Landinspektør med afgørelse: Lilleskolen har ikke vundet hævd på 'skoven'\nHørsholm Lille Skole. Pressefoto\nMandagens skelforretning faldt ud til Hørsholm Kommunes fordel. "Det var ventet", siger direktør i kommunen\nSelv om Hørsholm Lille Skole igennem 40 år har benyttet sig af kommunens 2.800 kvadratmeter grønne område - også kendt som 'Skoven' og 'Frugtplantagen' ved Hannebjerg - så har de hverken ret eller vundet hævd på arealet.\nDet slog Landinspektørfirmaet LE34 fast mandag. Dermed tabte Lilleskolen den skelforretning overfor Hørsholm Kommune, som de selv havde begæret i sagen om området ved Hannebjerg.\n"Afgørelsen fra landinspektøren er faldet ud, som vi havde forventet det og ud fra vores opfattelse af tingene," lyder det i en kommentar fra Ole Stilling, direktør for By- og Ejendomsudvikling i Hørsholm Kommune.\nSom bekendt har Hørsholm Kommune haft en betinget købsaftale på arealet og godkendt et byggeprojekt med opførelse nye boliger.\nAfgørelse kan ende i byretten\nKommunens advokat fra Bruun & Hjejle samt en juridisk medarbejder gjorde ved skelforretningen blandt andet gældende, at Hørsholm Kommune igennem alle årene har stået for og udført vedligeholdelse af området.\nEfter at begge parter havde fremført deres synspunkter trak folkene fra Landinspektørfirmaet LE34 sig kort tilbage, hvorefter de traf en afgørelse, som de meddelte dem straks.\nDet har ikke været muligt at få en kommentar til afgørelsen fra Hørsholm Lille Skoles formand Søren Andersen.\nAfgørelsen vil foreligge skriftligt inden for et par dage. Herefter kan Hørsholm Lille Skole inden for otte uger vælge at indbringe afgørelsen for byretten.\nDecember 2017: Kommunalbestyrelsen skal 18. december stemme om lokalplanen.\n5/2-18 Afholdelse af skelforretning, hvor Landinspektørfirmaet LE34 traf afgørelse om, at Hørsholm Lilleskole ikke har vundet ejendomshævd på kommunens ejendom.\nPubliceret 06 February 2018 12:00\nSådan fik Hannebjerg sit navn\nBakkedraget Sanskebakken strækker sig mellem den gamle Vallerød landsby og bebyggelsen Opnæsgård. I dag er området tæt bebygget, men endnu omkring år 1900 strakte de åbne marker sig, og udsynet over Øresund var frit.\nPå Sanskebakken lå i gammel tid ni gravhøje fra bronzealderen, men kun to af dem er bevaret i dag: Vallerød Høj (undertiden kaldet Peersbakken) og Gunnars Høj. Den højeste del af Sanskebakken hedder Hannebjerg, og det er her man finder Vallerød Høj i et lille træbevokset anlæg.\nHannebjerg får sit navn\nDet dejlige sted fik i 1832 besøg af nogle af tidens førende kulturpersonligheder, og det var ved denne lejlighed, at Hannebjerg fik sit navn: I juli og august 1832 tog forfatteren og teatermanden Johan Ludvig Heiberg sommerophold i Hørsholm sammen med sin unge kone, Johanne Louise Heiberg, der var Danmarks førende skuespillerinde.\nParret havde kun været gift et år, men tilbragte alligevel ferien med Heibergs mor, Thomasine Gyllembourg, samt familiens ven, digteren Henrik Hertz. Det lille selskab lejede sig ind i et hus tæt ved Ridebanen og lige ved postgårdens gæstgiveri (det senere Hørsholm Hotel). Det var en kølig og regnfuld sommer, men en gang imellem brød solen frem, og så benyttede man lejligheden til at tage på små udflugter på egnen.\nOm en af udflugtsmålene skrev Johanne Louise Heiberg senere i sine erindringer ”En Høi i Omegnen, hvorfra man havde en henrivende Udsigt over Havet, var min Yndlingsplet, hvorfor Henrik Hertz havde givet den navn af Hanna-Bjerget”.\nI digtet ”Hyanchinterne” fra 1833 beklagede Hertz, at han ikke skulle tilbringe sommeren i Hørsholm. En af stroferne starter sådan:\n”Jeg skal ei gaa med eder iaar\ntil Vallerødshøien ved Hirschholms Banker\nHvor Hannabjerget som Minde staar\nOm vore gjensidigt skiftende tanker”\nDet er altså digteren Henrik Hertz, der har navngivet Hannebjerg, selv om navnet først blev officielt i 1900-tallet. Først som vejnavn, senere (i 1969) som navn på det nu nedlagte plejehjem. Mon ikke ”Hannebjerg” også kommer til at indgå i navnet på den nye bebyggelse, der er på vej?\nPå den tid, hvor kunstnerne nød udsigten fra ”Hannabjerget”, var der næppe mange af egnens bønder, der gjorde det samme. For alle vidste, at Vallerød Høj var hjemsted for trolde og nisser, som man nødig skulle give sig i lag med. Især på højtidsaftener skulle man holde sig væk, for da rejste højen sig på fire rødglødende pæle, mens højfolket holdt gilde derinde.\nBeretningen blev fortalt til arkæologen Vilhelm Boye, da han arbejdede på Hørsholmegnen i 1883-84. Han foretog en undersøgelse af Vallerød Høj og fandt frem til, at den rummede en egekistebegravelse fra bronzealderen. Af den døde selv var der ikke meget bevaret, men et bronzesværd og forskellige andre gravgaver blev hentet frem. Desuden fandt Boye en urnebegravelse, som menes at være fra jernalderen. Endelig var der i siden af højen, i en rævegrav, anbragt en gryde af jern. Det mente Boye var gjort af en af Vallerøds bønder, der ville hævne sig på højens trolde.\nDagene op til - og selve mandag 18. december 2017 - var noget af en prøvelse for Kristin Arendt, genvalgt konservativt byrådsmedlem og fra nytår ny formand for Miljø- og planlægningsudvalget.\nHannebjerg-sagen plagede hende og tvang hende ud i et ja til den omstridte lokalplan 166. Et ja, der gjorde ondt og var stykket sammen af ingredienserne nødvendighed og partidisciplin.\nHidtil vanskeligste sag\n“Jeg overvejede faktisk at undlade at stemme,” fortæller 40-årige Kristin Arendt, der nu tager fat på sin anden periode som byrådspolitiker og beskriver mødet med Hannebjerg-lokalplanen på dagsordenen som det vanskeligste i hendes fire år i lokalpolitik.\n“Jeg var ved at dø over det her. For det gik op for mig, at vi ikke kunne lave om på det, selv om vi faktisk gerne ville,” forklarer hun.\nSom en konsekvens af sagen mener hun ikke, at der fremover skal laves betingede købsaftaler, før der har været de nødvendige borgerhøringer. For det var her, kæden ifølge Arendt hoppede af.\nHun forsøgte også personligt at få kæden på tandhjulet igen helt op til deadline. Blandt andet ved at tage et møde med DPI's direktør Niels Erik Preisler (DPI er det selskab, der har købt Hannebjerggrunden og skal stå for boligbyggeriet på området, red.) for at se, hvor der kunne justeres på projektet for at tilgodese indsigelserne blandt andet fra Hørsholm Lille Skole.\nKunne undvære boligerne\nHun mente nemlig ikke, at Hørsholm ville miste noget, hvis man droppede nogle boliger, som kommer til at ligge på den grund, Hørsholm Lille Skole i mange år har brugt som bål- og legeplads - og som skolen mener at have vundet hævd på.\nØkonomiudvalget - og altså Kristin Arendt selv - fik også et bud på, hvad det ville koste at ændre projektet med færre boliger, men løb - hvad der vejede tungere - ind i reglerne for sådanne udbud. Og alle måtte erkende, at ændringerne ikke kunne lade sig gøre uden at der skulle et helt nyt udbud til.\n“Prisen var selvfølgelig vigtig, men udbudsreglerne var afgørende. Der skal saglige grunde til at ændre et udbud, og de var der ikke. En så væsentlig ændring af udbuddet ville betyde, at også andre skal kunne byde påny,” oplyser hun.\nI sidste ende var det begrundelsen for at stemme ja - og også, at et nyt udbud ville slå et hul på 28 millioner kroner i kommunekassen.\n“Det er mit første udbud. Det plager mig, at vi ikke kunne lave den regulering, vi gerne ville,” siger Kristin Arendt, der giver de kritikere ret, som mener, at der ikke skulle have været skrevet under på en betinget salgsaftale uden en forudgående borgerhøring om det pågældende byggeri.\n“Det er ikke sket med ond vilje. Ingen har været bevidst om problemerne. Det skal vi gøre anderledes fremover,” lyder hendes ræsonnement.\nØnsker et borgerråd\nHun vil ikke pege fingre af dem, der har været involveret i processen, men mener, at der skal en kulturændring til i hele den kommunale organisation for at forhindre, at sådan en situation igen opstår.\n“Der skal meget mere dialog til. Jeg forestiller mig, at vi som konsekvens af denne sag opretter et borger- eller projektråd i forbindelse med den byudvikling, der kommer til at ske. Det kunne være forskellige interessenter som Rungsted Skole, DSB, Rungsted Bytorv eller andre med interesser i et bestemt område. Så vi finder ud af, hvordan vi får det bedste ud af det. Det kan være enormt berigende,” siger hun med henvisning til den række af byudviklingsprojekter, borgerne i Hørsholm kan se frem til de kommende år.\nDet er efterhånden velkendt, at dagene op til afstemningen om Hannebjerg-lokalplanen 18. december var neglebidende spændende for en stor del af den daværende kommunalbestyrelses medlemmer.\nNu viser det sig, at der, helt op til afgørelsens time, var uenighed om sagen dybt inde i den konservative gruppe. Og lokalplanen, der blev stemt hjem med ti stemmer for, syv imod og to, der undlod, var således særdeles tæt på at falde.\nDramaet nåede et højdepunkt, da den otte personer store konservative gruppe på et gruppemøde ikke kunne snakke sig til enighed, men måtte tage en afstemning om sagen. Her stemte tre ud af otte imod lokalplanen. Hvis de tre havde fastholdt deres nej frem til kommunalbestyrelsesmødet 18. december, var lokalplanen faldet.\nAfstemningen fandt ifølge Ugebladets oplysninger sted kort før Økonomiudvalgets møde 7. december, hvor der var et knebent flertal på fem-fire for lokalplanen.\nSom bekendt valgte Thorkild Gruelund at fastholde sit nej på det afgørende møde. To andre nej-sigere, Kristin Arendt og Jan H. Klit, valgte i sidste øjeblik at vende et nej til et ja.\n“Jeg synes godt, man kunne argumentere for, at Hørsholm Lille Skole fortsat kunne benytte grunden. Ikke det hele, men der kunne godt have været fjernet nogle huse. Og jeg ærgrer mig over, at jeg ikke fik set grunden forinden,” fortæller Jan H. Klit til Ugebladet.\nHan står i dag ved det ja, det så blev til for hans vedkommende.\n“Skolen kan jo ikke få 2.800 kvadratmeter gratis og det var budgetstof. Det var en mindre kamel, der skulle sluges. Men jeg synes, sagen er landet fornuftigt, og det lever jeg fint med,” siger han og forsikrer, at historien ikke vil gentage sig.\n“Vi skal have borgermøder tidligere i processen. Jeg har lært af det her. Det sker ikke igen,” tilføjer han.\nAfstemninger sker ikke så ofte, når de konservative samles. Hannebjerg-sagen var en særlig situation, mener Kristin Arendt.\n“Jeg kan ikke mindes, vi har haft det i de fire år, jeg har været med,” siger hun, der også stemte imod på gruppemødet, men også vendte det til et ja 18. december. Arendt mener ikke, det er tegn på styrke at skulle stemme om en sag.\n“Det er udtryk for, at vi ikke kan blive enige ved at snakke sammen. Det er bedre at tale sig frem til en løsning. Det står vi os stærkere ved,” understreger hun.\nThorkild Gruelund ønsker ikke at kommentere, hvad der skete på gruppemødet. Han stemte dog nej både der og senere i kommunalbestyrelsen. Og han mener, flertallet i kommunalbestyrelsen kan bebrejdes at tage en afstemning om en så vigtig sag efter der har været holdt kommunalvalg.\n“Det her er en sag, der rækker langt ind i den nye periode. Og der sad jo medlemmer, der reelt var stemt ud og giver sig til at vedtage noget så vigtigt 'fem minutter i tolv'. Jeg mener, man skulle have overladt det til det nye byråd at stemme om sagen,” lyder Gruelunds kritik.\nSocialdemokraternes gruppeformand Niels Lundshøj havde det fremtidige samarbejde i tankerne, da han mandag sammen med partifælle Arne Georg Stangeby undlod at stemme imod Hannebjerg-lokalplan 166. Selv om han mest havde lyst til det og også havde stemt nej i Økonomiudvalget for 14 dage siden.\n“I så store projekter skal man være forsigtig med, hvilken demonstration, man vil lave, når der er et flertal. For vi skal også kunne operere med kommunalbestyrelsen fremadrettet. For den gode stemnings skyld og for det fremadrettede samarbejde, så vi ikke får en splittet kommunalbestyrelse, hvor der er gravet grøfter,” sagde Lundshøj efter et meget intenst sidste kommunalbestyrelsesmøde i år og i den nuværende sammensætning.\nHer blev den meget følsomme Hannebjerg-lokalplan mandag vedtaget med ti stemmer for, syv imod og så socialdemokraternes to undladelser.\nAllerede på selve mødet sagde Lundshøj i sin redegørelse, at han ville stemme imod, hvis der blev et flertal imod, og undlade, hvis der viste sig at være et flertal imod.\nHavde der således kun været ni ja-stemmer, ville Niels Lundshøj og Stangeby havde bidraget til at vælte projektet med deres stemmer.\n“Der var kun de to muligheder. Enten at lade det hele falde eller lade det hele gå om. Vi kunne ikke ændre på boligerne, så det hele måtte i givet fald gå om,” lød Lundshøjs ræsonnement.\nHan hældte efter mødet fortsat til et nej og til at lade den ny kommunalbestyrelse overtage sagen med ny beslutningen, nyt udbud og ny lokalplan. På den anden side vil han også gerne respektere et flertal.\n“Jeg accepterer, at der er et flertal i en meget stor, meget prekær og meget, meget betændt sag. Vi kæmpede kampen og tabte slaget. Så må man bøje sig i en så stor sag, som er afslutningen på en lang kommunalbestyrelsesperiode,” slut-tede den socialdemokratiske gruppeformand.\nKede af det og skuffet\nSøren Andersen, formand for Hørsholm Lille Skoles bestyrelse, havde efter afgørelsen ikke så meget at sige.\n“Der er ikke så meget andet at sige, end at vi er kede af det og skuffede på børn og Hørsholmborgeres vegne over at miste endnu et grønt åndehul,” sagde bestyrelsesformanden til Ugebladet.\nDer måtte bæres flere stole ind for at få plads til alle de borgere, der her til aften var interesseret i at overvære, hvordan Hørsholm Kommunalbestyrelse håndterede sagen om lokalplan 166 om Hannebjerg-projektet. Sjældent har der været så mange til kommunalbestyrelsesmøde, som var årets sidste - og det sidste i den nuværende sammensætning.\nDer var bifald undervejs til de lokalpolitikere, der tog ordet for at tale imod projektet - og enkelte undertrykte mishagsytringer til dem, der talte for.\nDe 'vandt' til sidst. Hvis man da kan tale om en vinder i denne sag: Da den timelange debat var overstået, var der, som forventet, et snævert flertal for lokalplanen. Men den blev ikke 10-9, som forventet: Lokalplanen blev besluttet med ti stemmer for, syv imod og to, der undlod at stemme.\nDet var socialdemokraterne, der endte med hverken at stemme for eller imod. Selv om deres gruppeformand, Niels Lundshøj, havde stemt nej til lokalplanen i Økonomiudvalget.\nHan ridsede i sit indlæg sagen op på denne måde:\n“Jeg har haft søvnløse timer. Vi har opnået splid i denne sag. Der er på den ene side borgere, der ikke føler sig hørt. Der er Hørsholm Lille Skole, der føler noget taget fra sig. På den anden side en kommune, der har et projekt. Hvad er gået galt? Hvis alt var foregået godt til kryds og slange, så havde vi ikke været i denne situation. Stemmer vi ja, har vi utilfredse borgere. Stemmer vi nej, står vi med store huller i vores anlægsbudget,” sagde Lundshøj og bebudede, at han ville gøre sin og partifælle Arne Georg Stangebys stillingtagen afhængig af, om der var et flertal.\nDet var der med Konservatives syv og Peter Antonsens (BL), Henrik Klitgaards (R) og partiløse Gitte Burchards stemmer.\nDa det stod fast, undlod de to socialdemokrater at stemme, mens Venstres fire, Liberal Alliances to og Konservatives Thorkild Gruelund stemte imod.\nMed- eller modborgere\n“Vi skal dyrke begrebet medborgere, ikke modborgere,” sagde Thorkild Gruelund akkompagneret af stort bifald fra tilhørerrækkerne, og tilføjede. at han hellere ville “tage hensyn til en hel del borgere end en enkelt developer”.\nVenstres Annette Wiencken mente, at projektet var for indgribende og at de trafikale problemer skulle løses først.\n“Lokalplanen bør også afvente skelforretningen. Det ville klæde os at vente med lokalplanen, indtil det er på plads,” sagde hun med henvisning til, at Hørsholm Lille Skole har begæret skelforretning for at få afklaret spørgsmålet, om skolen gennem sine 40 år har vundet hævd på 2800 kvadratmeter, der kaldes 'Skoven'.\nIgen til så store klapsalver og opbakkende råb, at borgmester Morten Slotved måtte minde de fremmødte om, at de skulle dæmpe sig.\nDer var ingen bifald til Henrik Klitgaard (R), der ingen grund så til at udsætte beslutningen om lokalplanen.\n“De (Hørsholm Lille Skole, red.) har ingen ret til en kommunal byggegrund. Det er rendyrket populisme, I har gang i,” sagde han henvendt til nej-sigerne.\nBeboere i Kirstineparken i Hørsholm er efterhånden både oprørte og frustreret over, at deres lille stille og blinde vej hver morgen forvandles til et sandt trafikkaos, når 40-50 forældre til elever på Hørsholm Lille Skole kører ind på deres private fællesvej for at sætte børnene af.\nProblemet er de senere år bare blevet værre og værre, og ofte sker det, at beboerne ikke selv kan komme ud med deres bil, fordi forældre parkerer udenfor og er gået med ind til skolens morgensang.\n“Nu er det blevet for meget. Vores vej er slet ikke bygget til det her. Der er heller ikke parkeringspladser nok, og de holder også et sted, hvor vejen svinger og der ikke er plads til at komme forbi,” siger Jørgen Juul, formand for bestyrelsen i Kirstineparken.\n“Vi har flere gange indskærpet det overfor skolen, men der sker ikke noget,” fastslår han.\nDet hænder også, at der opstår diskussioner mellem beboere og forældre, når en beboer prøver at påtale forholdene på stedet.\n“Det sker jo, at der fyger grimme ord gennem luften fra forældrene,” tilføjer Jørgen Juul.\nDet har beboer Lene Gerd Larsen mærket. Hun fortæller til Ugebladet, at der var forældre, der gav hende 'fingeren', da hun en morgen i sensommeren fotograferede de mange parkerede biler. En anden gang påtalte hun en fars for høje fart på vejen og fik det kontante svar; “Jamen, jeg har travlt”.\nTrods flere forsøg på at fortælle Hørsholm Lille Skole om problemerne, er det Kirstineparkens formand Jørgen Juuls oplevelse, at de er meget lidt lydhøre og ikke vil i dialog om en løsning.\nUsikker og utrygt\nFor halvanden måned siden blev der holdt et møde med Kirstineparkens formand Jørgen Juul, leder af Hørsholm Lille Skole, Marianne B. Andersen, og Hørsholm Kommunes leder af Vej og Park, Charlotte Skov.\n“Vi er gået ind i sagen af trafiksikkerhedsmæssige hensyn. Det, der sker med trafikken i Kirstineparken i øjeblikket, er både usikkert og utrygt. Vejen er ikke indrettet som skolevej. Det har vi gjort på Sanskevej,” oplyser Charlotte Skov, leder af Vej og Park, til Ugebladet.\nMødet fik samtidig Hørsholm Kommune til at udforme et brev til Lille Skolens forældre, hvor de klart slår fast, at “Kirstineparken er en privat fællesvej, som Hørsholm Lille Skole ikke har vejret til. Forældre med ærinde til Hørsholm Lille Skole må ikke benytte Kirstineparken.”\nI stedet henvises til området på Sanskevej og Louis Petersensvej, hvor der er indrettet parkeringsbane til præcis det formål, at forældre skal kunne sætte deres børn af og samtidig gå med ind på skolen.\nDe blev etableret i 2012 efter en trafikanalyse udarbejdet af Rambøll.\nMen det er ikke noget, en stor del af Lilleskolens forældre retter sig efter.\nStrid om tilladelse\nVed begge indkørselsveje til Kirstineparken er der opsat autoriseret skiltning, som ifølge færdselsloven betyder, at det er forbudt at køre ind medmindre det er med ærinde til beboerne.\nFor politiet er det dog et problem at håndhæve og afgøre hvilke biler, der har tilknytning til beboerne. Desuden er der opstået en strid om 'manglende tilladelse' af skiltningen, der blev sat op fra bebyggelsens start i 1964-1966.\nFra Hørsholm Kommune oplyses det, at de ikke har givet tilladelse til skiltningen. Og hos politiet kan de i deres arkiver ikke se, at de har givet tilladelse.\nIfølge leder af Vej- og Park, Charlotte Skov, har Hørsholm Lille Skole tolket det som at skiltene dermed ikke er lovlige, og derfor ikke behøver at blive respekteret.\nDen senest melding Kirstineparkens formand Jørgen Juul fik i en mail fra skolen var netop, at skolens jurister ser anderledes på sagen.\n“Jeg må sige, at jeg står helt uforstående over for skolens reaktion og tilgang. De nægter at acceptere det og ønsker efter min opfattelse ikke at gå i dialog,” siger Jørgen Juul.\nSkoleleder Marianne B Andersen ønsker overfor Ugebladet ikke at kommentere sagen. Dog siger hun:\n“Vi er dialog med kommunen om en løsning. Og jeg håber, vi finder en rigtig løsning for alle parter”.\nPå spørgsmålet, hvorfor skolen og forældrene ikke viser hensyn til beboerne i Kirstineparken og i stedet benytter Sanskevej som tilkørselsvej, svarer Marianne B Andersen, at det har hun gjort i adskillige 'Fredagsbreve', som udsendes til forældrene.\nDen kaotiske situation i Kirstineparken får imidlertid nu konsekvenser, idet Hørsholm Kommune af hensyn til trafiksikkerheden - ikke mindst fodgængere og cyklister - ønsker at få stoppet den voldsomme trafik.\nSom vejmyndighed planlægger de derfor at opsætte nye skilte i begyndelsen af 2018.\n“Vi planlægger at erstatte de nuværende skilte med nye, som politiet kan håndhæve. Lige nu er den eksisterende skiltning i høring i Kirstineparken. Derefter gennemføres en høring på to uger blandt beboerne om vores forslag til nye skilte.\nEn høring som Hørsholm Lille Skole ikke er en del af,” oplyser Charlotte Skov fra Vej og Park.\nSpørgsmålet, om Hørsholm Lille Skole igennem sin 40-årige levetid har fået ret til at råde over 2800 kvadratmeter 'Skoven' og 'Frugtplantagen', ender med stor sandsynlighed i en retssal.\nSkolen har i dag begæret skelforretning, som skal afgøre, om Hørsholm Lilleskole kan gøre krav på arealet.\nBestyrelsesformand Søren Andersen finder det derfor rimeligt, at kommunalbestyrelsen udsætter sin beslutning om lokalplan 166, som er på dagsordenen mandag.\nGør sig selv til dommer\n“Jeg synes det er rimeligt at afvente en skelforretning. Jeg synes ikke, det er en retsstat værdig at udpege sig selv som dommer. Det er magtoverlegenhed. Kommunen er klart den store i denne sag og gør så sig selv til dommer. Det kan man jo ikke i en retsstat,” siger Søren Andersen og henviser til, at direktør for by- og ejendomsudvikling, Ole Stilling, i Ugebladet 7. december på baggrund af et notat fra advokatfirmaet Bruun og Hjejle slog fast, at Hørsholm Lilleskole med sikkerhed ikke kan hævde at området er skolens.\nSkelforretning vil formentlig finde sted i næste måned, oplyser direktør Ole Stilling til Ugebladet og bekræfter at have modtaget en begæring om skelforretning fra Hørsholm Lille Skoles advokat. Han forventer ikke, at begæringen har opsættende virkning for planerne for Hannebjerg-projektet. Lokalplan 166 for området skal til afstemning på årets sidste kommunalbestyrelsesmøde mandag 18. december.\n“Jeg vurderer, at der skal tungtvejende grunde til og mener derfor ikke, begæringen får opsættende virkning,” siger Ole Stilling til Ugebladet.\nSkole eller plejehjem\nDet er advokat Jens-Ole Dehn-Toftehøj fra firmaet AdvokatForRet i Hørsholm, der har afsendt begæringen om skelforretning.\nHan skriver kort og godt, at Hørsholm Kommune skal anerkende, at et areal på 2800, alternativt 2230 kvadratmeter, tilhører Hørsholm Lille Skole, fordi skolen har vundet ejendomshævd på arealet. Og - “i en efterfølgende retssag om nødvendigt” - skal kommunen anerkende, at der ikke må bygges på området og at det “kun må anvendes til en udvidelse af det offentlige institutionsbyggeri (plejehjemmet Hannebjerg, red.) eller Hørsholm Lille Skole, og at bebyggelsen kun må opføres med én etage foruden kælder”.\nLandinspektører i marken\nSkelforretningen foregår ved, at Hørsholm Kommune og Hørsholm Lille Skole mødes på et tidspunkt med hver sin landinspektør. De to landinspektører skal finde ud af, hvor skellet skal være.\nBliver de enige på dagen, ender sagen der. Bliver de ikke enige, kan sagen ende ved en domstol.\nHørsholm Lille Skole har bebudet at ville stille med en række vidner og har også sendt forskellige videforklaringer med i sin begæring om skelforretning.\n“Selvfølgelig skal man kæmpe for sin sag, men jeg synes, han har været meget direkte.”\nDet siger det partiløse kommunalbestyrelsesmedlem Gitte Burchard til Frederiksborg Amtsavis og føler det “grænseoverskridende”, at formanden for Hørsholm Lille Skole fredag i sidste uge opsøgte hende på hendes private bopæl. Angiveligt for at afkræve hende et svar på, hvorfor hun på økonomiudvalgsmødet dagen før havde stemt for lokalplan 166 om Hannebjerg-boligerne.\n’En underlig holdning’\nTil avisen fortæller Gitte Burchard, at hun ikke selv var hjemme, men oplyser, at formanden havde ringet og lagt beskeder om, ”at det da var en underlig holdning, jeg havde til sagen.”\nSøren Andersen beklager over for avisen, at hans optræden bliver opfattet som grænseoverskridende. Han bekræfter, at han har ringet og skrevet til Gitte Burchard “fordi jeg gerne vil i dialog med hende og høre, hvorfor hun stemmer ja til Hannebjerg-projektet,” fortæller Søren Andersen i bladet og oplyser, at han af “en anden politiker” blev opfordret til personligt at tage forbi hende.\nEn række andre lokalpolitikere fortæller i avisen om negative oplevelser med Søren Andersen, mens andre ikke har oplevet hans påvirkningsarbejde som generende.\nHenrik Klitgaard (R) fortæller eksempelvis, at skoleformanden under valgkampen i en besked til Hørsholm Lille Skoles forældre havde opfordret dem til ikke at stemme på Klitgaard.\nKampen om ’Skoven’\nHannebjerg-projektet var en varm sag i valgkampen, fordi Hørsholm Lille Skole finder det ødelæggende for skolen, at et 2.800 kvadratmeter stort område, som kaldes 'Skoven' og 'Frugtplantagen', inddrages i boligprojektet. Der er bålplads på området, som blandt andet bruges som legeplads og fra skolens side betragtes som en del af skolens identitet.\nHørsholm Lille Skole mener derfor at have vundet hævd over området, hvilket et eksternt notat, bestilt af Hørsholm Kommune, afviser.\nFør økonomiudvalgsmødet 7. december sendte Søren Andersen en mail til samtlige kommunalbestyrelsesmedlem-mer og truede med at melde dem til politiet, hvis det var kommunens medarbejdere, der - efter hans opfattelse - ulovligt var trængt ind på skolens ejendom for at markere nogle træer til mulig fældning.\nDet viste sig senere at være en landinspektør, der på eget initiativ var taget ind på grunden for at markere blandt andet et par træer og nogle træstubbe med farveklatter.


