for øje, at man skal målrette sin tekst til de tre målgrupper, så det bliver let for skolens administrative personale at videregive budskabet.\nHer er nogle konkrete eksempler på målrettede budskaber:\nGiv dit barn 17 gode børnebøger til vinterferien - gratis!\nI hele februar er der fri læsning på www.gratisbørnebøger.dk, og der er 17 titler at vælge imellem fra syv af landets mest læste forfattere, heraf to af årets Orlanominerede. E-bøgerne kan læses gratis på computer, iPad eller smartphone.\nTo års læsning kan vindes\nLæser børn ikke i skoleferierne, mister de et par måneders læsetræning hvert år. Ved at læse i ferierne kan dit barn vinde et til to års læsetræning i løbet af folkeskoleårene.\nLæs af lyst!\nBørn elsker at læse, men de vil læse af lyst og selv vælge bøgerne. Spænding, humor, alvor. Letlæsning, selvlæsning, højtlæsning. www.gratisbørnebøger.dk tilbyder noget for enhver smag.\nEbøgerne på www.gratisbørnebøger.dk tilbydes gratis af forfatterne Benni Bødker, Henrik Einspor, Jan Kjær, Ellen Holmboe, Emil Blichfeldt, Bo Skjoldborg og Morten Dürr.\n17 gode børnebøger til undervisning og frilæsning – gratis!\nI hele februar er der fri læsning på www.gratisbørnebøger.dk, og der er 17 titler at vælge imellem fra syv af landets mest læste forfattere. Ebøgerne kan læses gratis på computer, iPad eller smartphone.\n17 nye klassesæt – inkl. to af årets Orlanominerede bøger\nMed lidt planlægning kan du bruge de 17 bøger aktivt i undervisningen som klassesæt. Der er meget at vælge mellem og en hel måned til at læse løs. Hent en print-selv-plakat på https://gratisborneboger.wordpress.com/downloads/, hæng den op i klassen, og så er det bare: Skan og læs løs!\nLæser eleverne ikke i skoleferierne, mister de et par måneders læsetræning hvert år. Ved at læse i ferierne kan eleverne vinde et til to års læsetræning ultimo 9. klasse.\nBørn elsker at læse, men de vil læse af lyst og selv vælge bøgerne. Spænding, humor, alvor. Letlæsning, selvlæsning, højtlæsning. www.gratisbørnebøger.dktilbyder noget for enhver smag.\nDel gerne denne nyhed med dit faglige netværk på facebook, twitter, intranet m.m. Læselyst-projektetgratisbørnebøger.dker ikke-kommercielt og afhængig af din støtte.\nEbøgerne påwww.gratisbørnebøger.dktilbydes gratis af forfatterne Benni Bødker, Henrik Einspor, Jan Kjær, Ellen Holmboe, Emil Blichfeldt, Bo Skjoldborg og Morten Dürr.\nLæs fede bøger i februar - helt gratis!\nPå www.gratisbørnebøger.dk kan du vælge mellem 17 forskellige titler. Her er både spænding, gys, humor, action og alvor. Bøgerne kan læses på iPad, smartphone eller computer.\n“Jagten på den talende hund”\n”Jonny Nekrotic 1: Zombiepesten”\n”Taynikma 1: Mestertyven”\n“B.I.T.Z. - Stjernetosset”\nHvis du synes, det er fedt at læse, så del linket www.gratisbørnebøger.dk med dine venner.\nGør det nemt for administratoren\nTypisk er det skolens sekrætær, der modtager mails med information, som skal viderebringes, og hun vil som oftest bruge SkoleIntras opslagstavle til at viderebringe budskabet. SkoleIntras opslagstavle kan målrettes specifikke klasser. Det er derfor muligt at lave indhold, der er målrettet eks. indskolingen.\nNår man laver opslag, kan man også embedde elementer fra forskellige tjenester bl.a. youtube, så hvis I eksempelvis har en Youtube-video, der underbygger budskabet, kan I med fordel vedlægge embedkoden i den mail I sender til skolen.\nEmbedkoder kan indsættes via dette ikon:\nNår I har lavet materialet, som I ønsker at sende ud til skoler, kan I finde mailadresser m.m. på skolerne via dette link til institutionsregisteret.\nKommuner, der har FællesNet, kan bruge FællesNettet til at sende information ud til alle kommunenes elever, forældre eller lærere på én gang.\nFølgende er eksempler på tre skærmdumps fra hhv. ElevIntra, LærerIntra og ForældreIntra\nVær opmærksom på markedsføringsloven!\nOvervejer I at kontakte skolerne så vær opmærksom på, at henvendelserne skal overholde markedsføringsloven.\nPosted on 27/01/2016 by SkoleIntra


