Spar penge på mad - sparetips til madbudgettet | Vilebo.dk\nNår du skal spare penge på mad, gælder det i høj grad om at have disciplin. Du skal have disciplin både når du planlægger dit madindkøb, når du står i supermarkedet og når du kommer hjem fra supermarkedet.\nMen dermed ikke sagt at du behøver at leve udelukkende af vand og brød, det kan sagtens lade sig gøre at spare penge på mad, uden at gå til ekstremer og kun leve af havregrød og rugbrød.\nLæs os de andre indlæg på bloggen om at spare penge på strøm og spare penge på vand.\nSpar penge på mad når du spiser ude\nDette sparetip lyder måske lidt modsigende i forhold til tip nummer to her på listen, men engang imellem skal man udenfor døren og have nogle nye indtryk – hvis økonomien tillader det, selvfølgelig.\nOg når du spiser ude kan du lige så godt spare penge på maden du køber, for det er der bestemt mulighed for.\nJeg har selv gode erfaringer med Early Bird, som lige nu dog kun er at finde i København og Aarhus.\nPå Early Bird er der mange forskellige restauranter og caféer der giver rabat på maden hvis du køber derigennem.\nEn af mine favoritter er COCK’S & COWS i Kødbyen, hvor du får en tredjedel skåret af prisen gennem Early Bird. Køb fx deres CHEESE ’N’ SMOKE BURGER med fritter og chili mayo til, for kun 109 kroner i stedet for 163 kroner.\nKlik her og Spar penge på mad når du spiser ude\nHvis du vil spare penge på mad er det i min optik super vigtigt, at have overblik over hvad du bruger dine penge på på madbudgettet.\nLav derfor en separat madkonto med et hævekort til. På den måde har du adskilt dine madudgifter fra resten af dine udgifter og skabt overblik.\nVær derefter tro mod madkortet og brug det kun til mad, ellers ryger overblikket.\nHvis du er medlem af Coop, Storebox og Lidl+ kan du også oprette dig på app’en Spenderlog, hvor du kan få overblik over hvilken kategori du bruger flest penge på. Dette er en virkelig smart app, der mildest talt er genial til at skabe overblik over udgifterne til mad.\nSpis hjemme og spar penge på mad\nVi starter i den meget nemme ende. Hvis du spiser ude ofte, er det meget svært at spare penge på mad. Derfor: lad vær så ofte du kan!\nHvis vi tager pizzaen, som vel er en af danskernes favorit fastfood retter, og sætter gennemsnitsprisen til 65 kroner, så har du brugt 260 kroner. Med en stor bakke pomfritter oveni til deling kan vi runde op til 300 kroner.\nFor 300 kroner kan du i stedet købe ind til det meste af en uge, hvilket gør fastfood til din nemesis, hvis du ønsker at spare penge på mad.\nEn anden bonus ved dette tip – og faktisk mange af de andre tips også – er at du sparer dig selv for en masse kalorier. Så spar penge på madbudgettet og kilo på sidebenene. Lad vær med at spis ude.\nDrik vand og spar MANGE penge på madbudgettet\nDer er en masse ting kroppen har brug for og en af dem er væske, og her mener jeg ikke Cola, Red Bull, ice tea og hvad man nu ellers kan købe af dyre sukkerholdige ting, men vand. Bevares, du får stadig væske i kroppen, men intet af førnævnte er lige så billigt eller sundt som vand, og vi er jo heldigvis et land hvor vandet kommer frisk og rent direkte fra hanen.\nGør det eventuelt til en vane altid at have dunke eller kander med vand i køleren, det gør det hele lidt lækrere.\nFor lige at hvor mange penge du egentlig kan spare på vand, kan vi sammenligne en liter coca cola, som vel er den mest solgte cola i Danmark.\nTo liter coca cola kan du få på tilbud til cirka 15 kroner, hvilket giver en literpris på 7,5 kroner. Til sammenligning koster en liter vand inkl. afgifter cirka lidt under 4 øre. Dermed er en liter vand omkring 200 gange billigere end coca cola (og det er endda hvis colaen er købt på tilbud!).\nSpar penge på mad med en madplan\nDet hele starter med madplanen, hvor du finder ud af, hvad du/i skal have at spise i løbet af ugen, og skriver ned hvilket ingredienser der skal bruges, på den måde får du automatisk en indkøbsseddel at gå efter.\nKig evt. i tilbudsaviserne samtidig med at du laver madplanen, og lav den efter hvad der pt. er på tilbud, og spar endnu flere penge på madbudgettet.