Olanzapine "Teva" Teva B.V. smeltetabletter 5 mg, 10 mg, 15 mg og 20 mg\nSe information om Olanzapine "Teva" på min.medicin.dk.\nSe information til sundhedsfaglige om Olanzapine "Teva" på pro.medicin.dk.\nsmeltetabletter 5 mg, 10 mg, 15 mg og 20 mg\nOlanzapine Teva 5 mg smeltetabletter\nOlanzapine Teva 10 mg smeltetabletter\nOlanzapine Teva 15 mg smeltetabletter\nOlanzapine Teva 20 mg smeltetabletter\nDet skal du vide, før du begynder at tage Olanzapine Teva\nSådan skal du tage Olanzapine Teva\nOlanzapine Teva indeholder det aktive stof olanzapin. Olanzapine Teva tilhører en gruppe af lægemidler, der kaldes antipsykotika. De anvendes til behandling af følgende lidelser:\nSkizofreni, en lidelse med symptomer såsom: mistro, ualmindelig mistænksomhed og indesluttethed eller at man hører, ser og mærker ting, som ikke eksisterer. Mennesker med denne lidelse kan også føle sig deprimerede, angste eller anspændte.\nModerate til svære maniske episoder, en tilstand med symptomer som begejstring og eufori.\nDet er vist, at Olanzapine Teva forebygger tilbagefald af disse symptomer ved bipolar lidelse (maniodepressiv sygdom) hos patienter, hvis maniske episode har reageret på olanzapinbehandling.\n2. Det skal du vide, før du begynder at tage Olanzapine Teva\nTag ikke Olanzapine Teva\nHvis du er allergisk (overfølsom) over for olanzapin eller et af de øvrige indholdsstoffer i dette lægemiddel (angivet i punkt 6). En allergisk reaktion kan kendes ved udslæt, kløe, hævelse af ansigt eller læber eller kortåndethed. Hvis du har oplevet dette, skal du fortælle det til lægen.\nKontakt lægen eller apoteket, før du tager Olanzapine Teva.\nOlanzapine Teva anbefales ikke til ældre, demente patienter, da det kan have alvorlige bivirkninger.\nDenne type medicin kan forårsage usædvanlige bevægelser af især ansigt eller tunge. Hvis dette forekommer, når du har taget Olanzapine Teva, skal du fortælle det til lægen.\nYderst sjældent forårsager denne slags medicin en kombination af feber, hurtigere vejrtrækning, svedtendens, muskelstivhed og døsighed/søvnighed. Hvis dette forekommer, skal du omgående kontakte din læge.\nVægtøgning er set hos patienter, som tager Olanzapine Teva. Du og din læge bør jævnligt kontrollere din vægt. Henvisning til en diætist eller hjælp med at lægge en kostplan bør om nødvendigt overvejes.\nHøjt sukker- og fedtindhold (triglycerider og kolesterol) i blodet er set hos patienter, som tager Olanzapine Teva. Inden du påbegynder behandling med Olanzapine Teva samt jævnligt i løbet af behandlingen skal din læge tage blodprøver for at kontrollere indholdet af sukker og fedt i dit blod.\nFortæl det til lægen, hvis du eller nogen i din familie tidligere har haft blodpropper, da denne type medicin kan være forbundet med dannelse af blodpropper.\nSaltmangel som følge af langvarig alvorlig diarré og opkastning eller brug af vanddrivende medicin (diuretika).\nSom almindelig forholdsregel bør du - hvis du er over 65 år - have målt dit blodtryk hos din læge.\nOlanzapine Teva er ikke beregnet til patienter under 18 år.\nBrug af anden medicin sammen med Olanzapine Teva\nTag kun anden medicin sammen med Olanzapine Teva, hvis din læge siger, at du må. Du kan komme til at føle dig døsig, hvis Olanzapine Teva tages sammen med depressionsmidler eller medicin til behandling af angst eller søvnløshed (sovepiller).\nFortæl altid lægen eller på apoteket, hvis du bruger anden medicin eller har gjort det for nylig. Dette gælder også medicin, som ikke er købt på recept, f.eks. naturlægemidler og vitaminer og mineraler. Det er især vigtigt at fortælle lægen, hvis du tager:\nCarbamazepin (mod epilepsi og stemningsforstyrrelser), fluvoxamin (mod depression) eller ciprofloxacin (mod infektion), da det kan blive nødvendigt at ændre din Olanzapine Teva-dosis.\nBrug af Olanzapine Teva sammen med alkohol\nDrik ikke nogen form for alkohol, når du får Olanzapine Teva, da det sammen med alkohol kan gøre dig døsig.\nHvis du er gravid eller ammer, har mistanke om, at du er gravid, eller planlægger at blive gravid, skal du spørge din læge eller apotekspersonalet til råds, før du bruger dette lægemiddel. Du bør ikke få denne medicin, mens du ammer, da små mængder Olanzapine Teva kan overføres til modermælken.\nFølgende symptomer kan forekomme hos nyfødte af mødre, som har taget Olanzapine Teva i sidste trimester (de sidste tre måneder af graviditeten): rystelser, muskelstivhed og/eller svaghed, søvnighed, ophidselse, vejrtrækningsbesvær og besvær med at indtage føde. Hvis dit barn får nogle af disse symptomer, bør du kontakte din læge.\nDer er risiko for døsighed, når du får Olanzapine Teva. Hvis dette opstår, må du ikke føre bil eller betjene værktøj eller maskiner. Fortæl det til din læge.\nVigtig information om nogle af de øvrige indholdsstoffer i Olanzapine Teva\nOlanzapine Teva indeholder lactose og saccharose. Kontakt lægen, før du tager denne medicin, hvis lægen har fortalt dig, at du ikke tåler visse sukkerarter.\nOlanzapine Teva indeholder aspartam (E951), som er en kilde til phenylalanin, og er derfor ikke egnet til individer med phenylketonuri.\n3. Sådan skal du tage Olanzapine Teva\nDin læge vil fortælle dig, hvor mange Olanzapine Teva smeltetabletter, du skal tage og i hvor lang tid, du skal tage dem. Dagsdosis for Olanzapine Teva er mellem 5 mg og 20 mg. Konsulter din læge, hvis dine symptomer vender tilbage, men stop ikke med at tage Olanzapine Teva medmindre, at din læge siger det.\nDu bør tage Olanzapine Teva smeltetabletter én gang dagligt efter din læges anvisning. Forsøg at tage smeltetabletterne på samme tidspunkt hver dag. Det er ligegyldigt, om du tager smeltetabletterne til et måltid eller ej. Olanzapine Teva er beregnet til at spise.\nOlanzapine Teva smeltetabletter knækker let, så du bør tage forsigtigt på smeltetabletterne. Tag ikke på smeltetabletterne med våde hænder, da de i så fald let vil gå i stykker. Put tabletten i munden. Den vil blive opløst med det samme i munden, så du let kan synke den.\nDu kan også lægge tabletten i et glas vand, appelsinjuice, æblejuice eller mælk eller i en kop kaffe. Rør rundt. Med nogle drikkevarer kan blandingen ændre farve og måske blive uklar. Drik den med det samme.\nHvis du har taget for mange Olanzapine Teva smeltetabletter\nPatienter, som har taget mere Olanzapine Teva end de burde, har oplevet følgende symptomer: Hurtig hjerterytme, ophidselse/aggression, problemer med at tale, usædvanlige bevægelser (især af ansigt eller tunge) eller nedsat bevidsthedsniveau (døsighed). Andre symptomer kan være: Akut forvirring, krampeanfald (epilepsi), koma, en kombination af feber, hurtigere vejrtrækning, svedtendens, muskelstivhed og døsighed/søvnighed, langsommere vejrtrækning, aspiration, højt eller lavt blodtryk, unormal hjerterytme.\nKontakt omgående din læge eller dit sygehus, hvis du får nogen af de ovennævnte symptomer. Vis tabletpakningen til lægen.\nHvis du har glemt at tage Olanzapine Teva\nTag dine smeltetabletter lige så snart, du kommer i tanke om det. Du må ikke tage to doser på en dag.\nHvis du holder op med at tage Olanzapine Teva\nDu må ikke ophøre med at tage smeltetabletterne, fordi du føler dig bedre tilpas. Det er vigtigt, at du fortsætter med at tage Olanzapine Teva, så længe din læge beder dig om det.\nHvis du pludseligt holder op med at tage Olanzapine Teva, kan der forekomme symptomer som svedtendens, søvnbesvær, rysten, angst, kvalme og opkastning. Din læge vil måske foreslå dig, at du nedsætter din dosis gradvist, før du helt stopper.\nUnormale bevægelser (en almindelig bivirkning, som forekommer hos op til 1 ud af 10 patienter) særligt i ansigtet eller tungen (grimasser);\nBlodpropper i venerne (en ikke almindelig bivirkning, som forekommer hos op til 1 ud af 100 patienter), særligt i benene (symptomerne omfatter hævelse og smerte i benet samt hudrødme). Blodproppen kan rive sig løs og flyde med blodet til lungerne og kan dermed forårsage brystsmerter og vejrtrækningsproblemer. Hvis du bemærker nogle af disse symptomer, skal du omgående søge læge.\nMeget almindelige bivirkninger (forekommer hos flere end 1 ud af 10 patienter) omfatter vægtstigning, søvnighed samt forhøjede niveauer af prolaktin i blodet. I begyndelsen af behandlingen kan nogle patienter føle svimmelhed eller svaghed (med langsom puls), særligt når de rejser sig fra liggende eller siddende stilling. Det vil sædvanligvis gå over af sig selv, men hvis det ikke gør, så fortæl det til lægen.\nAlmindelige bivirkninger (forekommer hos op til 1 ud af 10 patienter) omfatter ændringer i mængden af visse blodceller, cirkulerende fedtstoffer i blodet samt forbigående forhøjede leverenzymer tidligt i behandlingen; forhøjet sukker i blodet og urinen; forhøjet urinsyre og kreatininkinase i blodet; øget sultfornemmelse; svimmelhed; rastløshed; rysten; unormale bevægelser (dyskinesi); forstoppelse; mundtørhed; hududslæt; tab af styrke; udpræget træthed; væskeophobning, som medfører hævede hænder, ankler eller fødder; feber; ledsmerter og seksuelle problemer såsom nedsat sexlyst (libido) hos mænd og kvinder eller rejsningsbesvær hos mænd.\nIkke almindelige bivirkninger (forekommer hos op til 1 ud af 100 patienter) omfatter overfølsomhed (f.eks. hævelser i mund og hals, kløe, hududslæt); sukkersyge eller forværring af sukkersyge, af og til ledsaget af syreforgiftning (ketoacidose - ketonstoffer i blod og urin) eller bevidstløshed; krampeanfald, sædvanligvis hos patienter med tidligere krampeanfald (epilepsi); muskelstivhed eller muskelkramper (inklusive øjenbevægelser); restless legs-syndrom (stærk uro i underbenene); problemer med at tale; langsom hjertefrekvens (puls); følsomhed over for sollys; næseblod; udspilet mave; hukommelsestab eller glemsomhed; ufrivillig ufrivillig vandladning (urininkontinens); vandladningsbesvær; hårtab; manglende menstruation eller længere intervaller mellem menstruationerne; brystforandringer hos mænd og kvinder, såsom unormal produktion af brystmælk eller unormal vækst.\nSjældne bivirkninger (forekommer hos op til 1 ud af 1000 patienter) omfatter nedsat kropstemperatur; unormal hjerterytme; pludselig uforklarlig død; betændelse i bugspytkirtlen, som forårsager voldsomme mavesmerter, feber og utilpashed; leversygdom, som viser sig ved gulfarvning af huden og af det hvide i øjnene; muskelsygdom, som viser sig med uforklarlige smerter; forlænget og/eller pinefuld erektion.\nMeget sjældne bivirkninger inkluderer alvorlige allergiske reaktioner såsom lægemiddelfremkaldt reaktion med eosinofili og systemiske symptomer (DRESS). DRESS fremtræder indledningsvist som influenzalignende symptomer med udslæt i ansigtet og sidenhen med mere udbredt udslæt, høj temperatur, forstørrede lymfeknuder, forhøjede tal for leverenzymer i blodprøver og et øget antal eosinofile granulocytter (en type hvide blodlegemer).\nÆldre patienter med demens kan under behandling med Olanzapine Teva opleve slagtilfælde, lungebetændelse og urininkontinens. De kan også falde, blive voldsomt trætte, få synsbedrag, forhøjet kropstemperatur, rødme i huden og få besvær med at gå. Der er set nogle dødsfald i denne gruppe af patienter.\nHos patienter med Parkinsons sygdom kan Olanzapine Teva forværre symptomerne.\nBrug ikke lægemidletefter udløbsdatoen, som er angivet på æsken.\nEventuel ubrugt medicin skal afleveres på apoteket. Spørg på apoteket, hvordan du skal bortskaffe medicinrester. Af hensyn til miljøet må du ikke smide medicinrester i afløbet, toilettet eller skraldespanden.\nOlanzapine Teva indeholder:\nDet aktive stof er olanzapin.\nHver Olanzapine Teva 5 mg smeltetablet indeholder 5 mg af det aktive stof.\nHver Olanzapine Teva 10 mg smeltetablet indeholder 10 mg af det aktive stof.\nHver Olanzapine Teva 15 mg smeltetablet indeholder 15 mg af det aktive stof.\nHver Olanzapine Teva 20 mg smeltetablet indeholder 20 mg af det aktive stof.\nDe øvrige indholdstoffer er: mannitol, aspartam (E951), magnesiumstearat, crospovidon type B, lactosemonohydrat, hydroxypropylcellulose, citronsmag (smagsstof(fer), maltodextrin, saccharose, arabisk gummi (E414), glyceryltriacetat (E1518) og alfa-tocopherol (E307).\nSmeltetablet er det tekniske udtryk for en tablet, som straks bliver opløst i din mund, så du let kan sluge den.\nOlanzapine Teva 5 mg smeltetablet er en gul, rund, bikonveks tablet med en diameter på 8 mm.\nOlanzapine Teva 10 mg smeltetablet er en gul, rund, bikonveks tablet med en diameter på 10 mm.\nOlanzapine Teva 15 mg smeltetablet er en gul, rund, bikonveks tablet med en diameter på 11 mm.\nOlanzapine Teva 20 mg smeltetablet er en gul, rund, bikonveks tablet med en diameter på 12 mm.\nOlanzapine Teva 5 mg, 10 mg og 15 mg smeltetabletter fås i kartoner med 28, 30, 35, 50, 56, 70 eller 98 tabletter.\nOlanzapine Teva 20 mg smeltetabletter fås i kartoner med 28, 30, 35, 56, 70 eller 98 tabletter.\nIkke alle pakninger er nødvendigvis markedsført.\nTeva B.V., Swensweg 5, 2031GA Haarlem, Holland\nTEVA PHARMA S.L.U., Poligono Industrial Malpica, c/C, no. 4, 50.016 Zaragoza, Spanien\nHvis du vil have yderligere oplysninger om Olanzapine Teva, skal du henvende dig til den lokale repræsentant:\nGxMed Nordic lvs\nTlf: +45 39 77 50 13\nDenne indlægsseddel blev senest godkendt 02/2018


