POULSEN - Her er din vigtigste opgave som leder\nHer er din vigtigste opgave som leder\nGod ledelse handler først og fremmest om at få det bedste ud af de medarbejdere, du har ansvaret for. Og hvordan gør du så det? En af nøglerne er at sikre dem optimale muligheder for at udvikle sig ved at give løbende, ærlig og konstruktiv feedback på deres beslutninger og præstationer. Den årlige MUS-samtale forslår som en skrædder et vist sted. I stedet kan du hente inspiration i sportens verden, når du skal spille dine medarbejdere gode.\nDet er ingen hemmelighed, at jeg med en fortid som international håndbolddommer er både inspireret og præget af mine erfaringer fra sportens verden. Det gælder ikke mindst i min tilgang til ledelse. Jeg mener, der er rigtig meget, vi som erhvervsledere kan lære af eliteidrætten. Noget af det vigtigste, og mest oplagte, handler om feedback og udvikling af medarbejdere.\nForestil dig en årlig MUS-samtale i omklædningsrummet\nI mange virksomheder er feedback decimeret til en årlig MUS-samtale med den nærmeste leder. Og ikke nok med det. Samtalen er lagt i fuldstændig faste rammer og tager som regel udgangspunkt i et skema, som er det samme år efter år. Værdien? Tjah, min påstand er, at den i bedste fald er minimal.\nForestil dig et øjeblik, hvis en håndboldtræner skulle gøre det samme. Altså give sine spillere feedback én gang om året. Det virker både absurd og utænkeligt, ikke sandt? Mit spørgsmål er så: Hvorfor virker det ikke lige så absurd i erhvervslivet, som det gør i elitesport? Der er masser af ligheder mellem håndboldspillere og medarbejdere, og tilsvarende mange ligheder mellem træneren i en håndboldklub og direktøren i en virksomhed. Så hvorfor?\nLøbende feedback er virkelighedsnær læring\nEn af de mest gængse undskyldninger for den manglende løbende feedback fra ledere til medarbejdere (og den anden vej for den sags skyld) er: Tid! Min påstand er, at den tid, du som leder investerer i at give feedback, vil give et langt større afkast end mange andre opgaver, du prioriterer i løbet af en arbejdsdag.\nLøbende feedback er også læring. Faktisk er det noget af den mest effektive læring, man overhovedet kan forestille sig, fordi den tager udgangspunkt i konkrete og dermed relaterbare situationer. Derfor er det også noget af det værste at forsømme.\nVi taler i stigende grad om livslang læring. For medarbejderne er det en betingelse for at forblive relevante og interessante i virksomheden og på arbejdsmarkedet. For virksomheden er det en betingelse for at have medarbejdere, der kan bidrage til at udvikle virksomheden i en verden, der i stadigt stigende grad er præget af forandring og uforudsigelighed. Vi er nødt til at udvikle os og lære nyt hele tiden.\nDerfor bør du som leder betragte den mest effektive og virkelighedsnære læring, nemlig den løbende feedback, som en helt central del af din ledelsesopgave. Både for medarbejdernes og virksomhedens skyld.\nSom leder er du kun noget i kraft af andre\nJeg blev rigtig glad, da jeg for nylig læste et interview i Børsen med Salling Groups HR-direktør, Louise Gade. Overskriften var: “Jeg har en kaffekop, hvor der står svesken på disken.” En understregning af en af hovedpointerne i artiklen, nemlig at tage fat om konflikter og uenigheder, når de opstår og at sige tingene lige ud. I naturlig forlængelse af det talte Louise Gades om sin tilgang til feedback:\n“Jeg giver feedback løbende, så det ikke kun foregår, når man har booket et møde til det. Det er den måde, jeg spiller andre gode på, og for mig handler ledelse om at spille andre gode. Man er ikke noget i sig selv som leder. Man er kun noget i kraft af andre.”\nOg dermed har du endnu en god grund til, at løbende feedback er noget af det, du skal prioritere allerhøjest. Det gør nemlig også dig til en bedre leder. En kæde er ikke stærkere end det svageste led, og en leder er ikke bedre end de medarbejdere, hun eller han har ansvaret for.\nMan siger, at livet er en læringsproces. Så bør arbejdslivet i den grad også være det. Og det er dit ansvar som leder at sikre rammer og struktur for livslang arbejdslæring.


Landdistrikternes Fællesråd ser positivt på vækstudspil | TV MIDTVEST\nLanddistrikternes Fællesråd ser masser af fordele i regeringens vækstudspil.\n23. nov 2015, kl. 18:58\nI en kantine på det gamle rådhus i Nørre Snede præsenterede regeringen i dag sit nye vækstudspil. Overskriften på udspillet lyder, at der skal skabes vækst i hele landet. Og Landdistrikternes Fællesråd er positivt overfor regeringens vækstudspil\n- Vi er glade over det, man kan kalde et historisk stort udspil. Det viser, at man vil skabe en udvikling og nogle vækstmuligheder, siger Steffen Damsgaard, der er formand for Landdistrikternes Fællesråd.\nHan håber på, at tiltagene vil sætte en stopper for fraflytningen i landets yderområder\n- Det er rigtig vigtigt, at der bliver skabt nogle arbejdspladser, så derfor bedre rammevilkår for hele fødevareklyngen og turismen. Og bedre vilkår for produktionsvirksomhederne, som der er rigtig mange af i Mdit- og Vestjylland. Det er med til at genere flere arbejdspladser, og det skal være det første punkt for at trække flere borgere til vores område, siger Steffen Damsgaard.\nLanddistrikternes Fællesråd vil følge op på om det her udspil er nok til at trække udviklingen helt i mål, med at skabe mere vækst og udvikling i landdistrikterne.\n- Og så vil vi holde regeringen op på det, hvis det viser sig, at de her initiativer ikke er nok, siger formand for Landdistrikternes Fællesråd, Steffen Damsgaard.\nVækstpakken: Lettere for kommuner at bygge\nBilligere færgebilletter til Limfjordsøer\nSkiltelov og forbudszoner skal væk


Hemmelig amerikansk investor bag kontroversielt byggeprojekt i København – Ekstra Bladet\nHemmelig amerikansk investor bag kontroversielt byggeprojekt i København\nDet er det multinationale investeringsfirma Angelo Gordon, der har købt Den Franske Skole, der ligger i det område, der bliver kaldt 'det lille Paris'\nDet charmerende Værnedamskvarter på Frederiksberg, hvor Den Franske Skole ligger. Foto: Martin Lehmann\nDen Franske Skole, der ligger i det charmerende Værnedamskvarter på Frederiksberg, er blevet opkøbt af en mastodont af et multinationalt investeringsfirma.\nKøberen af grunden er Angelo Gordon, der efter eget udsagn administrerer værdier for mere end 28 mia. dollars, har hovedkontor i New York og har flere ledende medarbejdere med en baggrund fra Wall Streets investeringsbanker.\nDet bekræfter ejendomsinvestoren Morten Nyrop Wismann, der står bag projektet på vegne af Angelo Gordon.\n- Jeg kan forstå, at dit firma er involveret i byggeprojektet på Den Franske Skole?\n- Ja, det er vi, men det ville være dumt, hvis jeg sagde en masse ting om det.\n- Angelo Gordon, siger det dig noget?\n- Ja, det siger mig noget, siger han.\nAngelo Gordon har i år oprettet et såkaldt kommanditselskab med en c/o-adresse hos en advokat på Kalvebod Brygge. Selskabet er reelt ejet af en række folk fra Amsterdam, hvor Angelo Gordon har europæiske hovedkontor for ejendomshandler.\nEkstra Bladet har fået aktindsigt i en korrespondance mellem en byplanlægger i Frederiksberg Kommune og ejendomsinvestoren Morten Nyrop Wismann.\nIfølge de nuværende planer skal skolen udvides med 4000 kvadratmeter, så der kan bygges et hotel, caféer, restauranter, boliger i seks etager, nogle butikker og en stor parkeringskælder i baggården ved Værnedamsvej.\nDen Franske Skole på Værnedamsvej. Foto: Martin Lehmann\nBeboere gør modstand\nDen Franske Skole skal flytte til nye lokaler, og derfor vil skolen sælge til den højest mulige pris.\nProjektet har fra start af mødt enorm modstand blandt beboere i området, og til et borgermøde fik det flere af politikerne til at genoverveje projektet.\nEn af naboerne til skolen, Torsten Rojas-Danielsen, mener ikke, at det er fornuftigt at lade en amerikansk investeringsfond stå for udbygningen.\nTorsten Rojas-Danielsen står bag Bæredygtigt Frederiksberg, der kæmper for, at Den Franske Skole, som ses bag ham, ikke skal overtages af Angelo Gordon.\n- Vi kan på ingen måde begribe, at en strømlinet global ejendomsspekulant er den rigtige til at købe sig ind i og udvikle det hyggelige Værnedamsvej-kvarter, der har en helt særlig ånd. Det bliver interessant at se, hvilke politikere på Frederiksbergs Rådhus der ønsker at gøre det muligt for Angelo Gordon at tjene penge på at fylde baggårdsmiljøer op med højere og tættere byggeri, udtaler Torsten Rojas-Danielsen på vegne af Bæredygtigt Frederiksberg.\nIfølge Frederiksberg Kommunes budgetaftale skal op mod 25 procent af boligerne være almennyttige i det kommende byggeri. Det har Torsten Rojas-Danielsen svært ved at tro, at den amerikanske ejer går med til.\n- Tror kommunen, at en amerikansk ejendomsinvestor er interesseret i at lave et stort boligprojekt, hvor op til hver fjerde af lejlighederne skal være almennyttige, spørger Torsten Rojas-Danielsen.\nKender ikke til planer om almene boliger\nI Frederiksberg Kommunes budgetaftale fremgår det på første side, at kommunens partier har et mål om, at op til 25 procent af alt nybyggeri i kommende byudviklingsprojekter, kan være alment.\nDet mener 2. viceborgmester fra Socialdemokratiet i Frederiksberg, Michael Vindfeldt, skal forstås som, at alle nye boligprojekter skal indeholde almene boliger. Han er derfor klar i mælet, da Ekstra Bladet spørger ind til projektet på Værnedamsvej.\n- Alle partierne er enige om, at der skal bygges mere alment på Frederiksberg. Derfor har vi også sagt, at hvis der skal bygges boliger på Frederiksberg, så skal mindst 25 procent være alment boligbyggeri. Det vil en amerikansk investor typisk ikke være særligt glad for, men det er jeg ligeglad med. Det, der er bærende for mig, er, at vi får den rigtige byudvikling, siger han.\nDet har ikke været muligt at få et interview med Rådmanden for By- og Miljøudvalget på Frederiksberg Jan E. Jørgensen (V), men han svarer i en kortfattet mail til Ekstra Bladet:\n- Det er ikke sådan, at der i alle boligbyggerier skal være 25 procent almennyttige boliger. Derfor står der 'kan' og 'op til'.\nDa Ekstra Bladet fremfører kommunens boligpolitik for ejendomsinvestor Morten Nyrop Wismann, har han ikke hørt noget om almene boliger.\n- Jeg er ikke bekendt med planer om, at der skal bygges almene boliger. Det må du spørge Frederiksberg Kommune om. Men jeg er sikker på, at det her projekt bliver rigtig, rigtig pænt, og at det vil tilføre nogle gode værdier til Værnedamsvej, siger han.\nMorten Nyrop Wismann har solgt eksklusive boliger med udsigt til søerne på Frederiksberg til en kvadratmeter pris på 78.358 kroner. Ifølge Ekstra Bladets oplysninger skulle Angelo Gordon kun være interesseret i Værnedamsvej-grunden, hvis boligerne kan sælges til 80.000 pr. kvadratmeter.\nGrunden er solgt til Angelo Gordon via et betinget salg – det vil sige med en klausul om, at hvis ikke Frederiksberg Kommune ændrer den gældende lokalplan i området, kan de trække sig fra projektet.\nPlanerne venter stadig godkendelse, og 5. november skal politikerne på Frederiksbergs Rådhus beslutte, om de vil sætte en ændring af lokalplanen i gang.