\nDet gode ved at lave en madplan og købe ind til lang tid af gangen efter den, er at du minimere risikoen for impulskøb og direkte dumme indkøb – du ved, den fristende marsbar der er på tilbud når du står i kø ved kassen.\nSom nævnt tidligere er disciplinen en utrolig vigtig faktor, både når madplanen skal laves og når de indkøbene til den skal følges.\nKort sagt: lav ugentlige madplaner, lav den efter hvad der er på tilbud og hav disciplinen til at følge den\nHent eTilbudsavis og spar penge på madbudgettet\neTilbudsavis er en app der indeholder mange forskellige tilbudsaviser (næsten alle). Den er rigtig brugervenlig, og kan hentes til både IoS og Android.\nDet smarte ved denne app er at du kan søge efter tilbud på specifikke produkter, ud fra en radius som du selv bestemmer i forhold til hvor du er. På den måde kan du finde relevante tilbud i butikker der er i nærheden.\nNår du så har fundet de produkter du vil have, kan du meget nemt tilføje dem til en indkøbsliste i app’en.\nUdover at denne app hjælper dig med at spare penge på mad (og andre ting), så er det også rigtig godt for miljøet, da du nu kan undvære de fysiske tilbudsaviser.\nHav altid “fast food” i fryseren og spar penge på mad\nNogle gange er det bare dødens pølse at lave mad, og andre gange har har du bare ikke tid til det, men vil gerne have andet end rugbrød alligevel.\nDerfor er det en god idé at have din egen fastfood i fryseren, hvis du vil spare penge på madbudgettet.\nLasagne, kødsovs, suppe og alle mulige andre lækre retter er ideelle at lave ekstra af, så du har til de dage hvor rugbrød eller fastfood er de eneste to løsninger.\nMed andre ord: Spis din egen fastfood i stedet for at tage på Burger King, og spar mange penge på mad.\nHold styr på indholdet i fryseren og spar penge\nNår vi nu er ved fryseren og indholdet af deri, så kan vi lige tage et tip mere i den retning.\nNår overskriften til dette sparetip lyder på at du skal holde styr på indholdet i fryseren, hentyder jeg til at mange ofte bliver i tvivl om hvad de egentlig har i fryseren og hvor lang tid det kan holde sig.\n“har vi noget spændende mad i fryseren”, er et spørgsmål jeg kan huske der er blevet stillet mange gange da jeg var barn, og så var det ud og rode i fryseren.\nmad holder sig ikke for evigt på frys, så lav en liste over hvad du har af mad i din fryser og hvilken dato det blev smidt på frys. Skriv også disse informationer på selve varen.\nHvis det er en datovare der er købt billigt, så skal der selvfølgelig også lige stå en note om at varen kun kan holde i 1-2 dage når den tøes op.\nPå den måde sparer du penge på mad ved at intet når at blive dårligt. Derudover er der også en stor tilfredsstillelse over at have styr på sådanne ting – det synes jeg i hvert fald.\nSpar penge på mad ved ikke at købe mærkevare\nOrdet “mærkevare” er for det meste brugt når man snakker om tøj, men det gør sig bestemt også gældende når det kommer til mad.\nMange af de billigere mærker er ofte lige så gode som de dyrere mærkevare. Ofte er de faktisk produceret på nøjagtig samme fabrik.\nEt konkret eksempel jeg selv er stødt på, er med nogle boller fra Kohberg jeg godt kan lide og køber rigtig ofte.\nEn indkøbstur i Aldi på en helligdag, hvor Aldi var de eneste i området der havde åbent, resulterede i at jeg stod med nogle boller i hånden der til forveksling ligner dem jeg plejer at købe fra Kohberg, men var af et andet og billigere mærke. Jeg kigger bag på posen og finder ud af at de er produceret af netop Kohberg, men blot koster en femmer mindre og har en anden indpakning.\nJeg køber en pose boller cirka hver anden uge, hvilket årligt resulterer i en besparelse på 130 kroner. 130 kroner lyder ikke af meget på et år, men hvis du kan gøre det samme med 10, 20 eller 30 andre produkter, snakker vi pludselig en besparelse på henholdsvist 1300, 2600 og 3900 kroner om året på madbudgettet.\nDer er dermed potentielt mange tusinde kroner at spare på mad om året, på blot dette ene tip.\nSpar penge på mad ved at tilberede mindre\nDen her går ud til min mor, for jeg kan ikke mindes at jeg nogensinde har spist hjemme ved hende, uden at der mindst har været mad til dobbelt så mange som vi har været til spisning.