24-Okt-2017, 02:33 UT/GMT\nSol 0 52'34" 11s47\nMåne 19 18'15" 18s34\nMerkur 10 49'31" 15s36\nSand Månek. 21 19'26"r 14n23\nAfprøvning af dine relationer til andre * Saturn konjunktion Descendant: * Begyndelsen af februar 2017 indtil slutningen af november 2017:\nUkonventionel og excentrisk * Uranus sekstil Ascendant: * Slutningen af april 2017 indtil slutningen af marts 2018:\nEn smule omsorg og tilbageholdenhed * Jupiter opposition Jupiter: * Fra 17. oktober 2017 til 26. oktober 2017:\nEn livsglad periode * Jupiter konjunktion Mars: * Slutningen af januar 2018 indtil slutningen af september 2018:\nRapporten blev udfærdiget for 6 måneder, begyndende med Oktober 2017 med følgende fødselsdata: mand, født 8 Oktober 1916 kl. 22:00 i Kukuiula HI, Alaska.\nBegyndelsen af februar 2017 indtil slutningen af november 2017: Denne påvirkning har to forskellige betydninger. For det første kan den indikere en periode, hvor dine intime tomandsmøder bliver præget af store forpligtelser. Det gælder først og fremmest dit ægteskab, såfremt du er gift, men også andre nære forhold eller partnerskaber. Du bør være meget opmærksom på disse relationer. Belastninger og spændinger, som har hobet sig op i den allernærmeste fortid, vil være tilbøjelige til at vise sig nu og bør behandles omgående! Sommetider vil den eneste måde at klare disse problemer på være at afslutte forholdet, så der kan i høj grad være tale om en prøvelsernes tid på den ægteskabelige front. Og selv under de bedste omstændigheder vil du være tvunget til at arbejde mere med dit parforhold og forsøge at løse så mange af dets problemer som muligt.\nSlutningen af april 2017 indtil slutningen af marts 2018: I øjeblikket vil du søge større fleksibilitet og frihed i dine venskaber, såvel som i forbindelse med dine naboer og de mennesker, du omgås til daglig. Og der kan opstå muligheder for forandring i din tilværelse i forbindelse med alle disse mennesker. Ofte har denne påvirkning en nærmest elektrisk karakter, så alle, du møder, synes at udsende en energi, som får dig til at bevæge dig hurtigere og mere uoverlagt. De mennesker, du træffer i øjeblikket, vil være helt anderledes end dem, du normalt omgås, og hvis din indstilling er stivnet, kan du mildt sagt blive oprørt over dem. Men det er blot et tegn på, at du bør udvide den kreds af mennesker, som du er villig til at acceptere og omgås. Gør ikke kredsen af bekendte og venner for snæver; disse nye mennesker kan lære dig meget om tilværelsen.\nFra 17. oktober 2017 til 26. oktober 2017: Under denne påvirkning vil du antagelig føle dig helt godt tilpas og have tilstrækkelig selvtillid til at kunne klare næsten hvad som helst. Der er tale om en periode af dit liv, hvor du er optimistisk og føler, at du kan gøre lige, hvad du ønsker. Men du kan være en anelse for selvsikker, så vær forsigtig og påtag dig ikke mere, end du kan overkomme.\nSlutningen af januar 2018 indtil slutningen af september 2018: Her er tale om en sprudlende periode med et højt energiniveau. Du føler dig fysisk stærk og veltrænet, og du vil være mere indstillet på at være aktiv og tage en chance, end du plejer. Energisk fysisk udfoldelse er en af de bedste måder at bruge denne energi på, for det styrker din krop og lader dig udrette mere end normalt.\nSaturn konjunktion Descendant Begyndelsen af februar 2017 indtil slutningen af november 2017\nUranus sekstil Ascendant Slutningen af april 2017 indtil slutningen af marts 2018\nJupiter opposition Jupiter Fra 17. oktober 2017 til 26. oktober 2017\nJupiter konjunktion Mars Slutningen af januar 2018 indtil slutningen af september 2018