Skiklub - Hulvej Skole\nPå ski imod nye venskaber\nEr alle med? Et spørgsmål, der nødvendigvis må lyde en del gange, når 120 skiløbere mellem 2 år og morfar er på tur sammen.\nTo busser er pakket til bristepunktet med elever, lærere, søskende, forældre og venner. Fem dage før var første hold afsted. Omkring 200 personer er med Hulvej Skiklub i Alpbachtal først i januar. Hver tur giver fire hele dage på ski og en masse sjove timer sammen.\nMor måtte blive hjemme\nEmilie Blaabjerg fra 9.q er en af dem, der er med for første gang. Hun har taget sin far og lillebror Magnus med. Han glæder sig til at starte i 7. klasse på Hulvej efter sommerferien. Mor skulle også have været der, men et nyt job kom i vejen, og i stedet er det far Henriks kammerat, som var heldig at få pladsen.\nAften uden forbindelse\nEmelie valgte sammen med sine forældre at tage sin 9. klasse på Hulvej. ”Jeg er blevet taget rigtigt godt imod, så det er hyggeligt at være afsted med nogle forskellige”. De er fem fra hendes klasse på denne tur, men de hygger også på tværs af klasserne om aftenen på hotellet. Modsat derhjemme er der ikke blåt lys i ansigtet fra de opslåede skærme. Internetforbindelsen er nogle år bagud, så der er lavet lavteknologisk ”spillebule” i et hjørne af spisesalen.\nSkole på de n aktive måde\nI de fire dage er der ingen skole med lektier – kun skiskole. Hver formiddag og eftermiddag i 2,5 time, hvor man løber sammen med dem, der er cirka lige så god som en selv. Uanset om du er barn eller voksen. Præcist det synes Henrik Blaabjerg rigtigt godt om. ”Skiskolen er super godt. Det kører bare med dygtige lærer og fedt man møder så mange nye mennesker. Her har jeg mulighed for at lære andre forældre og lærere på en uformel måde. Det er en skøn måde at være sammen på,” siger Henrik Blaabjerg.\nFamilien Blaabjerg er erfarne skiløbere, men uanset niveau, så er der altid et hold som passer til den enkelte. Og der er plads til nybegyndere – ligegyldigt om de er børn eller voksne. Så hold øje med nyt fra skiklubben – tilmeldingen til næste års tur åbner i efteråret.


Har du besluttet dig for, at du vil bestille mad ud af huset til et kommende arrangement? Det kan være til en fødselsdag, en konfirmation, et bryllup, en barnedåb eller andre særlige begivenheder. Så er der mange gode madoplevelser at få rundt i landet.\nFor at hjælpe dig med at indskrænke de mange muligheder der findes, kommer vi med 4 gode tips i denne artikel.\nSkal du bestille mad ud af huset? Følg disse 4 tips\n1. Undersøg de lokale muligheder der er\nSom det første kan du undersøge, hvilke lokale muligheder der er. For rent logistisk kan det være en del nemmere for dig, hvis du finder en restaurant i dit lokalområde. Så skal du ikke køre rent langt efter maden, og omvendt er der større sandsynlighed for, at du rent faktisk kan få maden leveret.\n2. Kan du få mad til det antal, du ønsker?\nEt næste tip er, at du undersøger, om du kan få mad til det antal, du måtte ønske. For du skal være opmærksom på, at der mange steder er et bestemt antal, som der minimum skal bestilles til.\n3. Kan du få den mad, du ønsker?\nDer er mange forskellige køkkener og spiseoplevelser rundt i landet. Derfor bør du selvfølgelig også vælge et sted, som kan lave den mad, du er til – og som du måtte ønske. Tag derfor gerne et godt kig på den menu, som forskellige spisesteder har. Og finder du ikke helt præcist det, du ønsker, så lav endelig en forespørgsel. For der kan være mulighed for, at du alligevel kan få det, du foretrækker.\n4. Indhent tilbud forskellige steder fra\nEt sidste tip er, at du indhenter tilbud fra forskellige steder. På den måde kan du få en fornemmelse af priserne rundt omkring – og ikke mindst hvad der kommer til at passe bedst ind i dit budget: https://www.madkassen.info/.


El-installatør i Mikkelshuse Sorø ⇒ Få 3 tilbud på dygtige installatører |\nFind en el-installatør i Mikkelshuse Sorø, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage alt i mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi tror på du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på el-installatør Mikkelshuse Sorø allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af el-installatører i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en el-installatør i Mikkelshuse Sorø til dig og dit byggeprojekt! Indhent tilbud nu!\nKan alle indhente tilbud på el-installatører i Mikkelshuse Sorø?\nAlle kan indhente tilbud på el-installatører i Mikkelshuse Sorø. Det kræver blot, at du har en nogenlunde om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på el-installatører i Mikkelshuse Sorø, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig med højere fart komme i gang med at finde de rigtige entreprenører Mikkelshuse Sorø, som skal hjælpe dig med din opgave.\n← Ejendomsmægler Sandby Favrskov\nEl-installatør Rugtved →


Intim chat med piger\nVideochat til intime forhold til piger på webcam\n#facial #fisting #massage #sæd i fissen\n#røv til mund #camshow #handjob #ohmibod\n#firkant #slikker #ingen sex #teaser\n#drømmende #kneppemaskiner #kysser #elskov\n#nyder #facial #kneppemaskiner #muffdiving\n#røvknepning #dildoleg #muffdiving #fodfetish\n#kommer #rimming #teaser #muffdiving\n#bdsm #blowing #rimming #Spil\n#sæd i fissen #knepper piger #muffdiving #Spil\n#camshow #kvindelig dominans #knepper piger #pige på pige\n#analleg #sprøjte #knepper hårdt #Spil\n#asiatisk massage #blowjob #teaser #pige på pige\n#dildoleg #nyder #teaser #pige på pige\n#slikker #onani #knepper piger #Kongen af Rummet\n#kugleslikning #fisting #massage #lovense\n#3kant #kom indeni #stripper #HD+\n#røvknepning #pige på pige #fisseslikning #fisseknepning\n#drømmende #massage #gnider #Kongen af Rummet\nInternettet har givet mange charmerende piger mulighed for at vise alle deres seksuelle krops seksualitet. Skønheder uden at afsløre deres identitet bliver hurtigt de mest spændende sexvideochatmodeller.\nMange er endda klar til at betale penge, så nogle blåøjede dukker åbner al sin charme til showet. Cuties prøver at præsentere alle dele af deres krop i al deres herlighed.\nHvis du også elsker sex med piger, er du kommet til det rigtige sted. Tilslut og se de mest luksuriøse unge damer miste deres tøj i luften. Nogle genert unge piger klarer sig kun med at tage bh'en af, og nogle er klar til at klæbe sig til nøgenheden og endda, efter anmodning fra seeren, kneppe sig grundigt med en dildo i en våd fisse.\nKast dig ind i den uforglemmelige erotiske verden. Her er skønhederne, der glemmer, hvad skam er, klar til at opfylde ethvert indfald fra seeren, slet ikke flov over kameralinsen.\nHvis du har en time til overs, gå ikke glip af muligheden for at forkæle dig med et vidunderligt show. For dine øjne vil stramme knuder udsætte bryster i forskellige størrelser, skinne med følsomme fisse med både tilgroede og barberede pubis og generelt demonstrere sig som en rigtig luder. Pupae med deres trodsige opførsel får dig simpelthen til at gispe.\nAlle er fulde af ømhed og hengivenhed, de vil kaste dig ind i den spændende verden af erotik, som du bare ikke vil forlade. Gør dig komfortabel i lænestolen, vælg den pige, du kan lide, og nyd på den anden side af skærmen, hvordan hun bliver nøgen, og hvad hun laver i sengen, og ønsker lidenskabelig kærlighed.


Spinatsalat med grillet agurk, tomat og mozzarella - Mad for Madelskere\nHjem » Salat » Spinatsalat med grillet agurk, tomat og mozzarella\n25. september 2020 Af Rasmus Juul Møller\nHer får du en lækker spinatsalat med mozzarella. Lækre søde cherrytomater, frisk spinat og mozzarella, kombineret med den specielle smag fra grillet agurk, det dur bare! Hvis du har lyst til at lave en lækker salat med frisk spinat, så læs med her og få vores opskrift.\nSpinatsalat på bordet\nSpinat smager faktisk også rigtig godt. I stedet for altid at falde tilbage, og bruge icebergsalat, så kan det godt betale sig at forny sig på salatfronten. Hjemme hos os er en lækker spinatsalat favoritten, når det kommer til grønne salater.\nNår man bruger frisk spinat i salaten, så skal man som med alle salater skylle det rigtig grundigt inden det bruges. Der kan sidde jordbakterier på bladene, så det er altså vigtigt!\nHvordan laver man spinatsalat?\nDet gode ved salat er at det ikke tager så lang tid at lave. Jeg har bedst erfaringer med at lave den lige inden den skal serveres, på den måde undgår man at alle de dejlige grøntsager bliver slatne. Her er hvad der skal i salaten.\nDressingen består af:\nMan starter med at blande dressingen, så den kan trække lidt inden den vendes i salaten. Dernæst grilles agurken og grøntsagerne forberedes. Når alle ingredienserne er gjort klar, kommes de en en passende skål, dressingen hældes over og salaten vendes rundt.\nNu er salaten klar til servering. Man kan også servere dressingen ved siden af, så kan folk selv bestemme om de vil have dressing eller ej.\nSpinatsalat med grillet agurk, tomat og mozzarella opskrift\nHer kommer vores opskrift på spinatsalat med grillet agurk, tomat og mozzarella. Den perfekte salat til en god grillet kylling, eller til en lækker culottesteg. Den smager rigtig godt, og tager slet ikke så lang tid at lave.\nLækker salat der passer perfekt på bordet en lun sommeraften\n200 g friske spinatblade, vasket og afdryppet\n300 g cherrytomater, vasket og delt i halve\n1 dl majs, fra dåse, afdryppet\n1 stk rødløg, skrællet og skåret i tynde skiver\n150 g frisk mozzarella, små kugler, kan købes i pose, dryppes af inden brug\nStart med at piske alle ingredienserne til dressingen sammen og stil den til siden, så den kan trække.\nFlæk den halve agurk på langs. Nu skal agurken grilles. Forvarm en grillpande, eller grill til høj varme. Placer de halve agurker med den skårne side ned og grill dem i ca. 5 minutter på hver side. Skær dem derefter i skiver og stil dem til siden.\nFind en skål frem og kom spinat, tomater, majs, rødløg, grillet agurk samt mozzarella-kugler i. Hæld dressingen over og bland det godt sammen.\nServing: 1personKalorier: 275kcalKulhydrater: 15gProtein: 12gFedt: 20gMættet fedt: 7gKolesterol: 30mgNatrium: 300mgKalium: 617mgFibre: 3gSukker: 6gA-vitamin: 5402IUC-vitamin: 36mgCalcium: 263mgJern: 2mg\nKEYWORDS / SØGEORD Salat med agurk, Salat med mozzerella, Salat med spinat, Salatdressing