\nSå hvis du ikke er typen der får spist rester alligevel, eller maden bare ikke egner sig til nedfrysning eller at spise dagen efter, så sørg for at lave passende portioner i stedet. På den måde sparer du penge på madbudgettet og undgår madspild på samme tid.\nOg hey – hvis du en sjælden gang imellem skal tage et stykke rugbrød fordi der er for lidt mad og ikke for meget, så tænk på alle de penge du sparer i det lange løb.\nOvervej også om portion nummer to eller det ovennævnte stykke rugbrød overhovedet er nødvendig. Mange gange er det ikke.\nDet er måske et meget simpelt tip, som heller ikke direkte kan spare dig penge på mad, men mere på posen til indkøbet af maden. Faktum er dog, at mange ikke bruger muleposer eller medbragt taske, hvilket både skaber en unødvendig udgift for dig og for miljøet.\nFor regnestykkets skyld, så lad os sige at du handler en gang om ugen og køber en ny pose hver gang. En plasticpose koster typisk 2,50 kroner hvilket bliver til 130 kroner om året. Det er ikke voldsomt mange penge, men da det er en udgift der helt kan undgås ved blot at medbringe din egen mulepose, så er det dumt ikke at gøre.\nKøb stort ind af madvarer der kan holde\nNår der er tilbud på varer der bliver brugt meget af, så køb stort ind! Dette gælder specielt ved kød, dåsemad, pasta og andre ting der er langtidsholdbare. En god fryser har sparet sig selv hjem mange gange, i løbet af dens levetid.\nDette er også et sparetip der i høj grad gør sig gældende ved produkter som sæbe, shampoo, toiletpapir og lignende.\nOfte er der halv pris på disse vare, og det er produkter der vel sagtens kan stå for 50% af en snitlig families indkøb. Derfor er der på dette ene tip potentielt tusindvis af kroner at spare årligt.\nBrug kuvert systemet og spar penge på madbudgettet\nKuvert systemet går i alt sin enkelthed ud på, at du lægger pengene du har til dit madbudget i 4 kuverter, så du har en til hver uge i måneden. På den måde har du overblik og kontrol over, hvor mange penge du bruger på mad hver uge og hver måned.\nHvis du er typen der udelukkende kører kortet igennem, gør det det sværere at holde styr på hvor meget du egentlig bruger, medmindre du har et separat hævekort til madbudgettet og er god til løbende at checke din netbank.\nPersonligt tror jeg dette tip fungerer godt for mange der har svært ved at have disciplin når de køber ind, da du virkelig får syn for sagen i forhold til hvor mange penge du egentlig bruger på mad.\nSmid eventuelt også dine boner i kuverterne for hver uge, og lav regnskab sidst på måneden over hvordan dit forbrug egentlig ser ud.\nEn sidegevinst ved dette sparetip kunne sagtens være at der opstod lidt konkurrence, om hvor meget du kan spare og have tilovers i kuverten hver uge, uden at gå sulten i seng.\nUdnyt dine rester og spar penge\nDet resulterer som regel i en endnu lækrere madpakke end sædvanligt, hvis man bruger resterne til at lave den, samt at du selvfølgelig sparer flere penge på madbudgettet.\nHvis det ikke er madpakke-egnet, så frys det ned og brug det en anden dag, eller stil maden i køleskabet og spis det til frokost dagen efter.\nArla har en masse rest-opskrifter, og du kan sikkert selv finde mange flere gode opskrifter med rester.\nSpar penge på mad med maddage\nDer findes mange typer mad der er billige men lækre, så hvis du beslutter dig for at have en enkelt eller to af disse dage om ugen, kan der være rigtig mange penge at spare på maden.\nMange har en rugbrødsdag eller en suppedag, men hvorfor ikke have begge dele bare en enkelt gang om ugen.\nDer findes utrolig meget lækkert og billig pålæg, og der findes mindst lige så mange forskellige lækre supper.\nsuppe kan nemt laves for under en tier pr. person og det samme kan rugbrødsmadder. Der er med andre ord rigtig mange penge at spare på madbudgettet med dette tip.\nLav altid madpakke\nKantinemad, bageren, burgerbaren eller tanken? – ingen af delene hvis du vil spare penge på mad.\nMadpakken vil altid være det billigste alternativ hvad end den indeholder en hjemmelavet pastasalat, rester fra i går eller rugbrød og frugt.\nSørg derfor altid for at lave madpakke hvis du skal ud af huset i længere tid.