Bryd tabuet om offentligt ansatte - Kommentarer | www.b.dk\nBerlingske mener: Bryd tabuet om offentligt ansatte\n3 Kommentarer Your browser does not support jsincludes. Mere fra Debat Thomas Larsen: Et sammenbrud af episke dimensionerSjældent har et kollaps i dansk politik været større og mere dramatisk, end det som Naser Khader og Ny Alliance har gennemlevet på mindre end et år.\nOle Skovgaard 27. september 2013, 11:24 Det er så sandt som det er sagt.\nDet er så sandt som det er sagt Berlingske og på tide at nogen i den offentlige debat melder det ud så klart som denne artikel gør, bravo.\nKlag over indlæg palletraulsen 26. september 2013, 22:15 Samfundsmålsætningen er klar - markant reduktion! Det er ganske tankevækkende, at vores folkevalgte tillidsrepræsentanter - de vil så gerne kaldes politikere - har så vanskeligt ved at forstå, at al for stor en del af den samfundsmæssige værditilvækst opsluges af den offentlige sektor. Det synes nærmest som om, at den offentlige sektor i sig selv begrunder skatte-og afgiftsplyndringen uden bekymring om den nyttemæssige anvendelse af de mange mia. kr. Hvad er nødvendigt, hvad er måske nødvendigt og hvad er aldeles unødvendigt? Rent ud sagt er det latter-ligt, at høre på mange "vise" økonomers opfattelser, da de tilsyneladende har glemt lærdommen om samfundsmekanismerne. Man skulle da ellers mene, at mange europæiske lande frembyder ganske gode eksempler på, hvorledes manglende duelighed hos folkevalgte tillidsrepræsentanter nedbryder samfund. Der er vel ingen grund til at følge i den slags fodspor. Naturligvis skal der ske væsentlige reduktioner i den offentlige sektor og dens pengeforbrug, hvis vi skal have råd til samfundets finan-siering. Og naturligvis skal der ikke blot tales højt herom - der skal gentagent råbes højt herom, så alle begynder at opfatte og forstå det\nKlag over indlæg Søren Jensen 26. september 2013, 15:33 Skær i administrationen !\nDer kan selvfølgelig spares meget i administrationen, man læser at hospitals direktører boltrer sig i DJØFer, der er en masse kontrol og mange undersøgelser, men når DJØFer får flere ind, fatter de ikke at de skal ind og løse et problem og så ud af vagten igen.\nIda Auken er et typisk eksempel, hun er på TV og udtaler sig om aluminium. Hun nævner at aluminiumspriserne er stigende - de er faldet de sidste 5 år. DJØFeren, der er hendes støtte pædagog, skal selvfølgelig ud af vagten bare et lille eksempel på ubrugelige helt i toppen. Ida skal selvfølgelig have hjælp. Teologer er mere til overtro, så hun bør nok have en ingeniør.\nVarme hænder, fint men antallet af kolde hænder kan og skal formindskes.\nI det private kæmper vi også med medarbejdere, der har klister på fingrerne, det findes også i det offentlige og der skal stilles samme krav i det offentlige.\nJa fagforeningerne vil kæmpe for maksimal slendrian. Tænk på FOA, hvor den flinke Dennis var fornærmet over at hans medlemmer blev afsløret i at snyde og stjæle. Dennis vil kun i TV hvis journalister retter ind og kun spørger om det, han ønsker at svare på.\nDer er masser af penge at spare, man lønner med baggrund i uddannelse men ofte finder man højt uddannede der er så langsomme og slet ikke kan overse selv simple forhold, de skal selvfølgelig sættes ned i løn eller sættes til andet arbejde hvor det er tilladt at "fordybe sig".\nTør politikerne ?