Købe Zovirax uden Recept\nKøbe Zovirax Online uden Recept\nZovirax er absolut en anti-infektiÃ¸s medicin, der er leveret til kÃ¦mpe sammen med i forbindelse med herpes simplex virus.\nZovirax funktioner ved at fjerne bakterier, der er forbundet med herpes simplex virus.\nZovirax kan ogsÃ¥ blive omtalt som Acyclovir, AcloVIR, Cyclovir, herpex, Acivir, Zovir.\nGenerelt titlen forbundet med Zovirax er faktisk Acyclovir.\nBrand forbundet med Zovirax er faktisk Zovirax.\nZovirax kommer i:\nZovirax kommer i piller (200 milligram, firehundrede milligram, otte hundrede mg) tabletter samt forsinkelse, pause, der bÃ¸r bruges af munden.\nDet kan vÃ¦re langt bedre at fÃ¥ Zovirax samtidigt hver dag sammen med komplet kop forbundet med at drikke vand.\nZovirax inden vÃ¦sketyper bÃ¸r omrystes fÃ¸r brug. Det er tilrÃ¥deligt at overveje Zovirax sammen med mÃ¥ltider, efter at uden at have.\nZovirax mangler i forbindelse med dosering\nHvis du overdosis Zovirax og du ogsÃ¥ undgÃ¥ store du nÃ¸dt til at tjekke din lÃ¦ge eller endda lÃ¦ge med det samme. Forbundet med General Zovirax overdosering: problemer med vandladning, hallucinationer, anfald.\nZovirax negative effekter\nZovirax tilbyder de negative virkninger. Den mest typiske tendens til at vÃ¦re:\nMeget mindre typiske og alvorlige negative virkninger pÃ¥ hele hjÃ¦lp Zovirax:\nVÃ¦r forsigtig sammen med Zovirax nÃ¥r du forventer og har nurseling. Zovirax kan bevÃ¦ge sig inden for bryster mejeri samt skader dit barn.\nNormalt ikke udnytter Zovirax hvis du er fÃ¸lsom over for at aciclovir elementer eller valacyclovir (Valtrex).\nVÃ¦r forsigtig sammen med Zovirax, hvis du bruger denne form for medicin, fordi probenecid (Benemid).\nNormalt ikke fÃ¥ denne form for medicin, fordi lotion mens du bruger Zovirax simpelthen fordi lotion kan give et resultat af lindrende.\nVÃ¦r forsigtig sammen med Zovirax for dem, der har renal sygdom.\nZovirax almindelige spÃ¸rgsmÃ¥l\nDronningen: SÃ¥ hvordan prÃ¦cist gÃ¸r Zovirax funktion?\n: Zovirax funktioner ved at fjerne bakterier, der er forbundet med herpes simplex virus.Ã‚\nDronningen: Kan jeg fÃ¥ Zovirax dybest set fÃ¸ler forventer?\n: VÃ¦r forsigtig sammen med Zovirax hvis du forventer ellers du har til hensigt at besidde et barn, ellers du virkelig er en medicinsk mor. Zovirax kan bevÃ¦ge sig inden for bryster mejeri samt skader din child.Ã‚\n: Hvis du springe den dosis, du behÃ¸ver at bÃ¦re det, nÃ¥r du huske dette. NÃ¥r det er tid til dosering, du skal blot bÃ¦re pÃ¥ din egen normale dosis rutine. Normalt fÃ¥r ikke dobbelt dosis. Normalt fÃ¥r ikke Zovirax inden for stÃ¸rre mÃ¦ngder. Hvis du overdosis Zovirax, skal du blot tjekke en person, lÃ¦ge eller endda lÃ¦ge instantly.Ã‚\nDronningen: Hvad er Zovirax?\n: Zovirax er virkelig en medicin, som ofte bruges til at mindske ekspansion og ogsÃ¥ forurening fra patogenet er kendt som herpes virus. Zovirax derudover godter forskellige bakterielle infektioner anlagt den af â€‹â€‹herpes virus for eksempel feber blister, genital herpes billeder, fjerkrÃ¦ syfilis samt shingles.Ã‚\nDronningen: Kan visse andre lÃ¦gemidler kan anvendes sammen med Zovirax?\n: Normalt ikke fÃ¥ denne form for medicin, fordi lotion mens du bruger Zovirax simpelthen fordi lotion kan give et resultat af lindrende. VÃ¦r forsigtig sammen med Zovirax, hvis du bruger denne form for medicin, fordi probenecid (Benemid) .En\nDronningen: Hvad er brand forbundet med Zovirax?\n: Brand forbundet med Zovirax er faktisk Zovirax.Ã‚\nkøbe Zovirax online, købe Zovirax online uden recept, købe Zovirax uden recept, købe Zovirax billigt, købe Zovirax uden recept, købe Zovirax fra Canada, købe Zovirax canada, ordre Zovirax online, ordre Zovirax online ingen recept, ordre Zovirax uden recept, Zovirax oral pille\n©2014 - Zovirax Køb


Glas og porcelænstusch - 1-2 mm. - LYS GRØN - Onkel David\nGlas og porcelænstusch – 1-2 mm. – LYS GRØN\nForside / Ting til dekoration / Glas og porcelænstusch – 1-2 mm. – LYS GRØN\nGlas og porcelænstusch - 1-2 mm. - LYS GRØN antal\nVarenummer (SKU): 7000-794811 Kategorier: Maling, Porcelænstuscher, Ting til dekoration Tags: glas og porcelænstusser, porcelæns tusch, porcelænstusch, porcelænstuscher, porcelænstusser, tus til porcelæn, tusser til porcelæn\nGlas og porcelænstusch – 1-2 mm. – SORT


→ Billig Kantophæng 6 1/2 ” LE8 – 119 kr.\nKantophæng 6 1/2 ” LE8\n<ul||. <li||<span style=”font-size: medium;”||Kantophæng 6 1/2″</span||</li||. <li||<span style=”font-size: medium;”||Disse kantophæng passer til JBL LE8 og JBL 112 – JBL 2108 </span||</li||. <li||<span style=”font-size: m (Læs mere)\nNavn: Kantophæng 6 1/2 ” LE8\nStørstedelen af online forretninger udlover heldigvis en lang række forskellige fragtformer. En af de mest populære er for øjeblikket levering til en pakkeshop, hvor du selv kan afhente din pakke når der er mulighed for det. Fragttypen er nemlig temmelig problemfri, og ofte desuden den mest prisbevidste form for levering ved køb af Kantophæng 6 1/2 ” LE8.\nDu burde endvidere tænke over at få varerne leveret til dit hus eller til dit arbejdes adresse. Denne viser sig jævnligt en tand mere bekostelig, men tillige usædvanlig overkommelig. Den prisbilligste fragtmetode er dog at hente varerne selv, som desværre forudsætter at du bor nærved internet selskabets bopæl.\nAntal dages levering på kan i nogle tilfælde være meget væsentlig i tilfælde af at du behøver din ordre om kort tid, så af den grund er det rigtig afgørende at man kigger nærmere på den anslåede leveringsdato på det respektive produkt.\nDe fleste internet selskaber annoncerer 1 dags fragt på adskillige produkter, eksempelvis Kantophæng 6 1/2 ” LE8, men som imidlertid er regnet ud fra at bestillingen anbringes før et givent tidspunkt, med det formål at de garanteret kan nå at få de nye varer betjent inden pakkepersonalet tager hjem.\nEn række online outlets garanterer fragtfri levering, men ofte er det forudsat at du shopper for en bestemt pris. Alternativt burde man overveje den billigste leveringsmåde, hvilket tit – uafhængig om man befinder sig ved Odense, Slagelse eller Haslev – er at få fragtmanden til at levere dine varer til et afhentningssted.\nDet er i dag i høj grad problemfrit for enhver at vurdere prisniveauet i blandt flere forretninger på nettet, og derfor har flertallet af online virksomheder ikke kunne slippe for at nedsætte prisniveauet på en række af deres produkter – til drenge og piger, og endvidere også til kvinder og mænd – betydeligt, og endda nogle gange sikre portofri levering.\nTil gengæld kan det stadigvæk vise sig udbytterigt at efterprøve nogle få internet varehuse i Danmark efter tilbud på Kantophæng 6 1/2 ” LE8 forud for at du køber, sådan at man ikke er i tvivl om at opnå den laveste pris.\nDu må trods alt være årvågen med, at ifald en internet webshop udbyder deres varer for en udsalgspris der kan ses som urealistisk overkommelig, så kan det tit være et signal om en falsk internet webshop. Kortbetalinger er imidlertid omsluttet af en forordning, der sikrer dig overfor fup e-shops.\nVi anbefaler shopping med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt bør du drage nytte af et afbetalingstilbud som f.eks. ViaBill, forudsat du tilstræber at dække prisen senere.\nForinden nogen køber på en online shop kan de helt sikkert gennemse virksomhedens betingelser, dog er det bare ikke super interessant.\nAlternativet kunne måske være at tjekke om e-shoppen er e-mærke tilsluttet, siden det typisk er en sikkerhed for at e-forretningen respekterer de opstillede regler, samt at online webshoppen løbende overvåges af fagmænd der forstår reglementet på området. Desuden tilbydes du genvej til support, for så vidt du forvoldes vanskeligheder i forbindelse med din ordre.\nTillige er det fornuftigt at du er vidende om de mest vitale regler der kan influere på købet, som for eksempel hvilken byttepolitik e-forhandleren tilbyder. I den forbindelse er det ligeledes relevant, at man stadig opbevarer sin ordremail, således man fremadrettet kan bekræfte sin bestilling af Kantophæng 6 1/2 ” LE8, uanset om man søger en vare til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembyder tilpas fine chancer for at betragte en stor portion forhenværende brugeres oplevelser og af den grund er det godt, at du eksaminerer e-forhandlerens omtaler af Kantophæng 6 1/2 ” LE8 forinden du shopper.\nFacebook medfører for øvrigt fuldstændig troværdige løsninger til at få en idé om netshoppens kundefokus. Herinde møder vi endda online webshops som tilbyder kunderne at aflevere en kritik af købsoplevelsen, hvilket ydermere kan udnyttes til afvejning af hvor tilfredse kunderne er.\nVores hjemmeside finansieres af reklamer. Vi har samarbejder med en række forretninger på nettet idet vi formidler virksomhedernes produkter, og høster godtgørelse under forudsætning af at de brugere vi sender videre gennemfører en handel.\nData vedrørende tilbud og internet selskaber vedligeholdes tit, men det er umuligt for os at give garantier imod ændringer der muligvis er udarbejdet siden vi sidste gang opdaterede de anvendte data.


Et folkemøde for mennesker der bare går i gang - Sager der Samler\nSkrevet d. 18. december 2014, af Paul Natorp, i Aktuelt, tagget medborgerskab, nye urbane fællesskaber\nAarhus er fuld af fællesskaber, som står bag nye initiativer, virksomheder og steder i byen. De findes over alt, både ved Godsbanen, i Sydhavnen og i Risskov. Rundt omkring opstår initiativer, hvor mennesker tager fat på en idé eller et problem. De tror på, at der sker noget, når vi selv skaber det. Gennem deres handlinger skabes der løsninger, som er med til at forme byen og samfundet.\nPer Riisom og Uffe Steiner Jensen fra Nordic City Network har taget initiativ til at undersøge den nye samfundsstrømning af mennesker, der genskaber samfundet nedefra. Planen er, at lave et nordisk folkemøde for disse nye urbane fællesskaber i forbindelse med Aarhus Festuge næste år. Sager der Samler bakker op.\nNordic City Network er en sammenslutning af 18 nordiske byer, der samarbejder om byudvikling og om at sætte mennesker, værdier, fællesskab, velfærd og demokrati i centrum for bykultur og byudvikling.\nTanker om et folkemøde\nI oktober og november samlede vi mennesker, som er med til at sætte deres præg på byens udvikling. Vi skabte et kort over nye urbane fællesskaber i Aarhus og havde dialoger om, hvad bevægelsen går ud på, hvad den er optaget af og hvordan den kan samarbejde.\nSe en oversigt over de nye urbane fællesskaber, som bidrog til denne proces.\nPer Riisoms er direktør i Nordic City Network. Her følger hans refleksioner om centrale spørgsmål vedrørende de nye urbane fællesskaber og ambitionen om at samle bevægelser fra hele Norden.\nFindes de nye urbane fællesskaber, som vi taler om?\nJa, møderne har klart vist, at disse nye urbane fællesskabet findes i Aarhus.\nI mange forskellige former. Og som fungerer på mange måder. Med større eller mindre udbredelse. Med mange resultater, stort engagement og mange indfaldsvinkler. Engagement er godt, fordi det skaber resultater, fællesskab og stor dygtighed – og modstand. Som følge af det personlige og konkrete engagement kan man som aktiv aktør godt være lidt enøjet, det er jo en naturlighed og kvalitet, men det kan også komme til at stå lidt i vejen for samarbejde på tværs. Her ligger en opgave i at forene de aktive, mindre eller lokale aktivister og fællesskaber med det store fællesskab, der omfatter alle, hele byen og nogle overordnede mål og interesser.\nMon også sådanne miljøer med nye urbane fællesskaber findes i de andre byer?\nJa, mon ikke man kan tro på det, efter erfaringen i Aarhus?\nMen det kan være i andre former, måske fungerer det på andre måder. De fire landes traditioner, værdier og kultur adskiller sig på flere måder, selvom vi har det sammen overordnede samfundssyn i form af den samme samfundsmodel.\nLaver de urbane fællesskaber om på byen, bykulturen og bysamfundet? Hvor stort er potentialet?\nJa, det ser ud til at de urbane fællesskaber arbejder med at forandre bylivet og bysamfundet og dermed bykulturen.\nNår man ser på de enkelte urbane fællesskaber i Aarhus hver for sig og samlet, må fornemmelsen være, at de udgør et stort forandringspotentiale. Dette skal naturligvis udfoldes over tid, men allerede bedømt på nuværende tidspunkt, kan man klart have den forventning.\nHvis de enkelte fællesskaber indgår i et fælles stort åbent og frivilligt netværk, må dette forandringspotentiale bedømmes at være stort. Men hvor stort?\nEr det tale om en form for social innovation?\nSociale innovationer har omskabt eller videreudviklet det danske samfund flere gange i løbet af de sidste 150 år. Det sker, når der opstår folkelige bevægelser omkring væsentlige spørgsmål. Nye fællesskaber der påtager sig at ændre deres livsforhold for almindelige mennesker og dermed for udvikling af samfundet.\nSådanne sociale innovationer opstår altså nedefra, de er ikke dikteret af statsmagten eller af markedet, men af menneskelige fællesskaber, og fremkalder ofte modstand og repressalier, fra magthaverne og ’systemet’.\nEksempler på sociale innovationer er: andelsbevægelsen, højskolebevægelsen, kvindebevægelsen, idrætsbevægelsen, arbejderbevægelsen, miljøbevægelsen o.s.v.\nDer er mange af dem, og de nye urbane fællesskaber, der opstår i disse år i kølvandet af den nye urbanisering og andre samfundsforandringer, er sandsynligvis sådan en social innovation.\nAt disse nye urbane fællesskaber er indledningen af en ny social innovation, er vores hypotese, som er blevet bestyrket af oplevelsen af, hvad der sker i Aarhus.\nDe nye urbane fællesskaber innoverer og udvikler vore fællesskaber, de fælles løsninger, byen, bylivet, velfærdssystemet og demokratiet!!!\nDe må derfor anses for at være en del af den nordiske samfundsmodel og dennes måde at fungere på. De har måske potentiale til at udvikle version 2 af denne.\nEr disse urbane fællesskaber nye?\nDe nordiske lande har længe være præget af aktive civilsamfund og et utal af foreninger, dannet af borgerne selv. Så alment er der ‘intet nyt under solen’. Til gengæld er ‘der nyt fra ‘vestfronten’.\nAlle sådanne – både urbane og rurale – fællesskaber er interessante i almindelighed. Men for os, og i sammenhæng med byudvikling og folkemødet, er det afgørende at finde frem til de nyeste ’skud på stammen’. Ikke for at udelukke de andre, men for at få et skarpt billede af, hvad der karakteriserer de seneste urbane fællesskaber, se hvilke opgaver og behov de tumler med, hvad denne aktivitet fører til af samfundsudvikling o.s.v.\nDet er derfor afgørende, at de kan beskrives som NYE, forstået på den måde, at de er en virkning af den nyeste urbaniseringsproces, der efter sigende vil føre til, at langt de fleste mennesker vil bo og arbejde i byer i fremtiden.\nJa, de urbane fællesskaber, vi har set i Aarhus, må for de flestes vedkommende netop betegnes som nye og som en del af den igangværende samfundsændring: stærk byudvikling og aktive borgere.\nLader sådanne små og store urbane fællesskabet sig engagere i et større og mere omfattende engagementer og fællesskaber f.eks. omfattende flere byer?\nDer vil være en vis naturlig modstand med dette, fordi hvert enkelt urbant fællesskab har sine egne ambitioner, opgaver og deltagere, der ikke skal udvandes. På den anden side vil de formentlig kunne skabe større fælles anerkendelse og virkefelter, hvis de til en vis grad kommunikerer, koordinerer og organiserer sig i et større – åbent og fleksibelt – netværk.