\nIgen er disciplinen super vigtig her. Husk at det typisk ikke tager mere end 5 minutter at smøre nogle rugbrødsmadder, eller at putte rester fra i går i en bøtte.\nSpar penge på mad med din egen urte, rodfrugt- og grøntsagshave\nKartofler, gulerødder, rødbeder, agurker, tomater, asparges og mange forskellige urter, er allesammen grønne lækre madvarer du kan gro selv i den danske muld.\nEt kilo kartofler eller et kilo gulerødder koster ikke alverden i supermarkederne, men det er alligevel nogle af de ting der bliver spist rigtig meget af, derfor kan besparelsen på årsbasis også blive ret stor på madbudgettet.\nrodfrugterne kan desuden holde sig meget lang tid hvis de er opbevaret rigtigt.\nHvis du vil gå helt amok kan du også plante dine egne æbletræer og pæretræer og blive selvforsynende på den front også.\nJeg har tænkt mig – når jeg engang køber et hus og får lidt jord – at se om det er noget for mig at blive selvforsynende med grønt, for udover gerne at ville spare penge på mad, skal du selvfølgelig også kunne lide at passe haven.\nI Danmark er der nærmest tradition for at kødet er hovedelementet i måltidet, og ordsprog og dårlige far-jokes som “alt under 400 gram er pålæg”, bliver sagt i flæng af onkler og fædre der elsker kød.\nJeg forstår det godt, for jeg elsker også selv smagen af et veltilberedt stykke kød, men i virkeligheden så er et maksimalt forbrug på 70 gram om dagen rigeligt til at du får det du har behov for fra kødet, ifølge sundhedsstyrelsen.\nResten burde være groft brød, grøntsager og frugt og på den måde kan du spare mange penge på mad, for grønt er meget billigere end kød.\nOg hvis du så spiser primært magert lyst kød, så er der også en masse kalorier og spare, så dette sparetip hjælper både på pengepungen og på kalorie-kontoen.\nKig altid forbi “udløber snart” køleren\nHeldigvis er de fleste supermarkeder og discountbutikker begyndt at sætte varer der snart udløber drastisk ned, så du og jeg kan spare en masse penge.\nNår du går forbi denne køler, så køb kun det du har brug for, det du kan nå at få spist eller produkter som kan holde sig, hvis de kommer i fryseren.\nHvis du køber en masse produkter fordi de er voldsomt nedsat, men ikke får dem brugt alligevel, har du jo desværre ikke sparet penge.\nLav udfordringer til dig selv\nMig og min kæreste har haft meget held med at lave udfordringer til os selv i forhold til vores forbrug på mad.\nFx så har vi en løbende aftale om, at vi kun køber ting på tilbud og discountvarer.\nEn anden ting vi gør for at gøre det lidt sjovere at spare penge på mad, er at vi bruger overskuddet på vores madkonto til lækre ting.\nIgennem tiden er det blevet til en ny seng, to Sonos højtalere, to sæt salt- og peber kværne og et lækkert rullebord fra Normann Copenhagen – det næste vi sparer op til er et nyt TV.\nVi gør det på den måde at vi begge sætter 1000 kroner over på madkontoen hver måned, overskuddet der er når måneden er omme sætter vi over på en separat konto, så de ikke bare går videre til næste måned.\nLige pludselig står der en del penge på den separate opsparingskonto, da vi som regel sparer 4-600 kroner op fra madbudgettet hver måned.\nEn sjov måde jeg spare mange penge på er at fiske, jep! med en fiskestang.\nDer findes massere søer og kyster/hav hvor der er gode spisefisk lige til at hive op.\nNæste helt gratis! Koster et fiskekort på ca.100kr. om året. og\nen stang fra Harold Nyborg eller Bilka med et par blink til. (i alt ca. 3-400 kr)\nMan må faktisk godt fiske med garn/ruse, hvis man overholder reglerne!\nDu kan finde reglerne på : https://fisketegn.dk\nEn kreativ måde at spare penge på mad på – jeg kan lide det!\nDer er selvfølgelig en investering i kroge, blink, fiskestang osv. til at starte med, men jeg er fuldstændig enig i at det potentielt kan være en rigtig god og velsmagende måde at spare penge på mad på.\nJeg vil dog anbefale at man starter med at låne udstyret da det jo stadig koster lidt penge uanset hvad. Derudover er det at fiske i høj grad også noget man skal kunne lide før det giver mening som metode til at spare penge på, for nogle gange går tidsforbruget ikke op med den økonomiske gevinst, hvis man ikke fanger så meget på de timer man nu er ude at fiske.