Kuponkoder Mokameh casino bonusser\nMokameh casino bonusser\n85 gratis spins ingen indbetaling på Spinland Casino\n85 gratis spins ingen indbetaling hos Spinland Casino 55x Spil gennem $ 348000 Maks. Udbetaling speciel bonus: € 333 gratis chip på Halloweenies ... mere >>\ntags: Dhubri casino bonusser, Kollam casino bonusser, Moga casino bonusser, Mokameh casino bonusser, Una casino bonusser, Visakhapatnam casino bonusser\nEURO 245 casino chip på King Billy Casino\nEURO 245 casino chip på King Billy Casino 60x Spil gennem Casino $ 265000 Maks udbetaling Ekstra bonus: $ 895 Gratis kasinoturnering på tibetanske sange ... mere >>\ntags: Dumka casino bonusser, Kasaragod casino bonusser, Mokameh casino bonusser, Phalodi casino bonusser, Pithampur casino bonusser, Shahpur casino bonusser\nEURO 175 gratis chipcasino på bWin Casino\nEURO 175 gratis chip casino hos bWin Casino 40X Indsats $ 757000 Max udbetaling eksklusiv bonus: 60 gratis casino spins på Euro Golden Cup Genesis ... mere >>\ntags: Durg casino bonusser, Kyathampalle casino bonusser, Mancherial casino bonusser, Mokameh casino bonusser, Nilanga casino bonusser, Rajagangapur casino bonusser, Ramanagaram casino bonusser\n665% Første indbetalingsbonus på bWin Casino\n665% Første indbetalingsbonus på bWin Casino 65x Play Through Casino EUR 472000 Max CashOut Eksklusiv Casino Bonus: € 333 Gratis Chip på Taiga ... mere >>\ntags: Ambejogai casino bonusser, Bobbili casino bonusser, Chhapra casino bonusser, Lonavla casino bonusser, Mokameh casino bonusser, Rampur Maniharan casino bonusser, Talegaon Dabhade casino bonusser\n£ 645 Gratis kasinopræk hos Bet At Home Casino\n£ 645 Gratis Casino Chip hos Bet At Home Casino 60X Indsats 624000 € Maks ekskl. Bonus: 280 gratis casino spins på Pyramid Treasure ... mere >>\ntags: Gudur casino bonusser, Karjat casino bonusser, Mandi Dabwali casino bonusser, Medak casino bonusser, Mokameh casino bonusser, Mulbagal casino bonusser, Sarsod casino bonusser\n€ 1970 INGEN INDLÆGSBONUS CASINO hos Wink Slots Casino\n€ 1970 INGEN INDSÆTNINGSBONUSKASINO hos Wink Slots Casino 77x Indsats $ 140000 Maks. Udbetaling Eksklusiv casinobonus: 95 gratis spins uden indskud casino på Japanorama Rival Casino Slots ... mere >>\ntags: Bhiwandi casino bonusser, Madhepura casino bonusser, Mokameh casino bonusser, Mudabidri casino bonusser, Rampura Phul casino bonusser, Washim casino bonusser\nEur 3150 Bonuskode uden indbetaling hos Tony Bet Casino\nEur 3150 Bonuskode uden indbetaling hos Tony Bet Casino 33X Spil gennem casino € 238000 Maks. Eksklusiv bonus på udbetaling: 235 Loyal Free Spins! på Tobias Farm Portomaso Casino Slots ... mere >>\ntags: Itarsi casino bonusser, Kozhikode casino bonusser, Mokameh casino bonusser, Shendurjana casino bonusser, Sironj casino bonusser


