Sødestof: hvad det er, kunstige og naturlige sødestoffer - Cyste 2021\nSelv på trods af den voksende popularitet af sukkerersubstitutter og sødestoffer er der stadig forvirring i definitionen af disse begreber.\nDet accepteres at overholde den opfattelse, at sukkersubstitutter er involveret i stofskiftet og har et kalorindhold, absorberes langsommere end sukker, hvilket ikke forårsager en kraftig forøgelse af hormoninsulinets niveau.\nDerfor er nogle af dem med succes anvendt til fremstilling af mad til diabetikere. Sødemidler deltager ikke i metabolisme og indeholder ikke kalorier. De har en sød smag, der kan overstige sukker sødt tusindvis af gange.\nDer er en klassificering af sødestoffer, der er baseret på forskellene i deres produktion:\nNaturlig, lavet af naturlige ingredienser, indeholdt i bær, grøntsager, frugter (fructose, sorbitol);\nKunstig, som er helt oprettet i kemiske laboratorier, absorberes ikke af kroppen og har ingen energiværdi (saccharin, aspartam).\nDer er en række fordele, der er tydelige ved brug af sødestoffer:\nEn betydelig reduktion i produktionsomkostningerne, ved hvilken de anvendes\nStyrkelse og berigelse af smag, som kan opnås ved at kombinere et sødemiddel med smagsstoffer og syrer;\nLængere opbevaringsperiode i forhold til produkter, der anvendte sukker i produktionen;\nReduceret kalorieindhold fødevarer, som er vigtigt for dem, der er overvægtige;\nNaturlige sødestoffer indeholder vitaminer og mineraler, der er gode for kroppen;\nBidrage til forbedring af immunitet, normalisere blodtryk, kæmp med mikrober i mundhulen.\nUd over fordelene har sødestoffer flere ulemper.\nVed overskridelse af den foreskrevne enkeltdosis kan der opstå forskellige maveforstyrrelser og kvalme;\nNæsten alle naturlige sødestoffer i deres smag svarer ikke til det sædvanlige sukker, da de har en særlig specifik smag;\nEt stort antal kunstige sødestoffer i mange lande er strengt forbudt, da de kan have en negativ indvirkning på menneskekroppen og anses for sundhedsskadelige.\nFruktose. Det indtager en ledende stilling i placeringen af de mest kendte sødestoffer. Det er en naturlig erstatning, som er opnået fra en række plantearter. Det har en række nyttige egenskaber, herunder lavere kalorieindhold og lavere glykæmisk indeks end sukker. Fructose er fuldstændig harmløs, toner kroppen og øger niveauet for menneskelig immunitet. Udbredt i fødevareindustrien.\nSorbitol (E420). Dette stof er fremstillet af bær af bjergaske, hagtorn og andre planter. Det er en polyvalent alkohol, derfor påvirker det ikke glukoseniveauet i blodet og bruges til behandling af fedme og diabetisk mad. Det anvendes ikke kun i fødevareindustrien, men også i lægemidler, kosmetologi. Hvis det misbruges, kan det forårsage sådanne negative fænomener som kvalme, halsbrand, svaghed.\nXylitol. Det er et sødemiddel af naturlig oprindelse, der minder om rørsukker. Det er egnet til brug i kostnæring; den bruges meget til fremstilling af tyggegummi, mundskylninger, da det forhindrer udviklingen af bakterier.\nStevia. Den er lavet af stevia blade og er et helt naturligt produkt. I dag er det anerkendt som den bedste sukker erstatning, så det har ingen kalorier og er mere end 20 gange sødere end sukker. Øger menneskelig immunitet, hjælper med at reducere kolesterol i blodet.\nErythritol. Det er et innovativt sødemiddel, der fremstiller naturlige ingredienser. Dens kalorieindhold er næsten nul.\nErythritol er et af de få sødestoffer, der ikke har nogen bivirkninger.\nSaccharin (E954). Det er et af de ældste syntetiske sødestoffer, som blev opdaget i det 19. århundrede. Nogen tid blev betragtet som meget kræftfremkaldende, men senere blev denne kendsgerning afvist. I dag er det udbredt, brugt til at sødes bagværk og varme drikke. Overgår sukker med 200 gange. Det er dårligt opløselige i vand. Indeholder ikke kalorier, er inkluderet i listen over produkter til diabetes.