Hjem > Brev til Puk Elgård: En hård start behøver ikke at give et dårligt liv\nWritten by Kirsten Beyer On the 02/10/2019 - 07:45\nTak for en vidunderlig brevkasse. Du kommer med så mange gode svar i Famile Journal, som jeg læser hver uge.\nAlle har jo en historie, og jeg vil ganske kort skrive min. Jeg vil give den videre og ligesom sige: På trods af en skæv start – hårde odds til en start i livet – har jeg alligevel været meget heldig.\nJeg kom til verden i januar 1959. Et lille skravl, født tre måneder for tidligt og lidt bagud til en start.\nMin mor kunne ikke magte at have min fire år ældre søster, og så kom jeg til. Min gode mormor, som selv havde født 17 børn på 19 år, kunne ikke klare at have flere børn hos sig, så min mor valgte at sende mig på spædbørnshjem, da jeg var 3 måneder.\nEt tidligere brev til Puk Elgård: Jeg vil gerne sende et nødråb til min mor \nI juni 1959 kom jeg under det såkaldte ”Åndssvageforsorg” – et hjem ved Nislevgaard i udkanten af Otterup på Fyn. Her var jeg så heldig, at min kommende plejemor Marie, som var nattevagt på Nislevgaard, fik øje på mig – ja, hele hendes familie.\nJeg kom med hende hjem i weekenderne i Otterup. Jeg udviklede mig stærkt. At komme ud og blive taget hånd om, at få udfordringer, at blive stimuleret – det hjalp mig frem. De folk, som skulle bedømme os børn på Nislevgaard, fandt ud af, at jeg var anbragt det forkerte sted.\nI alderen 2-6 år var jeg altså under ”Åndssvageforsorgen”, men jeg kom videre. Som 6-årig kom jeg på et almindeligt børnehjem, Bolbrohjemmet i Odense. Så skulle jeg ud i livet og have en chance for at blive bygget op til at kunne klare/begå mig i samfundet uden for ”de trygge mure”.\nDet var svært. Jeg var skræmt fra vid og sans, men jeg fik en enorm støtte fra alle på Bolbrohjemmet. Et bedre sted for mig kunne kun være der. Vi havde det godt og oplevede meget. Det havde jeg ikke oplevet, hvis jeg havde boet hos min mor. På hjemmet i Bolbro var jeg angst for alt det nye. Startede i folkeskolen som 8-årig, senere i Otterup på kommuneskolen, da jeg som 10-årig kom i pleje hos Maria, nattevagten på Nislevgaard.\nDet blev mit held, og jeg vil sige, at fra min tidligste barndom og ungdom havde jeg de rigtige mennesker omkring mig. Jeg har dog altid måttet kæmpe hårdere for mit eget selvværd – komme videre fremad i livet.\nL æs også: Kære Puk: Vi skal skilles - min mand er til mænd \nJeg blev gift med min ”Olsen”, mit livs lys. Vi fik ingen børn, men vi fik et godt liv. Og jeg har nu været ansat som omsorgsmedhjælper i næsten 40 år. En sluttet ring. 35 år som nattevagt – forinden afløser/vikar i dag- og aftenvagter.\nDet er et meget givende arbejde at arbejde med unge voksne med psykisk/fysisk nedsat funktionsevne, som det hedder i dag. Det hedder ikke ”Åndssvageforsorg”, men bosteder. Jeg arbejder der stadig og nærmer mig de 60 år.\nJa, Puk, hvad vil jeg med min historie? Blot sige: Man kan være heldig. At få en hård start i livet behøver ikke nødvendigvis at give et dårligt liv. Humoren har for mig været med til at give hjælp og ballast til at kunne klare hverdagen.\nKære Puk, tak for dine brevkassesvar. Din inspiration til at give en bedre hverdag – overblik – med glimt i øjet. Du gør en kæmpe forskel.\nBrev til Puk: Det er ikke størrelsen på gaven, der tæller \nJeg var med dig hele vejen, da jeg læste dit brev. Jeg så dig for mig, da du som barn endelig blev set og taget for den, du i virkeligheden var. Det er en smuk og rørende historie og endnu smukkere, fordi ringen, som du skriver, er sluttet, og du har givet tilbage af det gode, du trods alt fik. Det giver mig anledning til at skrive, at vi som voksne kan forandre børns liv.