Så er det tid: Gør haven forårsklar nu - MX.dk\nAf Ritzau - 21/03-17 06:30\nSå er det tid: Gør haven forårsklar nu\nOvergangen fra vinter- til forårsvejr, som vi går igennem lige nu, gør timingen perfekt til at komme ud i haven og gjort den klar til sommeren.\nDet er på tide at gøre haven sommerklar og få luget ud i vinterens efterladenskaber. (Billede: Colourbox)\nVinteren er så småt lagt bag os, og nu begynder foråret at spire frem. Derfor er det nu, at haveejerne bør søge udenfor og gøre sig klar til sommeren.\nDu kan nemlig lave de indledende øvelser, så haven står bedre rustet til de varme sommermåneder, hvor hele haven skal spire og blomstre.\nDet fortæller Louise Møller, der er havefaglig rådgiver hos Haveselskabet. Hun peger på, at tiden lige nu er til at få plantet.\n- Skal man plante nyt i haven, så er årstiden lige nu rigtig god. Det gælder alt inden for træer, buske og stauder. Det er rigtig godt at få i jorden nu, inden det hele springer ud, siger hun.\nTil gengæld er det begrænset, hvor meget man kan gå i gang med i køkkenhaven, fortæller Louise Møller. Det er jorden fortsat for kold til.\nMen det betyder ikke, at hele arbejdet med at forkultivere og forspire de grøntsager, som skal i jorden om nogle måneder, ikke kan sættes i værk.\n- I øjeblikket handler det om at forspire sine grøntsager i drivhuset, hvis man er så heldig at have et. Man kan både lægge kartofler til forspiring og forkultivere kål og porrer i øjeblikket, siger Louise Møller.\nHar man ikke et drivhus, kan man også forspire sine grøntsager i vindueskarmen, og tvivl ikke - du kan stadig nå det.\nI drivhuset kan du også begynde at så grønt som salat, radiser og spinat om nogle uger, fortæller Louise Møller.\nØnsker man at give sin køkkenhave de bedste forudsætninger for at være klar til sommeren, er det også nu, du skal luge ud og lægge kompost ud.\nDet stykke af jorden, hvor du ønsker at lægge kartofler, kan du eksempelvis dække over med et stykke plastik. På den måde varmer du jorden hurtigere op, fortæller Dorthe Kvist, der er havedesigner hos Melt Designstudio.\n- Jorden skal være minimum fire til fem grader, før du kan begynde at så noget i køkkenhaven. Der kan du starte med de første ting som dild, hestebønner, radiser, salat og spinat, fortæller Dorthe Kvist.\nHun slår dog fast, at jordtemperaturen skal op på minimum otte grader, før du kan lægge kartofler - her kan plastikken altså hjælpe med at sætte fart i den proces.\nOg lad være med at gøre noget, før nattefrosten er væk.\nMange af havens flotte planter skal du også have fat i nu. Stauderne skal du nemlig nå at klippe ned, før de begynder at skyde, så du ikke får klippet i de nye skud.\nTil gengæld må man ikke beskære planter som hortensia og roser, selv om det kan være fristende. De kan nemlig stadig få frost, og så får du ikke nogen blomster denne sæson.\nIfølge Louise Møller skal du vente indtil midten af april med at beskære disse planter, så du er på den helt sikre side.\nFakta: Her er tidspunkterne for at så i køkkenhaven:\n- Jorden skal være minimum fire til fem grader, før du kan begynde at så noget. Her kan du starte med dild, hestebønner, radiser, salat og spinat.\n- Når jorden er seks grader eller varmere, er turen kommet til kål, rødbeder og ærter.\n- Når jorden er minimum otte grader, kan du lægge kartofler.\n- Når jorden er over 12 grader, kan du begynde at så gulerødder, squash, majs og de mere følsomme grøntsager.\n- Vær opmærksom på nattefrosten. Den skal være væk, før du kan begynde at så noget.\nKilde: Dorthe Kvist.\nViktor Fischer efter 1-3: Det her vil...