TIP: DØDLØFT & NERVESYSTEMET | T NATION\nTip: Deadlift & The Nervous SystemDeadlifts er awesome, men de kan også smadre dit CNS. Her er hvorfor og hvordan man undgår det.\nCrashing dit nervesystem\nIngen anden elevator er så ødelæggende på nervesystemet som dødløftningen. At maksimere dødløftet eller lave et højt volumen tungt arbejde kan påvirke dine efterfølgende træningstimer negativt i en hel uge. Af den grund kan træning af dødløftet hårdt hver uge ikke være en god ide, medmindre dit nervesystem er formidabelt elastisk.\nDet er en af grundene til, at gutter på Westside Barbell sjældent gør en dødløft på max indsats dag (de for det meste gør squats eller god morgen variationer). Det er også derfor, at for traditionel kraftløftning kaster mange gutter deres sidste tunge dødløft 10 dage før en konkurrence, mens den sidste tunge squat kan gøres 7 dage før, og den sidste tunge bænk 5 dage før mødet.\nTrashing selv på deadlift, mens tilfredsstillende, kan drastisk reducere din præstation på dine næste par sessioner. Husk, at nøglen til maksimale gevinster er, hvor mange gode træningstimer du har. Hvis du får to eller tre mindre solide træningsproblemer om ugen for blot at få en, der er på et højere niveau, vil du ikke være til gavn i det lange løb.\nHvorfor er dødløbet mere krævende på nervesystemet end et knebøj? Når alt kommer til alt, bruger begge en tilsvarende mængde muskelmasse. Der er et par mulige forklaringer, og sandheden er sandsynligvis en kombination af dem:\n1 - Deadlift udfordrer din grebsstyrke.\nDet første tegn på et træt CNS er et fald i grebstyrke. Så det er logisk, at alt, hvad der skubber dit greb til grænsen, også dramatisk øger neurale krav til en øvelse. På en side note, ved hjælp af stropper, når dødløftning mindsker neurale krav til øvelsen og giver dig mulighed for at gøre mere volumen af tungt arbejde eller mere frekvens.\n2 - Dødløft giver større aksial belastning.\nDer er mere belastning af rygsøjlen (aksial belastning), end endda en lav-bar squat. Dette gælder hovedsagelig for en konventionel dødløftning; en sumo dødløft giver meget mindre spinal belastning. Ryggraden er nøgleområdet for neuraltransmission, når det er "truet", er der et meget vigtigere stressrespons, og de nervøse og hormonelle systemer skubbes meget sværere for at modstå den stress.\n3 - Deadlift starter fra en død start.\nAt lave en øvelse fra en død start i stedet for at drage fordel af en forberedende ekscentrisk fase gør bevægelsens begyndelse meget sværere. Nervesystemet skal aktivere musklerne mere, da du ikke kan udnytte stretchrefleksen for at få vægten til at bevæge sig.\n4 - De fleste mennesker dræber mere vægt end de kan kneppe.\nVi taler næsten 10-30% mere i de fleste tilfælde. Jeg taler om rå løftning, ikke ved hjælp af en squat dragt og knæ wraps, som hjælper knebøjet meget mere end dødløft og kan give dig falske forhold. Selvfølgelig løfter du mere vægt i dødløftet end i knebet på grund af gearingsårsager, men også fordi flere muskler er involveret. Mere vægt svarer til flere neurologiske krav. Det betyder også mere stress på skelet og hormonelle systemer. Alle disse for at gøre dødløften mere systematisk krævende.\n5 - Det er nemt at få en vellykket dødløft med forfærdelig teknik.\nI et squat, hvis du begynder at komme ud af rillen, vil du ikke kunne løfte den. På en dødløft, hvis baren bevæger sig fremad, eller hvis du taber din nedre rygtæthed, kan du for eksempel ofte gøre elevatoren ved at male baren op fra ren viljestyrke. Disse reps er mordere for nervesystemet. At maksimere ofte som dette vil kun skade din træning. Og medmindre du er en verdensklasse powerlifter, bekymrer ingen.\nDødløften er bedre trænet med submaximale vægte (75-85%) med stærkt fokus på at bruge optimal teknik og vedligeholde muskelspænding og perfekt position på hver rep ... og ved hjælp af hjælpearbejde for at få ryggen, gluten og benene stærkere.\nHvis du arbejder på din dødløftningsteknik og får de involverede muskler stærkere gennem mindre traumatiserende øvelser, bliver din dødløft stadig meget stærkere uden at påvirke resten af din træningsuge negativt.