Anmeldelse: Border Run - Blu-ray anmeldelse\nNår en spillefilm med en kendt skuespiller i hovedrollen udkommer direkte på leje- og købemarkedet, er det ofte, fordi den ikke når i mål rent kvalitetsmæssigt. Border Run bekræfter desværre denne triste teori.\n15/05/2013 - 04:09\nFilmen, som selvfølgelig er “inspireret af virkelige begivenheder”, tager den kendte problematik op omkring menneskesmugling på grænsen mellem USA og Mexico. Sofie Talbert (Stone) spiller en profileret konservativ journalist, som bl.a. konfronterer politikere med deres liberale syn på indvandring. Hendes standpunkt og situation bliver sat på en hård prøve, da hun må rejse til Mexico for at hjælpe sin bror (Zane), som er forsvundet. Uden hjælp fra myndighederne må hun kæmpe en hård kamp i underverdenen blandt flygtninge og farlige kriminelle.\nBorder Run er produceret med et budget på kun fem millioner dollars, men alligevel burde man kunne forvente en bedre film end denne. Manuskriptet er særdeles svagt, og selve plottet er tyndt og maner til irritation og forbavselse. Instruktionen fra den relativt uerfarne Gabriela Tagliavini virker direkte dårlig, og skuespillerne mangler både motivation og overbevisning. Sharon Stone er ikke til at kende igen og underpræsterer i mange scener med pinligt overspil tilført påtaget hysteri, som bliver direkte ødelæggende for filmen. To stjerner.\nBorder Run på Blu-ray er skuffende. Højst gennemsnitlig kvalitet på lyd og billede, og der er intet ekstramateriale.\nInstruktion: Gabriela Tagliavini\nMedvirkende: Sharon Stone, Billy Zane, Giovanna Zacarias, Rosemberg Salgado, Miguel Rodarte,


Fuhlendorff: - Skide synd for min kone og min børn – Ekstra Bladet\n22. maj. 2021 kl. 09:34\nFuhlendorff: - Skide synd for min kone og min børn\nKomikeren Christian Fuhlendorff har undersøgt, hvad der sker med en, når man er voldsomt inaktiv i tre uger\nChristian Fulhendorffs hustru, Karina, måtte hjælpe komikeren rundt i hjemmet på Amager i en rullestol for at undgå et stort forbrug af skridt hos Christian Fuhlendorff undervejs i eksperimentet. hvor han maksimalt måtte gå 1500 skridt om dagen. Foto: Christian Korsager Mud/Free\nAf: Af Troels Gorell, Ritzau Fokus\nForestil dig, at du lever i en hverdag, hvor du maksimalt kun må gå 1500 skridt om dagen. Du skal gøre så lidt som overhovedet muligt og ellers bare blive liggende i den bløde sofa.\nDen tilværelse var Christian Fuhlendorffs i tre uger, og det er blevet til programserien 'Fuhlendorffs store sofaeksperiment', som kan ses på DR. Samtidig dykker den 38-årige komiker ned i mageligheds-industriens mange muligheder og gadgets.\nEksperimentet er med til at vise, hvad der sker med os, når tempoet sænkes til det laveste, og skridttælleren bestemmer suverænt.\nSjovt i starten\nFor Christian Fulendorff begyndte eksperimentet ganske blidt. De første par dage var stilstanden i dagligdagen sjov. Men det blev ikke ved sådan.\n- Det er lidt ligesom, når en gruppe drenge gør noget dumt. De tror, at det er sjovt til at starte med. Men de forstår ikke, at det siden bliver besværligt, og det går først op for dem, når de er i det. Sådan havde jeg det også, fortæller Christian Fuhlendorff.\n- Det var lidt som at klatre op i et træ. Til at starte med er der ikke noget, som gør en usikker. Men ret hurtigt - jo højere og højere man kommer op - opdager man, at der er langt ned. Allerede på tredjedagen kunne jeg godt mærke, at der var lang vej hjem nu.\nSynd for kone og børn\nI programmet ser seerne komikeren køre rundt i både kørestol i regn og blæst og på trehjulet scooter for ikke at opbruge de så vigtige skridt, og så lod han sig interviewe til P4 fra sin bilrude, så han slap for at gå ind i studiet.\nMen det var ikke kun komikeren selv, som blev påvirket af eksperimentet undervejs.\nHans børn, Mikala og Conrad, måtte blandt andet hjælpe ham med at give sokker på, mens hans kone, Karina, kom med morgenbakken.\n- Det var skide synd for min kone og min børn, som nogle gange blev nødt til at løbe lidt hurtigere, fordi jeg ikke måtte bevæge mig - selv om Karina højst sandsynligt vil sige, at hun ikke kunne mærke den helt store forskel.\nDagene blev lange og tunge, og om natten var det svært at finde ro for Christian Fuhlendorff.\n- Jeg fik meget mindre søvn, og jeg følte mig ikke veludhvilet. Så jeg blev også presset på den måde, fortæller komikeren.\nUnder forløbet med eksperimentet blev Christian Fuhlendorff undersøgt af sundhedsforsker Bente Klarlund fra Rigshospitalet, der overvågede hans helbred.\nResultaterne pegede i en bestemt retning.\nChristian Fuhlendorff havde tabt sig næsten tre kilo og mistet syv procent af sin muskelmasse i benene.\nDet betegner Bente Klarlund som 'enormt meget'.\nDen minimale fysiske aktivitet i sofaeksperimentet har sat flere ting i perspektiv hos Christian Fuhlendorff efterfølgende.\n- Jeg har opdaget, at der skal ikke så meget til at knække mig, siger han.\nAlle tre afsnit af 'Fuhlendorffs store sofaeksperiment' kan ses på DRTV.