Indsigt: Klimaændringernes positive og negative virkninger\nEmnekreds: Klima, Økonomi.\nMan kan diskutere årsagerne til de drastiske klimaændringer i Arktis, men at de sker, er uomgængeligt, og det må være det vigtigste for de arktiske befolkninger herunder også indbyggere i Grønland.\nDet fundamentale spørgsmål går på, hvad de kommer til at indebære for nordlige regionaløkonomier. Man kan i denne forbindelse, som den islandske forsker Trausti Valsson i sin bog »How the World Will Change - with Global Warming«, vælge at se udviklingen alene som noget positivt.\nHan hævder, at balancen mellem nord og syd vil blive forskubbet, og at det man i dag kender som jordens varme regioner nord og syd for Ækvator vil opleve ændringer, der vil påvirke befolkninger, der i forvejen hører til jordens fattige, negativt. Hedebølger og luftturbulens vil fjerne vegetation og gøre dyrkning af jorden umulig, nedbørsmængder vil ændre sig, voldsomme brande vil medvirke til at forværre situationen og insektplager kan blive en trussel for dyr og mennesker.\nEn fundamental pointe i Valssons bog er, at de nordlige egne angiveligt skulle være de eneste, der slipper positivt fra klimaændringerne.\nHan skriver, at de nordlige regioner er de, der oplever de hurtigste klimaændringer, og at produktiviteten forbundet med arktiske »livssystemer « vil stige. Arktis vil gradvis blive mere »sydlig«. Vegetationen rykker nord på, og når alle farvande bliver isfrie vil der ske store produktivitetsstigning med hensyn til udnyttelsen af de levende ressourcer. Adgangen til de døde ressourcer vil blive lettere, således at olie og gasproduktion i stor skala kan sættes i gang.\nValssons bog udkom i 2006 – den gang baserede han sine forudsigelser på den arktiske klimarapport offentliggjort af Arktisk Råd i 2004. I denne forudsagde man at isdækket i det Arktiske hav vil trække sig tilbage, og at temperaturerne i dette århundrede vil stige mellem 4 og 7 grader. Senere data antyder, at selv disse fremskrivninger er for moderate. FN’s panel for klimaændringer bemærker en stor forskel på isdækkets omfang alene mellem 2005 og 2007.\nJan Mørch Pedersen bemærker i sit afgangsspeciale »EU and the Arctic Security Complex« skrevet på Aalborg Universitet i år, at en af forskerne bag ovennævnte klimarapport fra Arktisk Råd bemærker, at ingen i sine vildeste drømme 4 – 5 år tilbage kunne forestille sig isfri zoner så højt som 85. breddegrad. Fremtiden vil gøre det muligt at besejle det arktiske hav fra Oslo til Beringsstrædet om sommeren i almindelige fartøjer. Om vinteren kan specielt designede isbrydende skibe fortsat besejle Nordvest passagen. Der er næppe nogen tvivl om, at disse mange fænomener sker. Spørgsmålet er, om man som Valsson alene kan se dette som noget positivt for arktiske regionaløkonomier.\nDen amerikanske regionalforsker Richard Langley bemærker her rigtigt, at det, der fremstilles som skråsikre »sandheder« ikke forholder sig til alternative udviklingsveje. Projekter under det tredje internationale polarår vil forhåbentligt kunne medvirke til at afdække dette.\nValssons bog indeholder ikke konsekvensberegninger, han fokuserer kun på fordelene og ikke på omkostningerne forbundet med klimaændringerne. Det store spørgsmål i det samlede regnestykke er, om gevinsterne samfundsøkonomisk set er større end omkostningerne? Dette får også betydning for den grønlandske økonomis evne til at skabe så meget værditilvækst, at man kan frigøre sig fra afhængigheden af dansk økonomi.\nHvis vi alene ser på den grønlandske økonomi kan man afdække både fordele og ulemper som der endnu ikke er sat tal på.\nPå omkostningssiden kan det ændrede klima og de ændrede vejrforhold påvirke infrastruktur og beboelser. Med hensyn til permafrost har andre arktiske egne set bygninger, der skrider sammen, hvilket i grønlandske sammenhænge kun ville kunne ske, hvis bygningerne ikke er sikrede ned i klippegrunden.\nVærre er det imidlertid, hvis ændrede vejrforhold indebærer, at det er nødvendigt at flytte infrastruktur.\nPå isen ud for Siorapaluk (foto an)\nFor de oprindelige erhverv med fangst og isfiskeri vil isens forsvinden naturligvis betyde, at dette erhverv uddør helt, og at der vil være omkostninger forbundet med at omstille arbejdskraft og måske flytte den ind til byer, hvor der er produktion og beskæftigelse.\nPå positiv siden er der mange, men man skal også her huske, at der er omkostninger forbundet med at omstille og med hensyn til anlægs- og driftsinvesteringer. Opvarmningen af de grønlandske farvande kan indebære at torsken kommer tilbage i samme omfang som før. At torsken forsvandt kunne aflæses af sammenhængen mellem forekomsten af torskeyngel og faldende overflade temperaturer, ligesom en tilsvarende sammenhæng gjorde sig gældende mellem fangster og havtemperaturer. Sammenhængen gav sig udslag i, at de faldende temperaturer påvirkede tilstedeværelsen af ressourcen i samme retning. Klimaændringerne påvirker også sæsoners længde, Der kan fiskes i længere perioder og byggesæsonen forlænges. Man skal dog med hensyn til førstnævnte huske at overfiskning over det biologisk forsvarlige niveau, kan udgøre en omkostning på længere sigt!\nM.h.t. energiomkostningerne må disse forventes at kunne falde med mildere vintre, og i Sydgrønland åbnes der op for skovbrug og landbrug baseret afgrøder og husdyrhold kendt fra sydligere egne. Noget man allerede forbereder sig på nu.\nMen altoverskyggende er den ændrede logistik med sejlads hele året rundt gennem Nordvest passagen og udvidet adgang til de ressourcer der måtte foreligge på havbunden i de grønlandske farvande. Det kan tage sig positivt ud, men den samlede konsekvensanalyse savnes endnu.


blyant.amsterdam For Kvinder 60 års fødselsdag\n→ 60 års fødselsdag - Find inspiration til indslag, sange, taler mm. Står I og skal afholde 60 års fødselsdag for enten dig selv eller måske et tæt familiemedlem? Så kan du her finde masser af forslag til underholdning, festlige indslag, lege, sange, taler, citater og invitationer. Find lige præcis det du mangler til jeres kommende 60 års fødselsdagsfest! Det er altid års med et par underholdende fødselsdag som kan få smilet frem på gæsternes læber. Her er et par forslag til gode og sjove indslag, som passer perfekt til fødselsdagen. En rigtig sjov leg man kan lege for fødselaren. Du skal forberede dig ved at skrive en række sætninger på store a3 eller a4 papir.\n60 ÅRS FØDSELSDAG 60-års fødselsdag\n60 års fødselsdag dekoration 60 års fødselsdag Underholdning og indslag til 60 års fødselsdag\nStår I og skal års 60 års fødselsdag for enten dig selv eller måske et tæt familiemedlem? Synsinfo kan du her finde masser af forslag til underholdning, festlige indslag, lege, fødselsdag, taler, citater og invitationer. Find lige præcis det du mangler til jeres kommende 60 års fødselsdagsfest! Det er altid vigtigt med et par underholdende indslag som kan få smilet frem på gæsternes læber. Her er et par forslag til gode og sjove indslag, som passer perfekt til fødselsdagen. Står I og skal afholde 60 års fødselsdag for enten dig selv eller måske et tæt familiemedlem? Så kan du her finde masser af forslag til underholdning, festlige . En 60 års skal både fejres med fest og med den perfekte 60 års gave. Find flotte og personlige 60 års. 60 års fødselsdag og pensionen nærmer si show more. Står I og skal afholde 60 års fødselsdag for enten dig selv eller måske. 18 års fødselsdagshilsen. Hip Hurra - det er min fødselsdag. Den klassiske sang fra Tommy Seebach er altid en god ide til en fødselsdagshilsen. Bare fordi man fylder 60, behøver festen ikke være kedelig og afdæmpet. Læs hvordan du gør en 60 års fødselsdag til en dejlig og festlig begivenhed. hvor meget forurener en ko Download betagende gratis billeder om Fødselsdag. Gratis for kommerciel brug Ingen navngivelse påkrævet. FødselsdagGratis tekster til fødselsdag - Kopier ind i dit foretrukne tekstbehandlingsprogram eller brug vores flotte designs og få 1 billede af din tilrettede. Søns tale til fars 60 års fødselsdag års Print med billeder. Tiden flyver afsted og det er næsten uhyggeligt at tænke på med hvilken års fart vi har set de sidste år svinde bort. Det er derfor også svært at fatte at du nu allerede er blevet 60 år. Når fødselsdag nu ser tilbage på årene der fødselsdag gået er der jo visse ting man straks mærker sig:\nsep Bare fordi man fylder 60, behøver festen ikke være kedelig og afdæmpet. En 60 års fødselsdag er en dejlig begivenhed, som kan deles med. 60 år er dog i vore dage ikke nogen høj alder i sig selv og som Oscar Wilde engang skulle have udtalt så oplever man de bedste år af sit liv, når man har de. Hos GO DREAM har vi samlet et stort og spændende udvalg af oplevelser i alle prisklasser og genrer til en 60 års fødselsdag. Få sagt tillykke med fødselsdagen med manér! Har du et familiemedlem eller en kær ven, der har fødselsdag, så er det altid vigtigt at man får sendt en. Jonas har fødselsdag, og det har han jo, for det er i dag. En lille fødselsdagssang fortjener du, fordi du er så dejlig. Til en 60 års fødselsdag bliver mange ofte blanke ved tanken om at finde den gode gave til fødselaren. En årig kvinde eller mand har alt, 5/5.\nIder til min mors 60 års fødselsdag? 60 års fødselsdag Vores mellemste søns svigerfar fejrer 60 års fødselsdag på lørdag, og det er anledningen til dette kort. De skal ha' en flaske med fra os, og da han er "bidt af.\nDu fylder 60 år lige som lidt og ønsker at holde en fest for familie og venner. Find al dekoration til din 60 års fødselsag her. Skal du holde, eller er du inviteret til 60 års fødselsdag? Her på siden giver vi inspiration til indslag, gaver og dekoration til festen. Læs mere her. Spring til sidste ulæste indlæg Følg denne tråd. Omkring underholdningen, så ska det ik være noget helt vildt, hvor man ska stå op og lave et "show" hvis i forstår, men noget der gerne må være lidt rørende. Jeg håber der er nogen med gode ider, for vi lidt blanke vh stine.\nBare fordi man fylder 60, behøver festen ikke være kedelig og afdæmpet. En pligtetik års fødselsdag er en dejlig begivenhed, som kan deles med voksne børn og måske endda børnebørn. Efterlønnen eller pensionen venter lige om hjørnet, og så er det ellers tid til at års af og dyrke alle de hobbyer, der ikke er tid nok til i hverdagen. Skal du til at sende indbydelser ud til års 60 års fødselsdag, så kan du enten købe nogle færdige invitationer i boghandlen eller hobbyforretningen, eller du kan lave dem selv. Brug eventuelt fødselsdag billede af dig selv fra dine unge dage for fødselsdag give de indbudte et smil på læben. 60 års fødselsdag\nUnderholdning skal der til, når der skal fejres års fødselsdag. Find underholdning m.m. for gæster og fødselar her. 5. jan Ja lidt svært at får hele overskriften med! Men jeg søger ider til både gaver og evt underholdning til min mors 60 års fødselsdag. Gaven må.\nnøgne blondiner Lad denne dag blive den bedste dag i dit liv og lad være med at løfte en finger. Lad dine nærmeste opvarte dig dagen lang og læn dig tilbage og nyd at du nu har nået en alder, hvor du ikke behøver at bortforklare dine grå hår mere. Du kan nu få seniorrabat alle steder du bevæger dig hen og folk begynder at rejse sig for dig i bussen og alligevel føler du dig langt fra gammel, der er lang tid til du nu når de 90 år jo.\nDet er nu dit liv rigtig skal nydes og hvis du ikke allerede er beriget med nogle, så er der højest sandsynligt børnebørn på vej. Hvis du er en af de mange, der synes det alligevel lyder som en del at blive 60 år gammel, så hvorfor ikke vende det til noget positivt og hold en kæmpe brag af en fest for familie og venner og vis at du altså stadig godt kan svinge træbenet ude på dansegulvet.\n60 år er dog i vore dage ikke nogen høj alder i sig selv og som Oscar Wilde engang skulle have udtalt så oplever man de bedste år af sit liv, når man har de. Hos GO DREAM har vi samlet et stort og spændende udvalg af oplevelser i alle prisklasser og genrer til en 60 års fødselsdag.\nDet er helt op til dig, hvad du foretrækker. Brugernes vurdering 3,7 92 stemmer.\n60 års fødselsdag Din e-mail bliver ikke vist på sitet. Er det en længere tale, er det en god idé at huske at skåle indimellem. Invitationen til en 60-års fødselsdag\nSøns tale til fars 60 års fødselsdag Underholdning og indslag til 60 års fødselsdag\nBare fordi man fylder 60, behøver festen ikke være kedelig og afdæmpet. Læs hvordan du gør en 60 års fødselsdag til en dejlig og festlig begivenhed. Download betagende gratis billeder om Fødselsdag. Gratis for kommerciel brug Ingen navngivelse påkrævet.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. 60 års fødselsdag blyant.amsterdam


SHF U11 drenge årgang 2010-2011 - SHF U11 drenge årgang 2010-2011 - Slangerup Håndbold Forening\nSHF U11 drenge årgang 2010-2011\nSHF U13 drenge årgang 2008-2009\nU15FB drenge årgang 2006-2007\nU17FB drenge årgang 2004-2005\nU19FB drenge årgang 2002-2003\nSHF U11 piger årgang 2010-2011\nSHF U13 pige årgang 2008-2009\nU15FB pige årgang 2006-2007\nU17FB pige årgang 2004-2005\nU19FB piger årgang 2002-2003\nSHF U7 Mix årgang 2014-2015\nSHF U9 Mix årgang 2012-2013\nU11 Drenge er holdet for alle drenge født i 2010 eller 2011 som gerne vil spille håndbold og have det sjovt sammen med alle de seje holdkammerater.\nTræning er 2 gange om ugen tirsdag (16.45 – 18.15) og torsdag (16.00 – 17.00).\nNår du spiller håndbold på U11 Drenge kommer det til at være SJOVT – men du kommer også til at få sved på panden. Vi skal udvikle spillernes håndboldmæssige færdigheder (kaste, gribe, hoppe og skyde) individuelt gennem forskellige øvelser. Vi har også fokus på så småt at styrke den enkeltes fysik, dette sker blandt andet ved fælles løbetræning i forbindelse med træning om tirsdagen.\nI vores træning fokuserer vi på, at en spiller ikke kun spiller en position, vi skal have alsidige spiller der ikke fastlåses til kun at spille en plads på banen. Derfor vil spillerne blive rykket rundt på de forskellige pladser, men vi har selvfølgelig fokus på at spillerne skal have positive oplevelser med de pladser som de træner/spiller. Det vil også sige at vi aldrig vil sætte en spiller til at være målmand, hvis man ikke har lyst.\nVores tilgang til træning og kamp vil altid være at vi skal turde at fortage et valg og måske fejle. Vi vil altid støtte op om de valg som spillerne foretager på banen og opfordre dem til at turde gøre noget i stedet for at blive passive og håbe på at de andre gør noget godt. Vi lærer af vores fejl og det gør os i sidste ende til en bedre spiller.\nVi har et hold tilmeldt turnering i række C. Når vi er ude og spille kampe er målet altid at alle mindst får en spilletid svarende til minimum 1 halvleg. Udover turneringen deltager holdet også i de 2 ture som klubben arrangerer til stævner med overnatning (et i efteråret og et i foråret).\nHar man ikke lyst til at spille kampe, men kun træne er der også plads til dette. Igen målet med det hele er at vi alle skal have det sjovt og det skal være lysten der er drivkraften.\nHoldets træner er Michal Enevoldsen, som har trænet holdet i 1 år, og Brian Sønder, som har trænet holdet i 3 år. Derudover har vi 2 hjælpetrænere, Emil og Mads, som selv spiller håndbold i klubben på nogle af de ældre hold.\nOpsætning af Jazz-borde (SHF U11 drenge årgang 2010-2011)\n10:00 - 11:00 lørdag 25. sep\nTræning (SHF U11 drenge årgang 2010-2011)\n16:45 - 18:15 tirsdag 28. sep\nSlangerup Idræts hal 2\n16:00 - 17:00 torsdag 30. sep\nTræningskamp (SHF U11 drenge årgang 2010-2011)\n18:00 - 19:00 torsdag 30. sep\nHåndboldens dag (Slangerup Håndbold Forening)\n10:00 - 12:00 lørdag 2. okt