Riwal Cycling Team jagter mesterskabstrøjer i Danmark og Europa - Riwal\nRiwal Cycling Team jagter mesterskabstrøjer i Danmark og Europa\nSøndag er en af de mest hæsblæsende dage i cykling, når de nationale mesterskaber løber af stablen, og Riwal Cycling Team er både klar til at jagte Dannebrogstrøjen og mesterskabstrøjer andre steder i Europa.\nRiwal Cycling Team skal både i kamp ved de danske, svenske, hollandske og luxembourgske mesterskaber over de næste dage, når der skal findes en national mester på landevejen. Det vigtigste af løbene er dog det danske mesterskab, hvor Riwal Cycling Team’s syv danske ryttere i et meget stærkt felt skal kæmpe om Dannebrogstrøjen.\nMed flere World Tour-ryttere og talstærke danske hold til start bliver det dog på mange måder et svært løb, men sportsdirektør Sebastian Andersen håber, at rytterne kan være på forkant.\n”Jeg har glædet mig til, at vi skal køre mesterskaberne. Det er altid nogle specielle løb, hvor alt kan ske. Vores sæson bæger præg af, at vi ikke lader os kue af store profiler eller hold, der er større end os,” siger Sebastian Andersen, der glæder sig til at køre på de danske veje igen.\n”Den attitude og kørestil vil jeg rigtig gerne. at vi også viser. når vi nu kører i Danmark. Det er DM, og alt kan ske, så jeg håber, at vi kan leve op til den standard, vi har sat i løbet af året,” siger han.\nRiwal Cycling Teams ryttere er dog også at finde ved startstregen i både Holland, Sverige og Luxembourg. Med blot to eller en enkelt rytter til start venter der dog en svær opgave, men Sebastian Andersen tror, at mulighederne for et topresultat er til stede.\n”Både Lucas og Jacob Eriksson har været godt kørende i år, og de skal bruge hinanden godt i Sverige. Det er et meget svært løb i Holland, men vores to hollændere har også præsteret flot i år, så mulighederne er der. Loïc kørte sig til en 3. plads i 2021, så hvis han rammer dagen, så er der også en chance for et godt resultat der,” siger Sebastian Andersen.\nTil de danske mesterskaber i Aalborg venter der 211 kilometer med start klokken 12:00. Løbet kan følges direkte på TV2 Sport.\nRiwal Cycling Team til de danske mesterskaber – søndag d. 26. juni:\nMathias Bregnhøj, Kasper Søgaard, Christoffer Lisson, Søren Vosgerau, Emil Mielke Vinjebo, Alexander Salby og Morten Nørtoft\nRiwal Cycling Team til de svenske mesterskaber – søndag d. 26. juni:\nLucas Eriksson og Jacob Eriksson\nRiwal Cycling Team til de luxembourgske – søndag d. 26. juni:\nRiwal Cycling Team til de hollandske mesterskaber – fredag d. 24. juni:\nElmar Reinders og Martijn Budding


Find hotel eller restaurant til leje på Ejendomstorvet | Se listen her\nSe alle ledige hoteller og restauranter til leje\nLeder du efter hotel til leje? Eller måske restaurant til leje? Find det hele på Ejendomstorvet, hvor du kan søge i blandt tusindvis ledige erhvervslokaler med tilknytning til mere end 200 af landets bedste erhvervsmæglere. Hertil giver vi dig Danmarks bedste og bredeste overblik over udbudte hoteller, restauranter og cafeer til leje i hele Danmark.\nDine chancer for at leje et hotel, leje en restaurant eller leje en cafe bliver ikke større end med Ejendomstorvet i ryggen.\nPå jagt efter dit nye hotel til leje?\nEjendomstorvet hjælper dig med at finde hoteller til leje over hele landet, heriblandt i de store og de små byer. Du kan altså leje et hotel, en kro eller måske har du en hel anden tilgang til, hvordan dit nye hotel skal se ud. Uanset hvad, så har vi hoteller i mange afskygninger her.