ISSN: Udvikling for udviklingshæmmede. Nr. 4. juni årgang. Sørens død var en procedurefejl. ... side 6 - PDF\nISSN: Udvikling for udviklingshæmmede. Nr. 4. juni årgang. Sørens død var en procedurefejl. ... side 6\nDownload "ISSN: 1903-7937. Udvikling for udviklingshæmmede. Nr. 4. juni 2009. 58. årgang. Sørens død var en procedurefejl. ... side 6"\n1 ISSN: Udvikling for udviklingshæmmede. Nr. 4. juni årgang Sørens død var en procedurefejl... side 6\n3 Kort nyt 5 Leder Flere penge til handicapboliger og bedre sagsbehandling 6 Sørens død var en procedurefejl 15 HANDI Forsikringsservice Nu dækkes skader på høreapparater 16 Ungdomsuddannelse I praktik på en politistation 20 Landskonference Fra trekantsdrama til samarbejde 22 Kommunalvalget skal være VORES valg 25 LEVs Børneterapeutordning fylder 10 år 30 Debatten Kommunale redegørelser uden overblik Larmende politisk tavshed i forbindelse med fosterdiagnostik Menneskerettigheder gælder også for mennesker med handicap 34 Samarbejde mellem skole og hjem Intranet giver nye muligheder 37 Nyt fra rådgivningen Magtanvendelse skal frem i lyset 41 LEV nyt 42 Kort nyt LEV juni 2009 n 3\n4 til Danmarks Blindebibliotek Danmarks Blindebibliotek, DBB, skifter navn. Fra den første juni 2009 er navnet Nota Nationalbibliotek for mennesker med læsevanskeligheder. Baggrunden for navneskiftet er, at Nota ikke længere er et bibliotek forbeholdt synshandicappede. Nota giver også ordblinde adgang til sine omfattende samlinger af bøger og tidsskrifter på lyd og andre alternative læsemedier. Således kan alle, der på grund af et dokumenteret handicap har svært ved at læse trykt tekst, blive meldt ind på Nota. Leif Sylvester bag jubilæumsplakat Kunstneren Leif Sylvester og trykkeriet KLS Grafisk Hus har foræret Danske Handicaporganisationers en plakat i anledning af organisationens 75-års jubilæum. Stiftet i 1934 er DH verdens ældste paraplyorganisation af sin art. DH rummer 32 selvstændige handicaporganisationer. Leif Sylvester syntes ikke, at det var let at finde et passende motiv til jubilæumsplakaten, for hvordan skal man vise alle handicap uden at udstille et enkelt? Alligevel kunne han sagtens forestille sig sine figurer som repræsentanter for Danske Handicaporganisationer, for som han siger: Alle mine figurer er jo lidt handicappede! De er lidt skæve og anderledes. Motivet på plakaten er et typisk Leif Sylvestermotiv med skæve figurer, der ikke lader sig beskrive inden for rammerne af det normale. Det originale billede hedder Kom så unger! og er i dag i privat eje, men Leif Sylvester har indvilliget i at bruge motivet på jubilæumsplakaten under mottoet for retten til lige muligheder. For retten til lige muligheder er mottoet for Danske Handicaporganisationers arbejde, der i jubilæumsåret blandt andet handler om at få Danmark til at ratificere FN s handicapkonvention, hvor det bærende princip netop er, at personer med handicap får ret til lige muligheder. Find Nota på nettet: eller benyt netbiblioteket: For indmeldelse kontakt: Indmeldelse og abonnement tlf Danske forskere bag gennem brud i fosterdiagnostik Inden for få år vil en blodprøve fra en kvinde tidligt i graviditeten være nok til at vise, om fostret har Downs syndrom eller andre kromosomsygdomme. Sådan lyder det ifølge Kristeligt Dagblad fra det danske biotekfirma FCMB, der har forsket i fosterceller i årevis og nu har fået et stort gennembrud. Vi har ventet på det her i rigtig mange år, og man tænker umiddelbart, at det er for godt til at være sandt. Men jeg har været hos firmaet og se resultaterne. Det ser rigtig, rigtig imponerende ud, siger professor og overlæge Niels Uldbjerg ved Skejby Sygehus, der har leveret blodprøver til forskningen. Nu skal FCMB s resultater gennemprøves og videreudvikles. Formodentlig i samarbejde med en større international samarbejdspartner. Om et par år regner forskerne med at være så langt, at blodprøver kan erstatte moderkageprøver på de danske hospitaler. 4 n LEV juni 2009\n5 Flere penge til handicapboliger og bedre sagsbehandling Af Sytter Kristensen, LEVs landsformand Indgåelsen af en ny kommuneaftale betyder kamp om de kommunale kroner. Vi skal i valgkampen op til kommunalvalget synliggøre behovet for bedre boliger og den ofte elendige sagsbehandling, som mennesker med udviklingshæmning tilbydes Regeringen og kommunerne (KL) har netop indgået en kommuneaftale, som på flere områder får betydning for mennesker med udviklingshæmning. For det første bliver området anlæg tilført fem milliarder kroner, så det samlede anlægsbeløb kommer op på 20 milliarder kroner. Det er en milliard kroner mindre, end kommunerne havde ønsket. Anlægskronerne skal bruges på de nedslidte skoler og børnehaver, plejehjem, veje o.s.v. Som en selvfølgelighed bør byggeri til mennesker med handicap blive tænkt med i planerne i de enkelte kommuner. Men jeg kan være bange for, at det ikke bliver handicapboliger, der kommer på dagsordenen. Der er ikke mange stemmer i vores område, og vi er jo i et valgår. Derfor er det utrolig vigtigt, at vi i LEV får sat fokus på boliger i dialogen med kommunerne. Af samme grund har LEVs hovedbestyrelse derfor også valgt boligområdet, som et område, vi skal sætte på dagsordenen i valgkampen. Og med indgåelsen af kommuneaftalen er mange interessegrupper på udkig efter milliarderne. Så i den forbindelse er valgkampen allerede i gang, selv om vi først skal til stemmeurnerne i november. Læs i øvrigt om LEVs valgkampstrategi på side 22. Det andet område, som i forbindelse med kommuneaftalen er interessant for os, er naturligvis det sociale om råde. Her havde KL bedt om 2.5 milliarder kroner, men fik 1.3 milliard. Vi kan læse os frem til, at både regeringen og KL ønsker, at udgiftsudviklingen skal bremses. Og det er netop handicapområdet, som der tænkes på, for kommunerne oplever, at udgifterne stiger. Modsat ser vi mange besparelser og oplever mange eksem pler på, at serviceloven ikke overholdes. Det er helt klart, at forventningsafstemningen kommunerne og borgeren imellem ikke er foretaget. Med indgåelsen af kommuneaftalen er mange interessegrupper på udkig efter milliarderne Kommunernes redegørelser på området er ikke brugbare på grund af for stor usikkerhed om de oplyste tal. Men det er et faktum, at sagsbehandlingen i al for mange tilfælde ikke er i orden. Det handler om: for lange sagsbehandlingstider, som gør tilværelsen uudholdelig for mange borgere. borgere, der selv skal kende loven ned i detaljer, for at være sikre på at få noget ud af at henvende sig til det kommunale system. om urimeligt lange ventetider. F.eks. på tilbud til småbørn, undervisningstilbud, boliger, på pensions afklaring og meget andet. Det er helt uholdbart, og tiden er inde til at kræve en ventetidsgaranti også på det sociale område. Så der er rigeligt at tage fat på i den kommunale valgkamp. LEV juni 2009 n 5\n6 6 n LEV juni 2009\n7 Af Mai Møller Christensen, freelancejournalist n Foto: Bjørn Djupvik og private fotos UTILGIVELIGT Sørens død var en procedurefejl I 27-årige Sørens mappe stod der, at Rendbjerghjemmets personale altid skulle have krampe-medicin med og kunne ringe 112, hvis de tog ham med på tur. Men medicinen var ikke med i bussen den junidag, da to pædagogstuderende kørte af sted med en lille flok beboere. Derfor døde Søren i bussen Videobåndene i Sørens barndomshjem fortæller hver deres historie om ham. Søren, der pjatter med vennen Henrik. Søren, der går tur gennem Haderslev. Søren, der nyder kanalrundfarten i København. Søren, der leende pakker gaver op på sin fødselsdag. Men det er kun på videobåndene, at man i dag kan opleve Søren. På grund af en personalefejl døde Søren Dyregaard tragisk af et epileptisk krampeanfald i en bus den 9. juni En ulykke, der ikke burde kunne ske. Og en ulykke, som Sørens forældre, Mix Dyregaard og Ove Stets fra Haderslev, føler er blevet behandlet med skræmmende ligegyldighed i forløbet bagefter. - Det, der går igen, er oplevelsen af mang lende interesse. At der ikke lige var styr på hans medicin. At der ikke straks blev ringet 112. At der ikke lige blev ringet til os med det samme. Søren var bare en handicappet, der døde, det rørte dem ikke noget videre. Sådan har vi følt det, siger Ove Stets. Helt fra Søren blev undfanget, var hans liv omgæret af uheld. En bil påkørte Mix, mens hun var gravid, så hun fik rattet i maven, og derved blev Søren født med en hjerneskade. Knap to år gammel udviklede Søren Dyregaard epilepsi, og det lå fast, at han nok aldrig ville komme meget videre end sit intelligensniveau på to-tre år. Men han var en dejlig livsglad dreng, og når Ove Stets hver dag gik den sædvanlige tre timer lange gåtur rundt i Haderslevs gader med sin søn, udviklede de to nogle helt specielle, stærke bånd. Kramper på broen Søren boede hjemme, men blev hentet og kørt ud på et værksted for udviklingshæmmede hver dag, og én uge i måneden var han i aflastning på Rendbjerghjemmet i Egernsund ved Sønderborg. - Som forældre tænkte vi meget over, at Søren var væk fra os de dage, og om det var rigtigt af os med den aflastning. Vi nåede frem til, at han var glad for udflugterne på institutionen, og at han jo skulle vænnes til at kunne være væk fra os, siger Mix. Rendbjerghjemmet ligger ude på landet, hvor der ikke foregår så meget, men På grund af en personalefejl døde Søren Dyregaard tragisk af et epileptisk krampeanfald i en bus den 9. juni 2007 for at kompensere for dét tager personalet ofte beboerne med på en bustur på 15 kilometer ind til Sønderborg. Busturene var et lyspunkt for Søren, der både nød at køre i bus og at komme ud og få oplevelser. Men en dag i starten af juni 2007, få dage før Sørens 28 års fødselsdag, indtræffer ulykken. To pædagogstuderende tager denne dag Søren og fire andre udviklingshæmmede fra Rendbjerghjemmet med på udflugt i minibussen. De har en god dag. Der bliver taget gruppebillede fra kajen i Sønderborg, hvor Søren står og fjoller, men få timer efter rammes han af et af de epileptiske krampeanfald, som han før har fået, og hvor han ved fortsat krampe skal behandles akut med stesolid og 112-opkald. Søren får anfaldet, mens bussen er på vej over broen, der forbinder Als med Sønderborg, og de pædagogstuderende aner ikke, hvad de skal gøre, men ringer hjem til Rendbjerghjemmet. Herfra får de besked på bare at komme hjem til aflastningshjemmet hurtigst muligt. LEV juni 2009 n 7\n8 Mix Dyregaard og Ove Stets - Det groteske er, at de kører lige forbi Sønderborg Sygehus. Skummet står om munden på Søren, men ingen tænker på at gøre andet end at køre hjem. Hvis de havde læst hans papirer, ville de vide, at de straks skulle give ham stesolid og ringe 112, siger Ove. - Hvorfor ringede de ikke 112? Hvorfor? Det er dét spørgsmål, der bliver ved og ved med at køre rundt inde i mit hoved. Vi havde jo skrevet helt tydeligt i Sørens papirer på Rendbjerghjemmet, hvad de skulle gøre i sådan en situation, siger Mix. Blev kontaktet sent 15 kilometer senere ankommer bussen til Rendbjerghjemmet. Sørens kramper er taget til undervejs. Falck bliver tilkaldt, men da de kommer, er Søren allerede død. I bussen. De forsøger genopliv ning, men der er ikke noget at gøre. Først 12 timer senere får Mix og Ove den frygtelige besked. De er i København, hvor de er til fest og skal overnatte hos noget familie, men så er der pludselig en besked på deres anden søns, Uffes, telefonsvarer. død ved en krampe og er kørt til Sønderborg Sygehus. Da meldingen siver ind hos hende den lørdag aften i København, ramler hendes og Oves verden. Ligesom den gør for Sørens storebror, den tre år ældre, normalfungerende Uffe. Søren er død. Hvordan kunne det ske? - Jeg begriber ikke, at vi fik så sent besked. At Rendbjerghjemmet ikke havde fået kontakt til os tidligere på dagen. De forklarede senere, at de ikke havde vores mobilnumre. Det burde de have. Det står i hans papirer, siger Mix. Forældreparret afbryder deres planer i København og kører tidligt næste morgen til Sønderborg, hvor de kan få lov til at se deres søn i kapellet på hospitalet. Det viser sig, at ingen embedslæge endnu har tilset Søren for at opklare den præcise dødsårsag. Og det skal blive starten på et forløb efter dødsfaldet, der nærmer sig absurditeten i Sørens unødvendige død. Hvorfor ringede de ikke 112? Hvorfor? Det er dét spørgsmål, der bliver ved og ved med at køre rundt inde i mit hoved man forvente. Vi hørte for eksempel ikke noget fra Rendbjerghjemmet, før vi selv ringede derud og bad om et møde, siger Ove. Manglende papirer Da mødet kommer op at stå fire dage senere, oplever forældreparret det som en formalitet, der skal overstås. Med til mødet er forstanderen og en socialrådgiver fra Rendbjerghjemmet. - De havde sammenskrevet forløbet og kaldt det en dagbog. Vi ville gerne vide præcis, hvad der skete under køreturen og bad derfor flere gange om et møde med de pædagogstuderende, der havde været med i bussen. Men det kunne ikke lade sig gøre, siger Ove Stets. Den ene studerende får psykologhjælp oven på ulykken, og heller ikke senere mener man, at det er en god idé, at de to studerende møder forældrene. Mix og Ove er også overraskede over, at der ikke var bedre styr på indholdet i Sørens informationsmappe. Mix ringer tilbage til Rendbjerghjemmet og får oplyst af nattevagten, at Søren er - Det var som om, ingen tog hans død alvorligt. Som om, at den slags måtte - Da jeg endelig talte med den kvinde, som havde haft vagten den aften, sagde 8 n LEV juni 2009\n9 hun Det må du undskylde. Jeg ser først nu, at du var i København, fortæller Mix. Forældreparret har stadig brug for at få placeret et ansvar, og de kan ikke forstå, at sagen så hurtigt bliver lukket. Ingen skal tilsyneladende stå til regnskab eller have en påtale. Ingen praksis skal laves om. De kontakter Sønderborg Kommune for at finde frem til dem, der fører tilsyn med aflastningshjemmet, men bliver sendt videre til Rendbjerghjemmets bestyrelse med henvisning til, at Rendbjerghjemmet er en selvejende institution. Bestyrelsen virker forstående, men vil ikke gå yderligere ind i sagen. På opfordring fra Landsforeningen LEV tager de kontakt til embedslægeinstitutionen, der foretager en undersøgelse af hændelsesforløbet, og ved at søge aktindsigt i sagen finder forældreparret ud af, at Rendbjerghjemmets oplysning er om Søren er en håndskrevet mappe med op til ti år gamle papirer. Forældrene får også afhøringsprotokollerne fra politiet, og her kan de se, at der er forskel på indholdet i afhøringerne, og på, hvad de har fået at vide. Der er uoverensstemmelser i mellem, hvornår minibussen var tilbage. Der er uoverensstemmelser i mellem, om man har givet Søren stesolid eller ej, da man er kommet tilbage til Rendbjerghjemmet. Og der er uoverensstemmelser i mellem, om Søren blev forsøgt genoplivet i eller uden for bussen. Nødt til at have advokat De mange uklarheder har gjort Mix og Ove utrygge og vrede. - Der er ingen konsekvens ved at glem me at have medicin med i bussen eller undlade at ringe 112, selv om det resul terer i et andet menneskes død. Jeg bebrejder mig selv, at vi ikke har brugt en advokat. Så var de blevet hudflettet, indtil det helt præcise forløb var på plads, og vi kunne finde ud af, om de løj. Det kedelige er, at man er nødt til at have en advokat for at finde ud af det, siger Ove. Mix og Ove får aldrig lov til at få den lange snak med personalet, som de stadig føler, de har brug for, for at få nogle huller til at lukke sig. De mange uklarheder har gjort Mix og Ove utryg ge og vrede Ud over dét ønsker parret også at ændre på nogle ting i systemet, så forløbet ikke vil gentage sig for en anden familie. Der skal være styr på medicinhåndteringen. Et dødsfald skal behandles med stor værdighed og prompte samtale. Oplysninger skal ikke være modstridende. Og så drømmer de stadig om at nå til bunds i sagen om deres søns død. - Vi var glade for Søren. Det er jo klart, at han var hjerneskadet, men vi elskede ham for den, han var. Og jeg er ekstra ked af det, fordi samme dag, som han døde, gik jeg på pension. Så skulle vi til at være meget mere sammen, Søren og jeg. Jeg ville hente ham hver dag og have endnu mere tid til ham, siger Ove. Deres reol med videofilm, som Søren er med på, bliver aldrig større. Men kærligheden til sønnen og minderne om ham er så stærke, at de ikke brænder ud. Heller ikke selv om de arbejder mod et system, der allerede synes at have glemt ham. LEV juni 2009 n 9\n10 FORGLEMMELSE Bostedet: Det burde ikke kunne ske Sørens medicin skulle have været med i bussen, og der burde være ringet 112 noget før. Rendbjerghjemmet beklager dybt hændelsen og har nu indført elektroniske skemaer, så oplysningerne er lettere at finde Sørens medicin skal altid medbringes, hvor han er. Der er ikke noget at tage fejl af. Sætningen står i Søren Dyregaards mappe på Rendbjerghjemmet, skrevet med håndskrift af hans mor, Mix Dyregaard, og den stod der også den junidag i 2007, hvor to ansatte fra aflastningshjemmet tog Søren Dyregaard med på tur. Uden hans medicin. - Det burde ikke kunne ske, at medicinen ikke kommer med. Både dagens vagthavende og de to pædagogstuderende, der tog Søren med på tur, kendte ham godt, kendte hans papirer og skulle have husket det. Den dag skete det værst tænkelige, og vi kan ikke undskylde det nok, siger forstander på Rendbjerghjemmet, Niels Ole Bennedsen. Bostedets stedfortræder, Gerda Christensen, forklarer, at alle ansatte har gennemført et medicinkursus, og at de ved starten af deres ansættelse får udleveret en velkomstmappe, hvor de bliver gjort opmærksom på deres forpligtelser: - Jeg går da ud fra, at de kigger i den velkomstmappe. Der står der, at de skal holde sig orienteret i beboernes oplysningsmapper, og ved sådan en udflugt burde de lige have kigget i hans mappe, eller den vagthavende skulle have mindet dem om at få Sørens medicin med, siger hun. Ringede 112 for sent Men selv hvis medicinen retsmæssigt havde været med i bussen, ville det måske ikke have været muligt at give Søren den. Medicinen skulle føres ind gennem endetarmen, og da Søren var stor og minibussen lille, og Søren havde kramper, havde det været svært, mener ledelsen på Rendbjerghjemmet. Derimod ville et hurtigere opkald til 112 sandsynligvis kunne have gjort en forskel. Sørens første kramper under busturen var ikke usædvanlige, men da kramperne få minutter efter tog til, burde de to studerende have ringet 112 øjeblikkeligt. I stedet ringede de hjem til Rendbjerghjemmet, hvorfra man gav dem besked på at fortsætte køreturen hjem, og først da bussen holdt foran Rendbjerghjemmet, blev der ringet efter en ambulance. - Man kan spørge sig selv: Hvorfor ringede de ikke 112 noget før? Eller havde vendt bilen og kørt ind til Sønderborg Sygehus? At vende på den stærkt trafikerede vej havde nok været uforsvarligt, for der sad jo også fire andre beboere i bussen. Men der er ingen tvivl om, at når man ser tilbage, skulle der være ringet til vagtcentralen meget tidligere. Så kunne bilen have holdt ind, og Da Søren Dyregaard afgik ved døden, var det en hændelse, der sendte rystelser gennem hele Rendbjerghjemmet ambulancefolkene kunne være gået i gang, siger Niels Ole Bennedsen. Det, der skulle have fået personalet til at handle, var, at Sørens kramper var værre end normalt. Hans epileptiske anfald var ikke unormale og gik som regel over af sig selv. Men da Sørens krop begyndte at ryste ekstra voldsomt undervejs i bussen, skulle der være taget affære nu og her. Gamle informationer Rendbjerghjemmet påtager sig ansvaret for, at forløbet frem mod Sørens død ikke var optimalt. Da Søren Dyregaard afgik ved døden, var det en hændelse, der sendte rystelser gennem hele Rendbjerghjemmet, og en af de nye forholdsregler er en elektronisk journalføring, hvor også aftalerne om medicin klart fremgår. - Vi har fået kritik for ikke at få fat på forældrene før sent lørdag aften, hvor Søren havde været død i næsten 12 timer, og det er også meget uheldigt. Ligesom det er dybt beklageligt, at det er en nattevagt og ikke os, hun snakker med. Det er jo forfærdeligt ikke at kunne få fat i forældrene, men alle numre, som de havde opgivet i oplysningsmappen, blev prøvet. Politiet satte en seddel op på deres hus, og der blev skrevet en mail til forældrene. Vi troede, de var på ferie i Grækenland, siger Niels Ole Bennedsen og fortsætter: - Og når jeg nu ser, hvor mange femseks år gamle informationer der står 10 n LEV juni 2009\n11 om Søren i hans oplysningsmappe, og meget af det med håndskrift, kan jeg godt forstå, at det har været uoverskueligt for personalet. Forældrene siger, at der stod et nummer i oplysningsmappen, som de kunne træffes på i København. Hvorfor ringede I ikke på det? - Nu var jeg ikke selv på vagt, men jeg er sikker på, at personalet har forsøgt alle numre i mappen. Desuden havde vi politiet ude at sætte en seddel op på deres dør, siger Niels Ole Bennedsen. Tid går fra beboere Netop for at forbedre tilgangen til information om beboerne har Rendbjerghjemmet indført elektroniske oplysninger, som sideløbende med de fysiske mapper holder beboernes oplysninger ajour. Herunder medicinoplysninger. I 2006 blev bostedet under et kontrolbesøg af embedslægen opfordret til at udarbejde en skriftlig instruks for medicinhåndtering, og Rendbjerghjemmet håber på, at en lignende fejl aldrig kan ske igen: - Fordelen ved det elektroniske system er, at oplysningerne altid er opdaterede og lette at læse, og så indeholder de meget mere information end papirmapperne. Ulempen er, at vi skal bruge langt mere tid på administration for at skrive i mapperne, og den tid går fra beboerne, siger forstanderen. Han har brugt meget tid på