\nDa jeg var presset hjemme, åbnede en venindes mor døren for mig, og det forandrede mit liv. Hvis vores primære personer ikke slår til i livet, så kan vi sagtens lære tillid og kærlighed gennem andre voksne.\nHvor har du klaret dig godt, og hvor er det inspirerende at læse din fortælling. Det handler om at dele vores historier. Tak, fordi du delte din.\nAlle har en historie, og her har en snart 60-årig kvinde skrevet sin til Puk Elgård. En historie, der blandt andet bekræfter, hvor vigtigt det er at blive set som barn.\nSøndag, 10. februar 2019 - 7:45 - Af redaktionen. Ill. Birgitte Ahlmann\nSource URL: https://www.familiejournal.dk/livshistorier/mennesker-imellem/brev-til-puk-elgaard-en-haard-start-behoever-ikke-give-et-daarligt


Styrelse lader jyske fiberselskaber slippe for milliondyre slag\nEt energiselskab slipper for at blive reguleret, mens et andet står til at blive underlagt færre forpligtelser end først antaget, viser et nyt udkast til fremtidens regulering af bredbåndsmarkedet. Det vækker glæde.\nOffentliggjort: 04.02.21 kl. 08:01\nEfter hård kritik og frygt for dyre bredbåndspriser til kunderne har Erhvervsstyrelsen slækket på sine planer om at regulere mindre selskaber på bredbåndsmarkedet.\nDet fremgår af styrelsens seneste udkast til en kommende regulering, der er offentliggjort i december.\nBaggrunden for reguleringen er, at både store og små energiselskaber over en årrække har investeret milliarder i fibernet, og nu er blevet så dominerende, at der i Erhvervsstyrelsens øjne skal gribes ind for at sikre konkurrencen.\nOprindeligt mente styrelsen, at det mindre jyske energiselskab GEV med et fibernet, der når over 4000 kunder, havde fået en stor markedsposition i sit forsyningsområde i Grindsted og derfor skulle udpeges til at være en såkaldt SMP, altså et selskab med en stor markedsposition, på samme måde som TDC og energikæmpen Norlys.\n14 selskaber står til at blive underlagt regulering\nErhvervsstyrelsen havde oprindeligt udpeget 15 selskaber som såkaldte SMP'er i hvert deres lokale eller regionale delmarked for højhastighedsbredbånd.\nDet betyder, at de har en stærk markedsposition og derfor kan bliver underlagt regulering, så Erhvervsstyrelsen kan tvinge deres fibernet op, så konkurrenter også kan sælge internet til forbrugerne, og dels regulere den såkaldte engorpris, som konkurrenterne betaler for at benytte fibernettet.\nMen i et nyt udkast er GEV Fibernet sluppet af krogen. Derfor tæller SMP-listen nu:\nNORD ENERGI FIBERNET A/S\nAURA FIBER A/S\nHidtil har TDC været det eneste selskab med SMP-status.\nNår man bliver udråbt til SMP, kan Erhvervsstyrelsen gøre brug af en række værktøjer for at sikre konkurrence. Udsigten til at blive udpeget til det førte til hård kritik fra adm. direktør René Heiselberg Gier, der overfor ITWatch i november kaldte planen for utilstedelig.\n"Der er ingen proportionalitet i tingene. Vi er en by med cirka 10.000 indbygger, og vi ligger typisk tre infrastrukturudbydere side om side, når vi graver i nye områder. Hele Grindsted er også etableret med det daværende antenneforenings coax-net. Så vi har i virkeligheden bragt konkurrence ind på det her område," sagde GEV-direktøren og advarede mod, at omkostningerne ved mere regulering ville blive flyttet over på kunderne.