\nLej hotel i storbyerne\nHvis du leder efter et hotellejemål i en specifik by, kan du med fordel søge efter hotellejemål i den pågældende by. Du kan klikke dig direkte hen til hotellejemål i Danmarks fire største byer herunder:\nHotel til leje Odense\nFind en restaurant til leje\nHar du en passion for at lave mad og/eller drive restaurant? Så begyndt din søgning efter ledige restaurantlokaler på Ejendomstorvet.\nVi serverer hele udbuddet af restaurantlokaler til leje for dig, så du kun behøver at lede efter restauranter til leje lige her.\nAt drive restaurant er særligt attraktivt for folk med en passion for mad, gastronomi og service.\nEjendomstorvet fungerer som den erhvervsportal, der fremviser de ledige restauranter fra hele Danmark. Erhvervsmæglerne er dem, der udbyder de ledige restaurantlokaler til leje du ser på Ejendomstorvet.\nDerfor anbefaler vi altid, at du tager fat i den pågældende erhvervsmægler, når du har fundet en restaurant til leje, som du gerne vil høre mere om. Erhvervsmægleren kan nemlig besvare alle de spørgsmål, du måtte have omkring leje af restauranten, restaurantens beliggenhed og faciliteter.\nFordi vi dækker hele Danmark, har du også en stor mulighed for at finde den rette restaurant for dig og din forretning. Du kan med fordel vælge at specificere din søgning ind til et område, hvis du blot er interesseret i restauranter til leje i specifikke områder, kommuner og byer.\nDu kan fx finde ledige restauranter i:\nRestauranter til leje i Århus\nLej Restaurant i Odense\nRestauranter til leje i Aalborg\nOvervejer du andre byer end Danmarks fire største storbyer? Så kan du bare skrive bynavnet på den by, du ønsker at drive restaurant i, og så vil du se alle ledige restauranter i den pågældende by.\nHvad bør jeg overveje, når jeg lejer en restaurant?\nDer er flere områder, som du bør have kendskab til, når du har planer om at leje en restaurant - heldigvis kan du finde mange af oplysningerne lige her.\nUd fra hver restaurant til leje finder du informationer om husleje, restaurantens størrelse samt en beskrivelse af lejemålet.\nDerudover kan du benytte erhvervsmægleren til at få svar på andre spørgsmål som fx restaurantens stand, målgruppe og tidligere brug.\nDu kan også bruge mægleren til at booke en fremvisning, hvor du både kan se restauranten, området og de forbipasserende mennesker - de skulle trods alt gerne være din målgruppe.\nFind den rette restaurant eller hotel til leje\nDet har aldrig været lettere at finde en restaurant eller et hotel til leje. Vi har jo samlet hele udbuddet her, så du har rig mulighed for at gå amok i din søgning. For at gøre din søgning mere overskuelig, kan du dog vælge at benytte filtermenuen, som du finder i venstre side.\nHer kan du finde det rette hotel til leje - eller restaurant til leje - ved at justere de forskellige filtre. Filtrene består af pris, husleje, areal og mange andre parametre, som kan gøre din søgning mere specifik.\nHar du set alle vores ledige lokaler, men uden at finde den rigtige restaurant eller det rigtige hotel? Det er nok lige på trapperne. Du bør overveje at oprette en søgeagent, som kan varetage søgningen for dig fremadrettet.\nSøgeagenten vil scanne markedet for dig fremadrettet, og give dig besked på mail, hver gang der kommer en restaurant eller et hotel til leje på Ejendomstorvet.\nEt det en god ide at leje en restaurant?\nDer både fordele og ulemper ved at leje en restaurant, og hvorvidt det er en god idé, afhænger af mange faktorer: blandt andet restaurantens placering og din forretningsplan m.m. Du bør også overveje om du vil være en del af en franchise restaurant eller starte en ny uden et velkendt renommé.