at tale med sine ansatte oven på sagen med Søren Dyregaard. Om hvordan de kan undgå lignende hændelser i fremtiden. Men også om, at sagen ikke må bremse de ansatte i deres arbejde: - Sagen har været hård for personalet, og det tog nok cirka et år, før den var bearbejdet. Man skal også passe på, at de andre ansatte ikke bliver bange for at gøre deres arbejde og bange for at tage beboerne med ud på tur. Søren så jo ud til at være normalt tilpas om morgenen, og skulle vi køre ind på sygehuset ved hver enkelt krampe, ville beboerne også blive traumatiserede. Det er den der balance, og den kan være svær, siger Niels Ole Bennedsen. Tilsyn er uforandret Fordi Rendbjerghjemmet er en selvejende institution, fører kommunen tilsyn med bostedet Sønderborg Kommune har valgt at lade embedslægen besøge en række institutioner hvert år, heriblandt Rendbjerghjemmet, og socialudvalgsformand Preben Storm (A) mener, at tilsynet er godt nok. - Dødsfaldet i 2007 er en utrolig trist historie og naturligvis en episode, man skal gøre alt for at undgå. Jeg vil dog mene, at vores tilsyn med Rendbjerghjemmet er, som det skal være. Siden sommeren 2007 er der foretaget tre tilsyn, ligesom der skulle, siger Preben Storm. Men hvad med tiden før 2007? Er der ikke noget galt, når embedslægen i 2006 opfordrer Rendbjerghjemmet til at gå sin medicinhåndtering efter i sømmene, men et år efter dør en beboer, i forbindelse med at hans medicin ikke var med på udflugt, og der ikke blev ringet 112 tidligt nok? - Mit indtryk er, at der generelt er godt styr på medicinhåndtering en. Hvis der havde været et eller andet, embedslægen ikke var tryg ved, er jeg sikker på, at der var blevet rettet henvendelse til os om det. Når dødsfaldet så alligevel sker, er det meget uheldigt, og ingen kan lægge hovedet på bloggen og garantere, at den slags ikke sker. Der blev ikke givet nogen sanktioner mod Rendbjerghjemmet efter episoden. Hvordan skal forældre være trygge ved at sende deres børn af sted til bostedet, når der ikke er blevet givet en påtale eller lavet strammere retningslinjer? - Politiet har været inde i sagen og bagefter valgt at henlægge den. Og embedslægen har stillet en række spørgsmål, som bostedet har svaret på, og har derefter ikke foretaget sig yderligere. Vi må bero på deres vurdering af, at sagen dermed er lukket. Der er ingen tvivl om, at sagen har berørt dem meget på bostedet, og at de gør deres ypperste for, at det ikke sker igen. LEV juni 2009 n 11\n12 Alle vores arbejdspladser fik nye systemer ved kommunesammenlægningen 1. januar 2007, og vi er stadig i en omstilling, men sådan noget som medicinhåndtering vil jeg anbefale institutionerne at få god styr på. Bedre, end der var i denne sag. Det er meget vigtigt med opfølgning, og at man ikke har papirerne liggende i en papkasse Kirsten Nissen, forbundsformand i Pædagogernes Landsforbund ANSVAR Pædagoger og medicin er en gråzone Når pædagoger doserer medicin, arbejder de i princippet under Sundhedsloven, men kan ikke blive holdt til ansvar under den. Det gør det svært at straffe for forkert medicinhåndtering Dødsfald, som måske kunne være undgået, har det med at samle sig stor bevågenhed og opfølgning i systemet, og også Søren Dyregaards død på Rendbjerghjemmet den 9. juni 2007 gav anledning til embedslæge-spørgsmål, politiundersøgelse og møde i bestyrelsen for Rendbjerghjemmet. Men når fejlen skal analyseres og ansvaret placeres, ramler sagen ind i lidt af en juridisk Bermuda-trekant. For det første er det svært at slå ned på de to studerende, der var med Søren Dyregaard i bussen den dag, og som, efter rådførelse med den vagthavende pædagog på Rendbjerghjemmet, valgte at vente med at gribe ind. Socialpædagoger arbejder nemlig normalt under Serviceloven, og når de i forbindelse med medicinhåndtering bevæger sig ind på sundhedspersonalets område, kommer de pludselig til at arbejde under Sundhedsloven, men kan ikke blive holdt til ansvar efter den. - I denne sag er der tale om pædagogstuderende, og de er uautoriserede sundhedspersoner og falder derfor ikke ind under Sundhedsloven. De ville højest kunne straffes efter Straffeloven. Men problemet er, at mange socialpædagoger arbejder under Sundheds loven, uden at være klar over det, og deres ledelse er heller ikke klar over det. Så er de ikke gearet til for eksempel medicinhåndtering, og pludselig går det galt, siger embedslæge i Syddanmark, Henrik Kirkeby. Varierende tilsyn Det var Henrik Kirkeby, der foretog tilsyn 12 n LEV juni 2009\n13 Elektroniske journaler er både godt og skidt En del bosteder er begyndt at bruge et elektronisk system til at føre beboernes oplysninger, herunder forældrenes beskeder om medicin, ind i. Systemet sikrer, at oplysningerne er letlæselige, og at man hurtigt finder de seneste tilføjelser. Men de mange indtastninger ved computeren har også en bagside. Dels går der tid fra samværet med beboerne, når personalet skal sætte sig ved computeren, og som en slags overgangsperiode benytter mange bosteder lige nu både den elektroniske mappe og den gamle papirmappe, dels kan der være fordele ved papir-udgaven, som den elektroniske ikke har: - Man skal ikke tro, at alting automatisk bliver lettere med elektronisk journalisering. På de digitale sider ser man kun lige det skærmbillede, man er inde på, mens man i papirmappen får bladret flere ting igennem. Det er akilleshælen ved det digitale system, at det kræver meget stor viden, siger embedslæge Henrik Kirkeby. På Social- og sundhedskontoret i KL slår konsulent Rigmor Lond fast, at bostederne lige så gerne må skrive oplysninger ned i hånden, som de må skrive dem på computeren. - Der er ingen formkrav til, om man skriver oplysningerne elektronisk eller i hånden. Det skal først og fremmest være et system, der fungerer. Hvis ledelsen for eksempel ikke kan bruge en pc, nytter elektroniske dokumenter jo ikke noget, siger hun. med Rendbjerghjemmet i 2006, hvor han anbefalede bostedet at få mere struktur på sin medicinhåndtering. Da Søren Dyregaard døde et år senere, var det også Henrik Kirkeby, der skulle undersøge sagen. - Oplysningen om, at krampe-medicinen altid skulle medbringes, stod det for kerte sted. Det burde stå på medicinskemaet, som hænger i beboerens værelse, for så ved alle det altid. Og så er der reglen om, at en ansat kun må påtage sig en sundhedsmæssig opgave, hvis han eller hun kan udføre den korrekt. Her skulle de studerende enten have sagt fra hvis de for eksempel ikke var vant til at give medicin i numsen eller de skulle have sikret sig at have medicinen med på turen, siger Henrik Kirkeby. Derudover er sagen yderligere mudret af, at der ikke er nogen klar facitliste over, hvordan bosteder sikrer sig en høj standard i deres medicinhåndtering. Der findes ganske vist minimumskriterier for håndteringen, men det er op til bostedets ledelse at få sine ansatte klædt på til ansvaret i det daglige. Og endelig er det kun plejehjem, som fra statens side er pålagt faste kontrolbesøg. Ikke handicap-institutioner. Tilsynet med en selvejende institution som bostedet Rendbjerghjemmet har siden strukturreformen i 2007 ligget hos Sønderborg Kommune, og her har man bedt embedslægefunktionen lave jævnlige tilsynsbesøg, men det er kommunens eget valg. - Der er ikke noget lovkrav om, hvordan kommunerne laver deres tilsyn med handicap-institutionerne. På det punkt er der udpræget selvstyre i kommunerne, siger Kirsten Brøndum fra Indenrigs- og Socialministeriet. Godt formynderi I Socialpædagogernes Landsforbund forklarer socialfaglig konsulent Ditte Sørensen, at kommunerne oven på kommunesammenlægningen i 2007 har haft svært ved at indhente al den viden og struktur, som amterne førhen havde om handicap-institutionerne. Blandt andet lavede amterne dengang medicinkurser og forlangte oftere lægetilsyn på bostederne. - Der var måske mere formynderi den gang, men også mere tjek på hver enkelte beboer, siger hun. - I den konkrete sag er der tale om en fodfejl fra personalet. Hvis du har en person med epileptiske anfald, skal du selvfølgelig vide, hvad du skal gøre. Her skal bostedets ledelse sørge for, at personalet har de rigtige kompetencer, og lægen, der har udskrevet medicinen, skal sikre sig, at medicinen vil blive givet, siger Ditte Sørensen. LEV juni 2009 n 13\n15 HANDI Forsikringsservice Af Finn Stoltze, forsikringskonsulent i HANDI Forsikringsservice n Nu dækkes skader på høreapparater HANDI Hændelsesforsikring er nu udvidet til også at omfatte skader på høreapparater. Dækningen omfatter fra 15. maj 2009 skade på eller tab af høreapparater, opstået ved beskadigelse, ødelæggelse eller tyveri. Dette indebærer, at man får erstatning for rimelige og nødvendige udgifter til reparation eller udskiftning af høreapparatet. Kun høreapparater købt inden for de seneste 48 måneder før skadestidspunktet dækkes, når dokumentation for købstidspunkt indsendes sammen med skadesanmeldelse. Erstatningen udgør 75 procent af skadesudgiften, dog maksimalt kroner pr. beskadiget høreapparat inden for en 12 måneders periode. Der dækkes ikke almindelig slidtage, gradvis forringelse, skade som følge af fugt, sved og voks. Såfremt der er mulighed for erstatning fra anden side, bortfalder dækningen. Man skal altså blot have en HANDI Hændelsesforsikring (=ulykkesforsikring), der jo selvfølgelig også stadig udbetaler erstatning, hvis man kommer til skade med tænder, krop eller briller. Hvis du som handicappet ikke allerede har en Hændelsesforsikring, så er der endnu en fordel ved at tilmelde sig og sikre sin økonomi mod uforudsete udgifter. Se også vor hjemmeside: HANDI Forsikringsservice, Kløverprisvej 10 B, 2650 Hvidovre, Tlf , LEV støtter miljøet og børnene Gamle mobiltelefoner, Landsforeningen LEV og børneulykker. Hvad har det med hinanden at gøre? En hel del, faktisk. For LEV støtter et nyt projekt, som Børneulykkesfonden har iværksat om indsamling af gamle mobiltelefoner. Indtægterne går til fondens arbejde med at forhindre børneulykker Af Arne Ditlevsen n Hvor mange af os har ikke en gammel mobiltelefon liggende hjemme i rodeskuffen? Nu er der en god lejlighed til at få ryddet op i skuffen og komme af med telefonen. Børneulykkesfonden har indgået et samarbejde med firmaet FlipSwap om frem til oktober at indsamle de gamle telefoner. FlipSwap, der er en ledende leverandør af miljørigtige såkaldte trade in og recyckling af mobiltelefoner, videresælger telefonerne i 3. verdenslande. Her er der et stort marked for brugte mobiltelefoner, da de er langt billigere end nye. Samtidig sender FlipSwap de telefoner, der ikke kan genanvendes, til recyc k- ling for at sikre, at de ikke ender i en skraldespand. Børneulykkesfonden tjener i gennemsnit 40 kroner pr. indsamlet mobiltelefon. De penge går til refleksveste til børnehaver og skolebørn, forebyggelse og forskning af idrætsulykker samt information til børn og forældre om forebyggelse af børneulykker. Behovet for at nedbringe antallet af børneulykker er desværre stort, da der hvert år kommer børn på skadestuen mellem 0-14 år. Den hyppigste dødsårsag blandt børn i alderen 0-19 år er ulykker. LEV støtter sammen med en række andre virksomheder og organisationer kampagnen Vi passer på miljøet og børnene doner din mobiltelefon og støt Børneulykkesfonden. Det sker helt konkret ved, at foreningen har fået en indsamlingsboks, som står i sekretariatet på Kløverprisvej 10B, 2650 Hvidovre. Så hvis man ønsker at bidrage til det gode formål, så send eller aflever jeres gamle mobiltelefon til LEV. Børneulykkesfonden er stiftet af Codan og H.C. Andersen Børnehospital, der hører under Odense Universitetshospital. Få mere at viden om kampagnen og fonden på LEV juni 2009 n 15\n16 Af Arne Ditlevsen n Drømmen gik i opfyldelse i praktik på en politistation En politistation er uniformer, pistoler, anholdte og afhøringer. Men det er også en dagligdag med en masse praktiske funktioner, der skal fungere. Det oplevede Mathias Matzen på nærmeste hold, da hans store drøm om at arbejde på en politistation gik i opfyldelse i form af to ugers praktik som servicemedarbejder - Vi hygger os med det og giver hinanden noget røg. Mathias hedder jo Matzen til efternavn, så der gik ikke lang tid, før vi kaldte ham M&M s, siger Finn Bramm med henvisning til de små kulørte chokoladepastiller. Mathias smiler af Finn Bramms bramfrie snak. Mathias har været i erhvervspraktik hos Nordsjællands Politi i Hillerød i snart to uger. Og han er tryg. Tryg ved Finn Bramm, som har været hans personlige mentor i de to uger. Og tryg ved at færdes på politistationen. For Mathias er det at arbejde på en politistation en gammel drøm, som er gået i opfyldelse. Og drømme kan blive virkelige i hvert fald når man som Mathias går på den tre-årige ungdomsuddannelse på Specialundervisningscentret Egedammen i Hillerød. Arbejde mens man venter Finn Bramm er servicemedarbejder på politistationen. Hans mål med Mathias' praktiktid har været at give den 19-årige unge mand så mange oplevelser som muligt. Så Mathias har flyttet reoler og skriveborde fra det ene kontor til det andet, hentet stjålne cykler, lært at betjene en frankeringsmaskine, kørt i politibil og meget mere. Og så har han lært noget om at være på en arbejdsplads. - Det sociale er jo vigtigt. Og her har Mathias fra starten været en glad ung mand, som var nem at omgås. Rent arbejdsmæssigt har vi talt meget om, at vi jo er en travl arbejdsplads, så man kan godt lave noget, mens man venter. Så når vi har været oppe at aflevere en reol, så går vi ikke tomhændet ned, men tager en tom kasse, eller hvad det nu kan være, med ned. Det kalder jeg at arbejde, mens man venter. Finn Bramm har også lært Mathias en række forskellige arbejdsfif, som at køre en vogn med drejehjul og at holde elevatordøren åben ved at sætte foden i klemme. Som servicemedarbejder er det også vigtigt at kunne finde rundt på arbejdspladsen, så det har også været et mål, at Mathias har skullet lære den store politistation med de mange kontorer og lange gange at kende. At give og modtage Og jo, det tager tid at være mentor for en ung mand som Mathias. Finn Bramm siger: - For mig har det ikke været tyngende. Jeg mener, at det er en opgave, som vi også skal løse. Men Mathias giver jo også os noget Finn har så også den ballast, at han som far til en datter med udviklingshæmning ved, hvad det vil sige at være udviklingshæmmet, og hvad man kan kræve af en person med udviklingshæmning. For Mathias har det været to spænd ende uger: - Jeg har lært en masse ting og en masse mennesker at kende. Det er gode kollegaer, siger han. Nu er Mathias Matzen tilbage på skolebænken en stor erfaring rigere. Og forhåbentlig lidt bedre rustet til at finde ud af, hvad han skal kaste sig over, når skoletiden udløber om et år. 16 n LEV juni 2009\n17 En åben arbejdsplads med et socialt ansvar For Nordsjællands Politi i Hillerød er det ikke nyt, at have anderledes medarbejdere som Mathias Matzen. Det fortæller Henrik Vandborg, der er logistikchef i Nordsjællands Politi. - Vi er en åben arbejdsplads, og der skal være plads til alle. Så når vi har mulighed for det, beskæftiger vi gerne unge mennesker som Mathias, så vi kan være med til at give dem en ballast, de kan bruge videre i livet, siger Henrik Vandborg, der dog heller ikke er blind for, at det også er god reklame for politiet at vise den side af deres virke. Han kan fortælle om adskillige eksempler på, at lidt skæve eksistenser har fundet et springbræt til arbejdsmarkedet via forskellige former for skånejobs hos politiet. Umiddelbart tror Henrik Vandborg dog ikke, at man på stationen i Hillerød permanent kan overkomme at have udviklingshæmmede ansat. Men praktikforløb indimellem er han meget åben over for. Ligesom han heller ikke vil udelukke, at de vil medvirke til at give Mathias yderligere arbejdserfaring over en længere periode, hvis det skulle blive aktuelt. Finn Bramm og Mathias Matzen LEV juni 2009 n 17\n19 Af Arne Ditlevsen n Ny ungdomsuddannelse blev en øjenåbner Eva Thomsen Fremtidsudsigterne er blevet meget mere varierede for unge udviklingshæmmede efter den nye ungdomsuddannelse har vist sin effekt Eva Thomsen er afdelingsleder på CSU Egedammen i Hillerød, og hun er ikke i tvivl. Den lovpligtige ungdomsuddannelse for unge med særlige behov, der trådte i kraft den 1. august 2007, har haft stor betydning. For den fordrer, at uddannelsesstederne tænker i andre baner end tidligere: - Vi har ændret os og udviklet os med den nye lov. For det første er det af stor betydning, at uddannelsen nu er tre-årig. Det giver meget mere ro på og et helt andet forløb i det daglige. Der er både blevet tid til fordybelse, men også til at den unge kan få større udfordringer. Vi lærer den enkelte bedre at kende, eleverne lærer også sig selv bedre at kende. Der er også blevet meget mere fokus på at gøre uddannelsen erhvervsrettet. Det betyder samtidig, at vi har mere fokus på praktikken. Eva Thomsen fortæller, at man på Egedammen også gør meget ud af at skabe et ungdomsmiljø for eleverne. - Det er selvfølgelig utroligt vigtigt i den alder (eleverne er op til 25 år, red.) at have sociale kontakter. Så vi hjælper dem til at få kammerater samtidig med, at vi forbereder dem til livet efter skoletiden. Til at fremme det sociale er der mange aktiviteter i det daglige, men også fester, lejrskoler og stævner spiller en stor rolle. Individuelt fokus Funktionsniveauet for eleverne på Egedammens ungdomsuddannelse spænder ifølge Eva Thomsen fra elever, der ikke har et verbalt sprog til elever, der kan læse avisen. Det stiller naturligvis nogle store udfordringer til tilrettelæggelsen af undervisningen. I tråd med retningslinierne for uddannelsen er den også på Egedammen individbåren. Den bliver tilrettelagt individuelt for hver enkelt elev ud fra dennes potentialer, kompetencer og interesser. Hver elev får ved starten egne undervisningsmål, som bliver ændret og evalueret løbende igennem de tre år, uddannelsen varer. For en elev som Mathias har man således taget udgangspunkt i, at han er meget praktisk begavet. Han er god til at rydde op, holde orden etc. og glad for det vel at mærke, hvad man blandt andet kan se af, at man på skolen ret hurtigt fandt ud af, at Mathias var meget interesseret i viceværtsagtige aktiviteter. Han opsøgte således selv pedellen på skolen for at hjælpe til. Det har ført til, at det arbejdsområde er blevet en del af Mathias uddannelse. Ud over at han frivilligt møder før skoletid om morgenen for at assistere pedellen, så har flere af hans timer også været koncentreret om viceværtsagtige aktiviteter, og han har været i praktik som pedelmedhjælper. Han har selvfølgelig også mere bredt orienterede timer med undervisning i dansk, matematik, samfundsfag, idræt etc., så han ikke bliver totalt enstrenget. Om Egedammen Der er i øjeblikket 80 ungdomselever, der kommer fra hele det gamle Køben havns Amt, på CSU Egedammen. De er fordelt på tre uddannelsesretninger: Ungdomsuddannelse for udviklingshæmmede Den 3-årige ungdomsuddannelse for udviklingshæmmede henvender sig til unge i års alderen. Unge med gennemgribende udviklingsforstyrrelser Den 3-årige uddannelse henvender sig til unge i års alderen med autisme eller lignende kontaktforstyrrelser og generelle indlæringsvanskeligheder (udviklingshæmning). Ungdomsuddannelse for unge med kontakt- og opmærksomhedsforstyrrelser Ungdomsuddannelsen henvender sig til unge mellem 16 og 28 år med behov for en individuelt tilrette agt uddannelse. Det er unge med specifikke indlæringsvanskeligheder (ADHD eller lignende opmærksomhedsforstyrrelser eller autismespektrumforstyrrelser). Derudover tilbyder Egedammen en række kurser til blandt andre læsesvage, tidligt demente, tosprogede og unge og voksne med sindslidelser. Læs mere om Egedammen på LEV juni 2009 n 19\n20 Borger, pårørende og personale Fra trekantsdrama til samarbejde Landsforeningen LEV afholder den 3. oktober 2009 landskonference i Vingstedcentret ved Vejle. Temaet er samspillet mellem mennesker med udviklingshæmning, pårørende og personale Program: : Indskrivning + kaffe : Velkomst v/ Sytter Kristensen fmd. Landsforeningen LEV : Forumteater sætter scenen for dagens debat Pause : Beskyttelse og frisættelse en svær balance v/ dr.pæd. Birgit Kirkebæk Frokost : Samarbejdets roller og positioner v/ psykolog Bo Hjelskov Pause : Temadrøftelser (jf. beskrivelserne på side 21) Pause : Ét løfte og ét ønske fra hhv. en pårørende, en udviklingshæmmet og en personale 15.45: Afrunding v/ Sytter Kristensen, fmd. Landsforeningen LEV Tilmelding kan ske på eller telefonisk til sekretariatet på telefonnr. Praktiske oplysninger Pris for dagen inkl. forplejning er: Medlemmer af LEV: 450,00 kr. Ikke medlemmer: 750,00 kr. 20 n LEV juni 2009\nAllerførst så er dette indlæg jagt efter systemet og ikke mine sagsbehandlere og min støtte person.\nAllerførst så er dette indlæg jagt efter systemet og ikke mine sagsbehandlere og min støtte person. Til at starte med her i indlægget kommer jeg med de anbefalinger der er kommet ud af en VISO rapport,\nLovgivning om NemID skaber problemer for udviklingshæmmede\nLovgivning om NemID skaber problemer for udviklingshæmmede Mennesker, der ikke kan håndtere pinkoder og NemID, har store problemer med at få støtte til at logge ind på de digitale platforme. Konsekvenserne\nSocialministerens tale ved samråd i Folketingets Socialudvalg tirsdag den 27. februar 2007 (Alm. Del samrådsspørgsmålene J, K, L og M).\n1 Socialministerens tale ved samråd i Folketingets Socialudvalg tirsdag den 27. februar 2007 (Alm. Del samrådsspørgsmålene J, K, L og M). Samrådsspørgsmål J: Det talte ord gælder Ministeren bedes redegøre