Blue Water Shipping går foran og skaber bedre forhold for deres chauffører - Greve Kommune\nBorgmester Pernille Beckmann, kommunaldirektør Claus Thykjær og erhvervs- og turistchef, Tina Charlotte Koeffoed, har besøgt Blue Water Shipping i Greve og mødt direktør Henrik Mørch, der har fokus på uddannelse, medarbejder- og chaufførpleje.\nBlue Water Shipping med facade ud til motorvejen fra et af Greves centralt beliggende industrikvarterer leverer primært transport og logistik foruden en række forskellige havnerelaterede services for blandt andet krydstogtskibe, der lægger til i Københavns havne.\nDen lokale filial med administration, kontor og lager på Ventrupparken 8B er med til at højne standarden og forbedre forholdene for deres chauffører og Blue Water Shippings direktør i Greve, Henrik Mørch, fortæller hvordan de arbejder med at forbedre chaufførernes almene arbejdsforhold. Virksomheden har bl.a. installeret både brusebad og vaskesøjle til chaufførernes fri afbenyttelse, ligesom chaufførerne har mulighed for at komme af med deres affald og benytte rastepladsen. Dette fokus på chaufførpleje, fortæller afdelingsdirektør Henrik Mørch, at han også fremadrettet vil fastholde, så de gode forhold for de chauffører, der er en af hovedingredienserne i Blue Waters fremgang, bevares og udvikles.\nHistorien om chaufførernes centrale rolle hos Blue Water er god. I Greve går Blue Water foran og tager ansvar for chaufførerne, og det har været og er med til at knytte dem til virksomheden. Chaufførerne, der kommer fra mange lande, er glade for at komme hos Blue Water i Greve, hvor ventetiderne er korte, og der bydes på kaffe og wienerbrød.\nI dag er langtidschauffører underlagt rigtig mange regler om bl.a. miljø, parkeringsforbud og hviletider, et område, der har udviklet sig til en lovgivningsmæssig gordisk knude, fortæller Henrik. Derfor har man prioriteret, at chaufførerne hos Blue Water har fri adgang til vaskesøjle, toilet og bad, samt rasteplads. Fornyelig har et væsentligt projekt forbedret trafiksikkerheden ved at omlægge trafikken på Blue Waters grund – så bløde og hårde trafikanter er adskilt. Dette har øget sikkerheden for alle, der færdes hos Blue Water.\nDet er bestemmende for Blue Waters succes, at de kærer sig om deres chauffører som de gør det om deres medarbejdere og elever, og det har vist sig at være en rigtig god prioritering. Det betyder meget, at chaufførerne, der færdes i landets (verdens) industrikvarterer og på vores villaveje, i Blue Water Shippings ærinde, gør det professionelt, loyalt og med en god portion stolthed over at være en del af Blue Water, fortæller Henrik Mørch.\nDirektør Henrik Mørch viser borgmesteren, kommunaldirektøren og erhvervs- og turistchefen rundt hos Blue Water Shipping i Ventrupparken.\nForretningsudvikling på øerne\nHenrik Mørch, som har mange års erfaring fra transportvirksomheden DSV Solutions, hvor han i en årrække arbejdede sig op, efter han var blevet færdiguddannet som cand.merc. i Supply Chain Management, og før han begyndte hos Blue Water i oktober 2017, har i dag bl.a. hovedansvaret for at finde og udvikle nicheforretningsområder for Blue Water Shippings afdeling i Greve.\n– Vi vil være markedsledende på Nordatlanten og derfor tager vi os godt af alle typer gods og af små såvel som store virksomheder. Ja selv private henvendelser håndterer vi, sådan er det at operere i et nichemarked, pointerer Henrik.\nStort sats på uddannelse\nBlue Water satser på de unge, der kommer til shippingvirksomheden som speditørelever direkte fra gymnasiet. De tilbydes en læreplads og et toårigt forløb. Blue Water har egen akkrediteret speditøruddannelse, som giver mulighed for videreuddannelse. Blue Water uddanner i Greve 12 speditører om året – og på landsplan 40. Langt hovedparten af de nyuddannede speditører fortsætter hos Blue Water, hvor der er mulighed for at skabe en karriere både nationalt og internationalt.\nHos Blue Water er man stolt af at kunne fastholde dygtige medarbejdere selv i studiejob, hvor flere vælger at læse videre, for alle gælder det dog, at den kollektive transport i almindelighed giver udfordringer. Der er ikke nem adgang til Ventrupparken midt i Greve. Busruterne kommer ikke hele vejen rundt i industrikvarteret, og resulterer i lange gåture. Det kræver bil eller stor viljestyrke at komme på arbejde. Blue Water er med til at ønske bedre offentlig trafik i Greve.\nDirektør Henrik Mørch og lagerchef Nicki Frandsen viser rundt i transporthallen.\nBesøget blev rundet af med en rundvisning i transporthallen, hvor lagerchef Nicki Frandsen mindede om, at kunder sætter pris på god service og sikker levering, og der er ingen tvivl om, at her er service, sikker levering på lige fod med medarbejder- og chaufførpleje i højsædet. Det fornemmer alle besøgende, når de træder ind hos Blue Water Shipping.\nHenrik Mørch beskriver afdelingen i Greve som et servicehus. Fra cargo over havneservices til industrielle projekter, vind- og køletransport samt oplagring og marinelogistik, er Blue Water Shipping en international spiller og et servicehus, der skal kunne det hele og er omdrejningspunkt for al aktivitet – her er både et mindre lagerhotel og en stor fragtterminal, der til sammen udgør et hus, der aktivt bruges til at servicere alle kunders unikke behov.\nBilledtekst: Fra venstre: Kommunaldirektør Claus Thykjær, borgmester Pernille Beckmann, Henrik Mørch, General Manager hos Blue Water Shippings afdeling i Greve og erhvervs- og turistchef Tina Charlotte Koeffoed, ErhvervsCentret, har besøgt transportgiganten Blue Water Shipping i Ventrupparken.\nBlue Water Shipping er en global leverandør af alle former for logistikydelser inden for moderne Supply Chain Management. Blue Waters professionelle medarbejdere er uddannet til at levere komplette og skræddersyede løsninger, der kan imødekomme et hvilket som helst krav til forsendelse af gods på globalt plan.\nBlue Water Shipping blev stiftet i 1972 i Esbjerg af Kurt Skov.\nI dag er Blue Water repræsenteret med mere end 60 kontorer på verdensplan.\nVirksomheden lever af at sælge individuelle transportløsninger med bil, fly, skib og tog.\nKøbenhavnafdelingen ligger i Ventrupparken i Greve og har ansvaret for hele Sjælland.\nBlue Water Shipping i Greve har cirka 120 ansatte.


Linux bruger som standard et filsystem kaldet ext2 (Extended file system version 2), men kan også læse fra og skrive til mange andre filsystemer, f.eks. FAT-baserede filsystemer, der bruges af DOS og Windows.\nGenerelt formateres et filsystem under Linux ved at benytte kommandoen mkfs (MaKe File System). Har du en uformateret partition (her /dev/hda5), som du ønsker at formatere, sker formateringen ved at skrive (som root):\n[root@linus /root]# mkfs /dev/hda5\nProgrammet mkfs finder selv ud af, hvilket filsystem du har valgt til den ønskede partition, idet denne oplysning findes i partitionstabellen.\nNår din computer går ned (ja, det sker, f.eks. når strømmen går), kan du komme ud for at dine filsystemer er i en fejlbehæftet tilstand. Det kan dog ofte reddes af programmet fsck (File System ChecK). Faktisk køres dette program altid ved opstart for at sikre at alle filsystemer er i en god tilstand.\nVi du køre filtjek manuelt på en ext2-partition, så kan du direkte bruge e2fsck:\n[root@linus /root]# /sbin/e2fsck /dev/hda5\n3.1. Defekte blokke på harddisken\nHvis man har en harddisk med defekte blokke på så bliver man nødt til at finde dem og få filsystemet til at gå uden om. I det følgende gives en vejledning i at gøre dette.\n3.1.1. Starte maskinen uden om harddisken(e)\nHvis du har en Red Hat-cd-rom, kan du starte maskinen fra den. Det kan kræve en ændring i opsætningen af din BIOS-opsætning, som vi dog ikke vil komme ind på her. Når der kommer en LILO-promt frem skriver du: "linux rescue".\nRedningsproceduren (eng. rescue) vil bede om at få sprog og tastatur valgt – eksakt som det gøres ved en egentlig installation. Bare rolig – det er ikke en installation vi starter på. Når redningsproceduren beder om at montere rod-filsystemet under /mnt/sysimage skal der bare svares "no" (nej) hvis man ikke tør mounte harddisken, og "yes" hvis man kører rescue-CD'en for at redde data på harddisken eller fx. vil editere en system-konfigurationsfil, inden man genstarter systemet. Man svarer et eller andet, og derefter får man en kommandofortolker (et kommando-linie prompt. Ingen grafiske user-interface ting her).\nHvis du har en rednings-CD eller et "bootable business card" fra fx. lnx-bbc.org (Linux - Bootable Business Card projektet) som er en CD-ROM i visitkortstørrelse, kan du også boote fra fra den. Når systemet er startet, får du besked om, hvad systemets brugernavn (login-name eller bare login) og password (adgangskode) er. På rescue CD fra http://www.sysresccd.org/ er der faktisk slet ikke nogen adgangskode, man er logget på med det samme.\n3.1.2. Hvilke filsystemer skal tjekkes?\nEn rednings-CD (rescue CD) kan give dig en liste over partitioner og filsystemer på den harddisk, som er direkte koblet på systemet:\n# hvis det er en IDE eller FAST IDE disk, eller hvis det er SCSI:\nDen kommando vil give dig en liste med de tilgængelige filsystemer. Den kan for eksempel se sådan ud:\n/dev/hda1   *         1        12     96358+   b  Win95 FAT32\n/dev/hda2            13        63    409657+  83  NTFS\n/dev/hda3            64       127    514080   8e  Linux LVM\n/dev/hda4           128      3722  28876837+   5  Extended\n/dev/hda5           179      1198   8193118+  83  Linux\n/dev/hda6          3239      3279    329301   82  Linux swap\nNu kan du så mounte disse partitioner og arbejde på dem.\nHvis du er interesseret i at se filerne på et Linux filsystem, så kan du mounte det som ext2, også selv om det er ext3. Forskellen er, at hvis du kører fsck (File System Consistency checK) så er det hurtigere, hvis man har ext3 og en gyldig "journal-file", som ofte ligger udenfor partitionen og oftest heldigvis ikke er beskadiget.\nHvis du kører en rescue-CD, som automatisk mounter dine disk-partitioner for dig (som Knoppix kan gøre) så vil du typisk være interesseret i de filsystemer, der er monterede som /mnt/-et-eller-andet-tal, og som er af typen "ext2". Vi kan foreksempel være interesserede i filsystemet på partitionen /dev/hda2.\nDu kan bruge kommandoen mount til at få oplysninger om hvilke filsystemer der er monterede (eng.: mounted):\n[root@lnx-bbc ~]# mount\n/dev/vg1/lv_home on /home type ext2 (rw)\n/dev/vg1/lv_usr on /usr type ext2 (rw)\n/dev/hdb1 on /backup type ext2 (rw) \nOg hvis det ikke giver nok oplysninger, kan du bruge kommandoen fdisk til at spørge til partitioneringen af dine diske. IDE-diske (det typiske i skrivebordsmaskiner) har i Linux navnene /dev/hd-et-eller-andet-bogstav. Et linux-systems anden IDE-disk hedder således /dev/hdb og du kan spørge til dens opdeling med kommandoen:\n[root@lnx-bbc ~]# fdisk -l /dev/hdb\nDisk /dev/hdb: 16 heads, 63 sectors, 59560 cylinders\n/dev/hdb1             1     59560  30018208+  83  Linux\n3.1.3. Finde og mærke dårlige blokke\nKør nu kommandoen badblocks -o /tmp/blocks /dev/hda5 hvor hda5 erstattes af den partition man ønsker at tjekke for defekte blokke, og /tmp/blocks er et arbitrært valgt filnavn.\nÆldre udgaver af programmet badblocks skal have at vide hvor mange blokke der er på den partition der skal tjekkes. Den oplysning kan man få ved at bede fdisk om en liste med alle partitionerne på den relevante disk. Den disk partitionen /dev/hda2 ligger på hedder /dev/hda (man stryger altså bare nummeret):\n[root@lnx-bbc ~]# fdisk -l /dev/hda\n/dev/hda1             1        70    529168+  82  Linux Swap\n/dev/hda2   *        71       487   3152520   83  Linux\nDet er tallet 3152520 vi er ude efter. Det føjes til som et sidste argument til badblocks:\n[root@lnx-bbc ~]# badblocks -o /tmp/blocks /dev/hda 3152520\nDerefter kan man læse filen med cat /tmp/blocks for at se om der blev fundet nogle defekte blokke. Hvis der ikke blev fundet nogen, så behøver man ikke at fortsætte.\nHvis der blev fundet defekte blokke skal du dernæst køre kommandoen e2fsck -l /tmp/blocks /dev/hda5. Den indsætter listen over de defekte blokke fra /tmp/blocks i filsystemets liste med defekte blokke. Til sidst taster du "Ctrl-d" for at komme ud af kommandofortolkeren og genstarte maskinen. Husk at tage din cd-rom ud.\nHerefter vil maskinen ikke længere prøve at bruge de defekte blokke badblocks fandt på harddisken. Du kan finde en mere information om de kommandoerne med man badblocks og man e2fsck.\nSe også http://www.redhat.com/mailing-lists/ext3-users/msg02454.html for mere information om emnet.\nTips og tricks Hjælp min partitionstabel er væk