\nHvor tit kommer der hoteller til leje?\nPå Ejendomstorvet får vi løbende nye hoteller til leje på vores portal. Vi samarbejder med mere end 200 erhvervsmæglere i hele landet, så derfor har vi også Danmarks største udbud af hoteller til leje.\nPå Ejendomstorvet har vi både lokaler til leje, lokaler til salg og investeringsejendomme. Vælg mellem kontor, lager, butik, restaurant, hotel, produktionslokaler, klinik og meget mere. Se udvalget af erhvervslokaler fra mere end 200 af landets førende erhvervsmæglere her.\nPå Ejendomstorvet kan du søge ud fra størrelse og areal, ligesom du også kan søge ud fra pris og husleje. Derudover kan du også nemt og hurtigt vælge den lokaletype, som du leder efter - fx. lager, butik, produktionslokale eller noget helt andet.\nDer bliver jævnligt købt og solgt restauranter i hele Danmark. Uanset om du leder efter restaurant til salg i København, Århus, Odense, Ålborg eller andet sted i Danmark, så får du det bredeste og bedste overblik over udbudte restauranter til salg på Ejendomstorvet. Find en restaurant til salg og gør det til en realitet.\nHoteller og restauranter til leje i Landsdele


Vandskuring af hus Vildbjerg: Få 3 gode tilbud på vandskuring af dit hus i Vildbjerg\nVandskuring af hus Vildbjerg\nVandskuring af hus i Vildbjerg: Indhent pris og få et godt tilbud\nTrænger facaden på dit hus til en opfriskning? Vandskuring er en flot løsning, som hjælper med at beskytte dit hus mod vind og vejr, så murværket får en længere levetid. Vi har forsøgt at samle områdets lokale murere, så det er nemt for dig at finde en murer, som tilbyder vandskuring af hus i Vildbjerg. Det kan både være en total facaderenovering eller en reparation af vandskuring, som bliver flottest, hvis den er udført af en dygtig murer. Vil du gerne hav en god pris på vandskuring af dit hus i Vildbjerg, kan du prøve at indhente 3 tilbud via 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. Det tager kun et øjeblik. Det er gratis og helt uforpligtende at indhente tilbuddene, som måske kan spare dig for en pæn sum penge.\nDerfor er det en god idé at engagere en professionel murer, hvis facaden på dit hus trænger til en kærlig hånd. Men hvem skal du kontakte, hvis du vil have fat i en dygtig murer i Vildbjerg? Gode referencer er altid en fordel, så du kan prøve at starte med at forhøre dig i dit netværk, om du kender nogen, som kan anbefale en murer, som er god til vandskuring.\nVil du gerne danne dig et overblik over prisniveauet i Vildbjerg, inden du siger ja til et tilbud på vandskuring, kan det være en god idé at kontakte flere forskellige murerfirmaer. Det vil selvfølgelig tage lidt tid, men den kan være godt brugt, hvis du i sidste ende er heldig at få en virkelig god pris på vandskuring af dit hus.\nGaranti på vandskuring af hus i Vildbjerg\nFå en god pris på vandskuring af hus i Vildbjerg\nHar du travlt, eller kan dit netværk ikke på stående fod anbefale en dygtig murer, kan du også vælge at udfylde en formular hos 3byggetilbud, som vi reklamerer for. Her har du mulighed for at modtage 3 gratis tilbud på vandskuring i Vildbjerg. Det tager kun et øjeblik at udfylde formularen.\nNår du har udfyldt formularen, vil du i løbet af 3 hverdage modtage 3 tilbud fra murere i Vildbjerg. Det er som allerede nævnt ganske gratis og uforpligtende for dig, så hvis ingen af tilbuddene ligger inden for dit budget, kan du til enhver tid takke nej til dem. I det mindste har du så fået et indblik i, hvad vandskuring af dit hus i Vildbjerg koster.\nVi gør det nemt for dig at finde en murer, som kan hjælpe med vandskuring af hus i Vildbjerg.