Vindues udskiftning | Udskiftning af vinduer & døre\nVinduesudskiftning i Nordsjælland\nLeder du efter nye vinduer, som kan give din bolig fornyet energi og udtryk. Nogle trævinduer har vist sig at kunne holde mellem 150 og 200 år på grund af de gode materialer og de afprøvede principper, de er lavet efter. Men selvom dine vinduer måske er lavet til at holde længe, så kan det jo godt være, at det langt om længe er tid til en vinduesudskiftning.\nNye vinduer – Vi Samarbejder med forskellige leverandører\nStår du og mangler en tømrer, der kan klare din vinduesudskiftning, så tag fat i os. Bjørnskov ApS står for både opmåling og opsætning af dine nye vinduer, og så står vi også for at handle dem hjem, fra bl.a. KPK Vinduer samt vores andre leverandører.\nVi udfører vinduesudskiftning i hele Nordsjælland samt i København, og garanterer et godt kvalitetshåndværk udført af uddannede tømrer og snedkere.\nVinduesudskiftning for både privat & erhverv\nEr du i tvivl om, hvilke vinduer du skal have sat op, så hjælper vi gerne med rådgivning omkring det helt rigtige valg af nye vinduer og døre. Du modtager også et uforpligtende tilbud på nye vinduer og døre. Søger du efter en konkret nye-vinduer-pris, så er du velkommen til at kontakte os, så kan vi give et overslag.\nVed at bruge KPK Vinduer som underleverandør har du også den fordel, at du på KPK vinduers hjemmeside kan prøve vinduer i et virtuelt showroom inden du køber.\nNye vinduer er en energiforbedring af din bolig\n”Tjen fedt på energiforbedring”. Sådan lyderoverskriften på en artikel på TV2 Nyhedernes hjemmeside, og det er ikke for sjovt. Vi bruger enormt mange penge og ressourcer på for eksempel opvarmning i hjemmet, og en stor del af den energi og de penge vi bruger, kan nedsættes, hvis vi energiforbedrer vores hjem.\nNye vinduer kan ofte være en sikker vej til at forbedre boligens energiforbrug, hvis du vælger de rigtige og bedst tilpassede vinduer til netop din bolig. Tømrer- Snedkerfirmaet Bjørnskov ApS hjælper gerne med valget af nye vinduer og døre, for at du får mest muligt ud af energiforbedringerne – også selvom det skulle være en mindre energiforbedring.