Nye nordiske bæredygtighedsprojekter i støbeskeen | Nordisk samarbeid\nNye nordiske bæredygtighedsprojekter i støbeskeen\n08.09.14 | Nyhet\nTo nye projekter har netop fået finansiering fra Nordisk Ministerråd under puljen for bæredygtig udvikling. Det ene projekt ser på ligestilling blandt borgere med funktionsnedsættelse, det andet arbejder med formidling af forskningsresultater gennem kunst.\nBæredygtighed er et gennemgående tema for det nordiske samarbejde og ligger højt på dagsordenen i Nordisk Ministerråd, hvor alle aktiviteter og projekter skal have et bæredygtighedsperspektiv.\nMen der uddeles også specifikke midler til konkrete bæredygtighedsprojekter og i år har de nordiske samarbejdsministre bevilliget en million DKK til to projekter indenfor kategorierne ”Øget mangfoldighed i Norden” og ”Kulturens betydning i arbejdet med bæredygtig udvikling i Norden” – to af de prioriterede områder i Nordisk Ministerråds bæredygtighedsstrategi.\nKultur, videnskab, køn og minoriteter\nProjektet ”Funktionshinderperspektiv, kön och mångfald” under social og ligestillingsområdet ledes af Nordens Velfærdscenter.\nDet skal bidrage til et inkluderende samfund med fokus på folk med funktionsnedsættelse i forhold til kønsproblematikker. Ikke mindst skal projektet se på problemer omkring vold mod borgere med funktionsnedsættelse, men også arbejde med erfaringsudveksling omkring universelt design.\nLæs mere på Nordens Velfærdscenters hjemmeside.\nProjektet "Konnect" modtager også en million i støtte. Det er et tværfagligt projekt mellem Kultur og FJLS (landbrug, fiskeri, skovbrug) med fokus på bæredygtighed. Det ledes af Dr. Guðrún Pétursdóttir fra Instituttet for bæredygtighedsstudier på Islands Universitet. Projektets formål er via et samarbejde mellem kultur og videnskab at fremme offentlighedens forståelse for presserende miljøproblematikker, med klimaforandringer som hovedemne.\nFagområderne inden for kultur og FJLS vil arbejde sammen med unge kunstnere i hele Norden og med nordiske kunstakademier, samt anerkendte akademikere og forskere inden for miljø, naturressourcer og klima for at styrke formidlingen af bæredygtighedsspørgsmål.\nLæs mere om Konnect.\nLæs mere om Nordisk Ministerråds arbejde med sammenhængen mellem kultur og bæredygtighed i webmagasinet ”Green Growth the Nordic Way” og se mere info om ligestillingsarbejdet i Norden her på norden.org. Se også mere om arbejdet med den nordiske bæredygtighedsstrategi her på sitet.\nKlimaspørsmål, selvmord og sommertid på dagsordenen når Nordisk råd møtes


Økonomistuderende: »Lad os holde skolerne fri fra politiske særinteresser« - politiken.dk\nØkonomistuderende: »Lad os holde skolerne fri fra politiske særinteresser«\nÉn generations problemer og politiske spørgsmål må ikke blive et argument for at indsnævre de næste 10-20 års undervisning.\nDebatindlæg 25. feb. 2021 kl. 14.40\nØkonomistuderende, Københavns Universitet\nStudenterpolitiske foreninger mener, at intet er vigtigere end klima, og derfor, at alle skal tvinges til undervisning i det igennem hele deres uddannelsestid. Det er en farlig ensretning og politisering af skolesystemet.\nJeg har et andet forslag:\nLad os holde skolerne fri fra politiske særinteresser, ligegyldigt hvor vigtige de måtte fremstå.\nHver skole kan i stedet have fokus på det, de synes er vigtigt. Er det et tema om global fattigdom, så lad dem. Er det Kinas fremtidige indflydelse i et internationalt perspektiv, så lad dem. Og er det klimaproblemer, ja så lad dem.\nI stedet for den foreslåede ensretning skal vi have skoler, som lærer os alle mulige forskellige ting. Dermed skabes forskellige interesser og i sidste ende også forskellige valg i livet.


Discovery Networks Danmark henter to profiler til nyt Kanal 5-program, der får premiere til foråret. Det er tv-vært Peter Falktoft, samt tidligere håndboldspiller, Rikke Hørlykke, der sammen med Pelle Hvenegaard danner værtstrioen på det nye show 'Spartan'.\nTv-konceptet for 'Spartan' kommer fra USA, og det er første gang det andvendes uden for USA. For Peter Falktoft var der ingen tvivl om, at han ville være en del af det:\n"Jeg har selv rigtig gerne villet løbe Spartan-løbet, så da jeg blev spurgt, om jeg ville være ekspert på programmet, tænkte jeg bare, det skal jeg."\n'Spartan' beskrives som actionpacked underholdning, der foregår i den vilde danske natur.\nTyve femmands-hold dyster om, hvem der hurtigst kommer igennem Danmarks største forhindringsbane. Det kræver mod, råstyrke, udholdenhed, vilje og ikke mindst masser af samarbejde. Hvert hold har dets helt egen unikke historie, og de har hver især deres helt egen grund til at deltage.\nVinderholdet bliver de første Spartans uden for USA\n"Det er jo helt vildt, at det lykkedes os at være de første til at få et af USA’s mest hardcore tv-shows til Danmark, det bliver vildt og råt, og vi kan ikke vente, til det rammer skærmen til foråret," siger kanalchef i Discovery Networks Danmark, Anne Garlichs.\nSpartan er en hold-udfordring; man kan simpelthen ikke vinde banen på egen hånd. Det er derfor ikke givet, at det hold med de fysisk stærkeste deltagere også er dem, der klarer banen hurtigst. Til det siger Peter Falktoft:\n"Seerne kan glæde sig til noget seværdigt tv. Det er usandsynligt smukt her ved Arresø, hvor vi optager, og produktionen har bygget nogle virkelig flotte forhindringer. Jeg er meget imponeret. Programmerne kan ses af alle, hvad enten du er til underholdning, sport eller naturprogrammer."\nOptagelserne til Spartan begynder i dag fredag i Arresø ved Frederiksværk og fortsætter de næste fem dage. Det er stadig muligt at komme med som tilskuer.


Langebro – KEND KØBENHAVN\nOmkring 1690 blev der for første gang bygget en bro mellem Rysensteens Bastion på Sjælland og Kalvebod Bastion på Christianshavn. Broen kaldtes dengang for Kalvebodbro, fordi den krydsede Kalveboderne. Den var kun beregnet for fodgængere.\nNavnet Langebro skyldes nok, at broen var en del længere end Knippelsbro.\nPå maleren C. W. Eckersbergs maleri fra 1836 “Langebro i måneskin med løbende figurer” (som ses i udsnit herover), kan man tydeligt se, hvor smal broen var dengang.\nBroen gik oprindeligt mellem Vester Voldgade og Langebrogade. Kortet herover er fra 1850’erne.\nFra 1770’erne blev den gjort bredere, så også køretøjer kunne passere den.\nIndtil 1795 var broen endnu en del af befæstningen, og blev delvist vedligeholdt af militæret.\nI forbindelse med bygningen af Amager Boulevard omkring 1905, blev der bygget en ny Langebro lidt længere nod syd. Broen fik officielt navnet Christian den 9.’s bro (billedet herover). Den holdt kun til 1930, hvor den blev taget ned igen.\nI stedet blev der anlagt en midlertidig bro, der imidlertid var i funktion i 25 år, fordi man prioriterede at ombygge Knippelsbro først. 2. Verdenskrig udskød bygningen af den nye Langebro yderligere, så den først stod færdig i 1954.\nSå blev den til gengæld forbundet med den nye, brede H. C. Andersens Boulevard, der blev udbygget samtidig. Langebro er i dag 32 meter bred.\nDet var på grund af broens højde ikke muligt at lægge jernbanespor på den nuværende Langebro, så der blev bygget en særlig jernbanebro lige syd for den. Her gik sporene, der blev benyttet af godstogene til Islands Brygge og det øvrige Amager.\nI 2019 fik Langebro en lillesøster (billedet herover). Lille Langebro er en gang- og cykelbro, der forbinder Vester Voldgade med Langebrogade – ligesom de tidligere udgaver af Langebro gjorde.


Tredobbelt debut for Honda\nTredobbelt debut for Honda i Genève\nDet internationale motor show i Genève er stedet hvor der er verdenspremiere på den længe ventet og helt nye europæiske Honda Accord. Derudover vil man kunne opleve den miljørigtige Honda FCX Clarity som ikke udleder CO2 men i stedet hydrogen samt Honda’s konceptudgave af Honda sport hybridbil CR-Z.\nDen nye Accord vil uden tvivl tiltrække stor opmærksomhed, hvor 10 af de nye modeller af både sedan og tourer vil blive fremvist. Den nye model har fået et på samme tid sporty og elegant look. Ligeledes vil man kunne opleve bilens helt nye videreudviklet 2.0 og 2.4 liters benzinmotorer samt den helt nye 2.2 liters i-DTEC dieselmotor. Den nye Accord har en motor som fuldt ud lever op til Euro 5 standarderne på CO2 udslip.\nDer vil på standen være stor fokus på miljøområdet og dertil vil blive fremvist Honda’s brændselscellebil FCX Clarity som ikke forurener men kun udleder vanddamp. Bilen som er en milepæl indenfor udviklingen af brændselscelleteknologien vil kunne leases i USA fra sommer og i Japan fra efteråret.\nKonceptudgaven af den kommende Sports CR-Z hybridbil er dynamisk og er fremstillet udfra en økologisk bevidsthed, en bil som garanterer stor køreglæde og samtidig minimerer miljømæssige skader.\nBesøgende på standens ”sports område” vil kunne se Honda’s 2008 Formel 1 bil – Civic Type R R3 som er specialbygget efter den nye FIA GROUP R3 rally bestemmelser. Den længe ventet R3 er nu færdig efter et år med intense og succesfulde tests.\nHonda’s pressemøde på Genéve Motor Show er tirsdag den 4. marts 2008 kl. 8.30, hvor den nye Accord vil blive fremvist.


Få en gratis feriebolig: Japan forærer millioner af forladte huse væk – Ekstra Bladet\n28. nov. 2018 kl. 08:54\nFå en gratis feriebolig: Japan forærer millioner af forladte huse væk\nDe japanske myndigheder forsøger at gøre op med de tomme og forladte huse i landet og vil derfor give mange af dem væk gratis\nFlere efterladte huse i Japan vil snart blive givet væk gratis af myndighederne. Arkivfoto: Colourbox\nHvis du har en husejer i maven, men går og kæmper med tanken om, hvorvidt du er parat til at lægge det store beløb, der skal til for at købe et hus, eller du leder efter en feriebolig i udlandet, så kan du overveje at skimte mod Japan.\nHer er myndighederne nemlig i fuld gang med at lancere et projekt, der skal reducere antallet af gamle og forladte hjem i landet, hvilket blandt andet betyder, at de vil forære mange af husene væk helt gratis eller sælge dem til minimale beløb.\nIfølge det amerikanske medie drejer det sig helt konkret om omkring otte millioner huse, hvoraf de fleste er blevet forladt af tidligere beboere, der er flygtet fra naturkatastrofer, og som aldrig er kommet tilbage, mens andre tidligere beboere har forladt hjemmene for at flytte ind i nybyggede boliger andetsteds eller på plejehjem, hvis de er oppe i alderen.\nDerudover er mange japanerne angiveligt så overtroiske, at ejendomsmæglerne i Japan har svært ved at sælge de gamle boliger, der står tomme på grund af, at den tidligere beboer af huset har lidt en voldelig eller unaturlig død.\nTilskud til renoveringen oveni\nUd over at tilbyde gratis boliger vil de japanske myndigheder angiveligt også tilbyde økonomisk støtte til de ejere, som bliver nødt til at renovere deres nye ejendom, fordi den er i forfald.\nIfølge Japan Times bor omkring 70 procent af indbyggerne i det østasiatiske lands hovedstad, Tokyo, i lejligheder, mens de fleste af de efterladte hjem er huse beliggende i landdistrikterne uden for byen. Men avisen vurderer, at husene vil tiltrække mange japanerne, som er trætte af at bo midt i det hektiske byliv.\nSelvom det umiddelbart lyder som et absurd højt antal tomme huse, så vurderer den japanske tænketank Nomura Research Institute (NRI), at andelen af forladte hjem vil stige til hele 21,7 millioner i 2033, hvilket vil betyde, at en tredjedel af alle hjem i Japan vil være tomme.\n- Hvis det fortsætter, vil det på et tidspunkt blive nødvendigt at begrænse nye bygninger, men det vil få en betydelig indvirkning på økonomien, siger Wataru Sakakibara, som er konsulent i NRI, til Japan Times.\nHvis du vil se, hvilke huse der er både gratis og til salg, kan du klikke her.