\nNu har Erhvervsstyrelsen besluttet at lade GEV slippe for at være en SMP. Begrundelsen er, at GEV's marked er unikt, fordi TDC også dækker de fleste husstande med en konkurrencedygtig infrastruktur i form af et foreningsejet coax-net.\nIfølge styrelsen har 96 pct. af de 4200 husstande mulighed for at vælge bredbånd gennem både fiber og coax-infrastrukturen.\n"Den høje dækning med to eller flere infrastrukturer er unik for delmarkedet GEV Elnet, og der er ikke andre delmarkeder, hvor den parallelle dækning med højkapacitetsinfrastruktur er tilnærmelsesvis lige så høj," skriver Erhvervsstyrelsen.\nJeg er særligt glad for, at der er blevet lyttet i den dialog, som vi har haft med Erhvervsstyrelsen\nRené Heiselberg Gier, adm. direktør, GEV Fibernet\nDe nye toner vækker glæde i Grindsted.\n"Jeg er bestemt godt tilfreds. Og jeg er særligt glad for, at der er blevet lyttet i den dialog, som vi har haft med Erhvervsstyrelsen," siger René Heiselberg Gier.\nHan fremhæver, at GEV's fibernet allerede er åbent, så Stofa, Yousee og andre, der ønsker at sælge internet og tv, kan leje sig ind, hvis de vil. Og så hæfter han sig ved, at GEV slipper for at blive tvunget til at bruge penge på at koble sig op på eksempelvis engrosplatformen Opennet.\nHvad betyder det for jer, at I ikke bliver udråbt til SMP?\n"Vi fortsætter, som vi hidtil har gjort. Vi er stadig et åbent net, for de potentielle indholdsleverandører, der måtte have lyst. De har stadig mulighed for at få adgang, så der er ikke noget konkret, der har ændre det."\nHvad er det, I slipper for?\n"Det er ekstraregninger og bureaukrati. Vi slipper for, at andre tager stilling for os og eksempelvis tvinger os over i Opennet. Vi har ikke lavet eksakte beregninger af det, men det er i hvert fald dyrere, end det vi har i dag, og det er der kun en til at betale – og det er kunden," siger René Heiselberg Gier og understreger, at han grundlæggende er tilfreds med selv at kunne træffe beslutningerne.\n"Viser det sig at være den bedste løsning for vores kunder at være på eksempelvis Opennet-platformen, så kan det godt være vi vælger det over tid, men det er en beslutning, som træffes her i Grindsted."\nGEV Fibernet er det eneste selskab, som får fjernet SMP-stemplet.\nEt andet sted i Jylland må Jørgen Mosegaard se i øjnene, at energiselskabet Energi Ikast fortsat står til at blive udråbt som SMP trods hans store protester.\nMen den adm. direktør er alligevel tilfreds med det nye udkast, fordi det imødekommer Energi Ikast på et centralt punkt.\n"Vi er overordnet glade for den udvikling, det har taget," som han siger.\nOprindeligt ville Erhvervsstyrelsen have, at Energi Ikast skulle ombygge sit netværk, så andre udbydere kunne få adgang til det via en central platform som Opennet. Men det ville ifølge Jorgen Mosegaard koste 8 mio. kr.\nNu mener styrelsen, at sådan et krav vil være ude af proportioner, netop fordi det koster for mange penge at ombygge Energi Ikasts infrastruktur til at håndtere integrationen til Opennet eller TDC's engrosplatform.\n"Vi bliver selvfølgelig stadig overvåget på en eller anden måde, og vi kommer også til at introducere flere konkurrenter til Altibox. Men at vi ikke nødvendigvis skal tilbyde et produkt på en engrosplatform, som vil være alt for dyr for os, det er vi sådan set glade for," fortæller Jørgen Mosegaard.\nI stedet kan Energi Ikast nøjes med at tilbyde udbydere at få adgang til deres rå fiber.\n"De kan bare sætte udstyr op i vores teknikbygning og tilbyde vores kunder deres produkt den vej igennem," fremhæver han.