Motivet Munke i HCA : Urbanus (1949)\nSe også Kloster, Nonner\nKloster, livsbane, valg, tro\nBeskrivelse af dette motiv: Munke spiller samme rolle som nonner i H.C. Andersens eventyr og historier; de er fortrinsvis et religiøst motiv, der beskrives på afstand for at give stemning og lede tanken i retning af klosterlivets religiøse orden og (selv)opofrelse. Dog er der en enkelt hovedperson, nemlig i eventyret om "Psychen", der selv bliver munk.\nDer var i et Kloster en ung Munk ved Navn Urbanus, from og flittig var han og ham var betroet Nøglerne til Klostrets Bog-Samling og han vogtede trolig denne Skat, skrev mange skjønne Bøger og studerede meget i de andre Bøger og i den hellige Skrift. Da fandt han hos Apostelen Paulus det Bibel-Sprog »For Gud er tusinde Aar som een Dag og een Nattevagt.« Dette syntes den unge Munk reent umuligt, han ikke kunde eller mægtede at troe det og han plagede sig i Tvivl og Grublen.\nDa skeete det en Morgen at Munken gik ned fra det skumle Bogkammer ud i den solbelyste smukke Klosterhave, der sad en lille broget Skov-Fugl i Haven, den søgte nogle Smaa-Korn og fløi op paa en Green, hvor den sang ganske forunderligt deiligt. – Og saa var den lille Fugl slet ikke sky, den lod Munken komme heelt hen til sig og han havde gjerne fanget den, men Fuglen fløi fra Træ til Træ, Munken fulgte efter den, og altid sang den med klar og deilig Røst, men den lod sig ikke fange, skjønt den unge Munk forfulgte den et godt Stykke fra Klosterhaven ind i Skoven. Endelig lod han det være og vendte igjen om til Klosteret; men Alt hvad han saae syntes ham nu forandret. Alt var blevet mere udstrakt, større og smukkere, baade Bygningen og Haven, og istedenfor den lave, gamle lille Klosterkirke, stod nu en mægtig Domkirke med tre Taarne. Det kom Munken sælsomt og næsten trolddomsagtigt for. Og da han kom til Klosterporten og med Tøven trak i Klokkestrengen, da traadte ham imøde en ham ganske ubekjendt Portner, der veeg bestyrtset tilbage for ham. – Nu skred Munken henover Klosterkirkegaarden, paa den var saa mange mange Gravstene, som han aldrig erindrede sig at have seet før. Og da han nu traadte ind mellem Klosterbrødrene, vege de Alle, forfærdede, tilside for ham. Kun Abbeden, men ikke hans Abbed, en ganske anden, yngere, blev staaende og strakte ham Krusefexet imøde, udbrydende: »I Navn af den Korsfæstede, hvo er Du usalige Aand, stegen op fra Graven, hvad søger Du blandt os Levende!«\nDa gik en Gysen gjennem Munken, og han vaklede som en Olding vakler, og sænkede sine Øine mod Jorden. See, da havde han et langt sølvhvidt Skjæg, der naaede ham ned over hans Belte, hvor endnu Nøgleknippet hang til de tillaasede Bogskabe. Munkene der saae i ham en forunderlig Fremmed ledede ham med sky Ærefrygt hen til Abbedens Sæde. Der gav denne en ung Munk Nøglen til Bog-Salen, han aabnede og bragte en skreven Krønikebog, hvori stod at læse at for tre hundrede Aar siden var Munken Urbanus pludselig sporløs forsvunden; Ingen vidste om han var flygtet eller omkommet ved en Ulykke.\n»O Skov-Fugl! var det din Sang!« sagde den Fremmede med et Suk. »Knap tre Minutter fulgte jeg dig og lyttede til din Sang og imens forgik tre Aarhundreder. Du har sjunget mig Sangen om Evigheden, den jeg ikke kunde fatte. Nu fatter jeg den og tilbeder Gud i Støvet, jeg selv et Støvkorn!« sagde han, bøiede sit Hovede og hans Lemmer faldt hen som et Støv. –\nH.C. Andersens Eventyr bd. 5, s. 238f\nOversigt over forekomster af motivet Munke |\nRegistrerede motiver i "Urbanus" |\nLinks og info om "Urbanus"\nKommentar til dette tekststed: Det at århundreder går, mens mennesket oplever det som øjeblikke, er en variation af et gammelt jødisk sagn – se kommentaren til et tekststed med en lignende fortælling fra "Dynd-Kongens Datter" (1858).