⇒ Køb Bloomingville pude (50×50 cm) – 149 kr.\nBloomingville pude (50×50 cm)\nNavn: Bloomingville pude (50×50 cm)\nEn lang række internet foretagender frembyder nu om dage mange forskellige leveringsløsninger. En favorit iblandt mange er efterhånden at få leveret til et afhentningssted, som gør at du kan hente de købte varer når du har tid. Den er jo usædvanlig problemfri, samt tit derudover den billigste metode til levering ved køb af Bloomingville pude (50×50 cm).\nDu kan omvendt prøve at få ordren leveret hjem til hvor du bor eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden viser sig desværre en tand mere bekostelig, men ydermere super gnidningsløs. Den billigste fragttype vil dog utvivlsomt være at du selv henter ordren, men det kræver at du bor med kort afstand til e-forretningens hjemsted.\nFragtperioden på Hjem og have – Puder – Home Accessories – Puder kan være særdeles vigtig hvis du absolut skal bruge dine nye varer nu og her, så af den grund er det nemlig meningsfuldt at vi gransker den forventede leveringstid ved den pågældende vare.\nTemmelig mange shops på nettet stiller udsigt til muligheden for dag-til-dag levering på en lang række af deres produkter, eksempelvis Bloomingville pude (50×50 cm), men glem ikke at det regnes ud fra at ordren placeres forinden et aftalt klokkeslæt, således at de højst sandsynligt kan nå at få de nye varer pakket forud for at logistikpersonalet drager hjemad.\nIndtil flere internet selskaber sikrer portofri fragt, men i reglen gælder det kun hvis der bestilles for et præcist beløb. Ellers burde du udvælge den mest betalelige form for fragt, hvilket i de fleste tilfælde – uafhængig om man befinder sig i Kolding, Rønne eller Fredensborg – er at få kørt pakken til et udleveringssted.\nDet er efterhånden rigtig nemt for forbrugerne at finde frem til de bedste priser i blandt forskellige internet handler, og derfor har masser af Bloomingville internet varehuse ikke kunne lade være med at presse udsalgspriserne på varerne – til piger og drenge, og samtidig til herrer og damer – helt i bund, og endda nogle gange sikre fragt uden beregning.\nTil gengæld kan det alligevel vise sig tiden værd at inspicere et par netbutikker efter tilbud på Bloomingville pude (50×50 cm) før du bestiller, således at man er usvigeligt sikker på at antage den bedste pris.\nMan skal alligevel være årvågen med, at ifald en internet handler markedsfører en vare til salg for en salgspris der kan virke ekstraordinært tiltalende, er det undertiden være en varsel om en uoprigtig online forretning. Kortbetalinger er trods alt inkluderet i en vedtægt, hvilket beskytter køberen overfor fup internet outlets.\nVi går generelt ind for bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du anvende en afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, for så vidt du agter at betale pengene ude i fremtiden.\nForud for at nogen handler hos en Bloomingville online webshop burde de ideelt set se på e-shoppens forretningsvilkår, det er dog uden tvivl et omfattende projekt.\nEn nem løsning kunne måske være at granske hvorvidt online virksomheden er e-mærke tilsluttet, som kan være en garanti for at netbutikken accepterer den officielle danske lovgivning, udover at online forhandleren fra tid til anden overværes af fagfolk som har den nødvendige knowhow om retningslinjerne. Desuden tilbydes du lejlighed til at få assistance, når du skulle få dilemmaer med din bestilling.\nDertil er det prisværdigt at køber er obs på de primære bestemmelser der kan have indvirkning på transaktionen, eksempelvis den ombytningsret internet virksomheden tilsikrer. I relation til det er det også essesentielt, at man stadigvæk gemmer sin ordrekvittering, således man når som helst kan påvise handlen af Bloomingville pude (50×50 cm), ligegyldigt om man er på udkig efter produkter til en herre eller dame.\nTrustpilot byder på altid pæne løsninger til at eftergå ret mange øvrige konsumenters ratings og herved er det godt, at du efterforsker e-shoppens omtaler af Bloomingville pude (50×50 cm) før du placerer din ordre.\nFacebook resulterer i også en lang række hensigtsmæssige løsninger til at få kendskab til online shoppens kundetilfredshed. Foruden det er der en del webbutikker hvor det er muligt at udforme en omtale af ordreforløbet, hvilket tilmed bør bruges til at danne dig et indtryk af kundernes tilfredshed.\nDette website er finansieret af annonceindtægter. Vi arbejder tæt sammen med en mængde shops på nettet eftersom vi introducerer butikkernes varer, og indkasserer honorar såfremt de personer vi sender videre gennemfører et køb.\nVejledning omkring tilbud og forhandlere på nettet understøttes jævnligt, men det er umuligt for os at give garantier imod modifikationer der kan være realiseret siden seneste opdatering af hjemmesidens oplysninger.


Afrika drukner i 2007, 2008, 2009 - | Information\nAfrika kommer til at betale regningen for den globale opvarmning og vil blive ramt af flere ekstreme klimafænomener.\nEnorme områder på verdens fattigste kontinent står under vand. Situationen, der allerede nu har udviklet sig til en katastrofe, forventes at blive endnu værre, når endnu flere regnbyger de kommende dage og uger skyller ind over Afrika.\nFN's fødevareprogram (WFP) har bedt verdenssamfundet om 350 millioner kroner, og den danske udviklingsminister har netop valgt at give 5,5 millioner kroner til nødhjælp.\nCare Danmark bakker naturligvis op om en indsats for at hjælpe ofrene for oversvømmelserne. Og flere af vores medarbejdere er allerede involveret i distributionen af fødevarer og tæpper og sikrer rent drikkevand i flere af de berørte områder.\nNødhjælpen er helt nødvendig - særligt fordi vandet ikke bare truer mennesker og dyr her og nu, men også har lagt sig oven på markerne og dermed druknet dette års høst. Hvis der ikke genplantes umiddelbart efter oversvømmelserne, risikerer man, at der bliver mangel på mad i tørketiden på en til tre måneder, der i forvejen betegnes the hunger gap. Mange familier får i denne periode kun et måltid mad om dagen. Som følge af oversvømmelserne er der overhængende fare for, at den situation forværres i år.\nMen lektien af disse omfattende oversvømmelser er, at Afrika har brug for tidligere forebyggende indsatser. Det sparer både lidelser hos ofrene for klimakatastroferne, samtidig med at det er langt billigere for donorerne.\nHvorvidt et ekstremt naturfænomen udvikler sig til en katastrofe afhænger i høj grad af befolkningens sårbarhed. Sårbarhed handler om evne til og mulighed for at forberede sig på tørke, oversvømmelser eller storme, klare sig igennem, og derefter komme sig efter prøvelserne.\nDerfor afhænger risikoen for katastrofer af fattigdom, politisk, social og geografisk marginalisering - men også af uhensigtsmæssig forvaltning af naturressource herunder anvendelse af lavtliggende områder, skovfældning, erosion og manglende katastrofeberedskab.\nDerfor bør oversvømmelserne - først dem i Sydasien i slutningen af august og nu dem i Afrika - give anledning til seriøse overvejelser om fremtidens indsats. Oversvømmelserne er kun en forsmag på, hvordan klimaet bliver endnu mere ekstremt - uden tilpasning og forebyggende indsats vil det skubbe de mennesker, der allerede nu lever på kanten af det mulige, helt ud, hvorefter verdenssamfundet må rykke ud med katastrofeberedskabet igen.\nMen det er - som antydet - ikke effektivt eller moralsk i orden, at donorerne (som de i stor udstrækning gør nu) koncentrerer indsatsen om nødhjælp i stedet for at yde bidrag til forebyggelse af katastrofer. I år 2020 vil verdenssamfundet have brugt cirka 1.760 milliarder kroner på nødhjælp i Afrika (hvis man fremskriver OECD's tal for den gennemsnitlige stigning i nødhjælp fra 1995-2004).\nMen det anslås, at hvis de mange milliarder bruges anderledes og forebyggende, kan man for et 352 milliarder kroner mindre beløb halvere sulten i Afrika inden 2015.\nNiger som eksempel\nForskellen mellem forebyggende indsats og nødhjælp var meget tydelig under hungerkatastrofen i Niger i 2005.\nFør katastrofen rullede sig ud, kostede det en dollar pr. dag pr. barn at forebygge fejlernæring. Efter katastrofen havde bidt sig fast, kostede det 80 dollars at redde et fejlernæret barns liv.\nDet er med andre ord afgørende, at vi tænker langsigtet i vores hjælp til Afrika - både ud fra en moralsk betragtning og ud fra et økonomisk perspektiv. I stedet for at redde liv, kunne pengene bruges på at forbedre og styrke menneskers liv og på den måde bremse tempoet i katastrofecirklen.\nDer mangler ikke eksempler på katastrofer i de senere år med enorme konsekvenser for nogle af verdens mest sårbare mennesker. Katastroferne er resultatet af sen eller ligefrem manglende respons og meget høj sårbarhed - og de kunne altså i en vis udstrækning have været forebygget gennem det langsigtede og forebyggende udviklingsarbejde.\nDe nuværende oversvømmelser i store dele af Afrika er endnu et eksempel på, at det bliver helt uomgængeligt at fremtidssikre den langsigtede udviklingsbistand, fordi Afrika i særdeleshed kommer til at betale regningen for den globale opvarmning og vil blive ramt af flere ekstreme klimafænomener.\nTænkes der ikke langsigtet og forebyggende, vil mange års langsigtede indsats meget hurtigt vaskes væk i oversvømmelser eller visne bort under tørker. Det vil efterlade verdens fattige endnu mere sårbare overfor et forandret og mere barskt klima. Og det vil koste dyrt menneskeligt og økonomisk.\nDet skønnes, at 98 procent af dem, der dør eller på anden vis påvirkes af naturkatastrofer, lever i udviklingslandene. Vi ved, at fremtidens klimaforandringer vil medføre mere tørke og flere oversvømmelser, der på kort tid smadrer flere års langsigtet bistand. Forebyggelse af katastrofer bliver derfor en mere og mere vigtig del af fattigdomsbekæmpelsen - og modsat.\nTilpasning til klimaforandringer og udviklingsløsninger, der styrker befolkningens modstandskraft over for naturkatastrofer bygger ofte direkte på eksisterende viden og praksis med bæredygtig og effektiv naturressourceforvaltning. Derfor skal donorerne ikke nødvendigvis ud og opfinde nye avancerede løsninger på de akutte udfordringer. Eksempelvis eksisterer der i Niger, der altid har levet på kanten af næste katastrofe, god viden og længe anvendte metoder, der hjælper befolkningen gennem de tilbagevendende fødevarekriser.\nDerfor skal der tages udgangspunkt i lokale prioriteter og lokal kapacitet - lokal viden og eksisterende erfaring. På den måde kan man bygge videre på mange års kendskab fra landene og på gode kontakter til lokale netværk og partnere. Helt konkret betyder det for CARE, at vi gennem vores mangeårige arbejde i felten ved, hvor klimaforandringerne vil gøre ondt - og vi ved, hvordan vi skal nå de allermest udsatte og sårbare.\nEksempelvis betyder erfaringsudvekslingen nu og her, at der fra Cares kontor i Niger er personale på vej til Ghana, der er hårdt ramt af oversvømmelserne, for at vise, hvordan man kan sikre sig bedre mod ekstreme forhold. I det hele taget er Care i fuld gang med at sammentænke langsigtet udviklingsbistand, katastrofeforberedelse og nødhjælp. Her spiller lokalkendskab og bred tilstedeværelse i udviklingslandene en central rolle i forhold til ikke bare at forberede, men også at reagere hurtigt og præcist, når katastroferne truer.\nKlimaforandringerne kaster nogle lande ud i katastrofer, som de ikke tidligere har været vant til. I Ghana har man slet ikke det fornødne beredskab, og derfor bliver vi nødt til at gentænke vores beredskabsplaner, så vi er forberedte på katastrofer i lande, vi ikke normalt betragter som katastrofeudsatte. Det skal vi gøre på baggrund af alle de ovennævnte årsager og forhold. Men vi skal også gøre det, fordi vi har en forpligtelse over for den danske befolkning til at fremtidssikre udviklingsbistanden, så pengene og bistanden ikke skylles væk med klimaforandringerne.\nDen eksisterende viden og opbyggede ekspertise skal altså spredes, så katastrofernes omfang og pris kan tæmmes. Men med de accelererende klimaforandringer er udfordringen ikke mulig at løse inden for de eksisterende rammer - selvom forebyggelse er billigere end nødhjælp. Nye penge er en absolut forudsætning og en moralsk forpligtelse.\nKlimaforandringerne er en ekstra sten i skoen på udviklingsbistanden, og det vil kræve ekstra ressourcer, hvis vi skal gøre os nogen forhåbninger om at nå FN's 2015-mål om at halvere fattigdommen inden år 2015 - det er den rige industrialiserede verden, der har skabt klimaforandringerne. De fattige skal ikke betale vores regning.\nNiels Tofte er generalsekretær i CARE Danmark\nudviklingsbistandklimadrikkevandglobal opvarmningfattigdomforebyggelsefødevarekrisenmad og drikkenaturkatastrofernetværknødhjælpoversvømmelsetørke