\nBlandt manglerne kan identificeres specifik smag og eftersmag. Det er almindeligt anvendt i medicin, da det kan bruges til at diagnosticere visse sygdomme.\nAspartam (E951). Oprettet af kunstige midler i laboratoriet for mere end 50 år siden. Sammensætningen af stoffet indbefatter et antal aminosyrer, det er meget sødere end saccharose. Hovedindholdet i denne erstatning er dets evne til at indgå i metabolismen.\nI tyndtarm brydes aspartam ned i asparaginsyre og phenylalansyrer og methanol. I øjeblikket anerkendes sikkerheden ved aspartam af Verdenssundhedsorganisationen samt alle slags videnskabelige organisationer i en lang række lande.\nI smag er aspartam mærkbart bedre end stevia og saccharin, da dette stof næsten ikke har eftersmag, og smagen er næsten umærkelig. Aspartam har imidlertid en alvorlig ulempe i forhold til dem - det tillader ikke opvarmning.\nNatriumcyclamat. Det er natrium- og calciumsalte af cyclohexylsulfaminsyre. Er en kaloriefri sukker erstatning. Det har en lang holdbarhed, termostabilitet, øger ikke niveauet af glukose i blodet.\nSucralose. Officielt tilladt at bruge dette produkt i 1991. Smagen er næsten udelukket fra sukker, har ingen eftersmag. Det er kendetegnet ved, at det ikke reagerer i levende organismer, det vises i uændret form. Det er ikke et kalorieindhold, der ikke forårsager tandforfald, og indtil i dag har der ikke været nogen bivirkninger.\nIsomalt. Et andet navn palatinit eller isomalt. Det er et kalorieindhold med lavt kalorieindhold, der findes i naturen som en del af produkter som bi honning, sukkerrør og rødbeder. Til smage ligner sødestoffet saccharose, og ifølge eksterne tegn ligner det granuleret sukker, da det består af krystallinske hvide partikler uden lugt. Velopløseligt i vand.\nAcesulfam K. Da dette stof absolut ikke absorberes af menneskekroppen, er det derfor ikke højt kalorieindhold og kan bruges som sukker erstatning for alle dem, der kæmper med overskydende vægt. Overskridende overstiger raffineret sukker ved sødme. Ved nedbrydning af dette sødemiddel dannes et stofacetoacetamid, der i store mængder er ret giftigt\nLactulose. Det er et syntetisk sukker, der består af rester af galactose og fructosemolekyler. Ligner et hvidt krystallinsk pulver af sød smag og lugtfri. Dette stof findes ikke i naturen. Derfor indeholder den menneskelige krop ikke de nødvendige enzymer og er ikke i stand til at underkaste lactuloseskiftning. Lactulose passerer gennem hele mave-tarmkanalen til tyktarmen, hvor den har en gavnlig virkning, der bidrager til reproduktionen af gavnlige mikroorganismer. Lad det ud i form af sirup under navnet "Dufalak".\nSladis. I øjeblikket anvendes komplekser og blandinger af flere typer sukkersubstitutter også i vid udstrækning. Disse produkter omfatter sladin, som er et moderne kosttilskud, der kan bruges af mennesker, der lider af diabetes.\nDette produkt har et stort antal fordele: Det har en gavnlig effekt på fordøjelsessystemet, leveren og nyrerne, og bidrager også til den generelle styrkning af immunsystemet. Produktets sammensætning indeholder en stor mængde vitaminer og mineraler, der er gavnlige for kroppen.\nDe mennesker, der regelmæssigt bruger dette produkt, kan observere et signifikant fald i blodsukkerniveauet. Dette medfører, at anvendelsen af insulin til terapeutiske formål reduceres.\nEn meget vigtig rolle sødestoffer og sødestoffer spiller i livet for mennesker med diabetes. Diabetikere skal følge en diæt, hvor sukker udelukkes fuldstændigt fra kosten. Kunstige sødestoffer med lavt kalorieindhold giver mulighed for at føle den sødes smag. Nu for diabetikere produceres en bred vifte af konfekture, bagning, søde blandinger, drikkevarer med sødestoffer i stedet for sukker.\nHvilke sødestoffer er egnede til diabetikere er beskrevet i videoen i denne artikel.\nSødestoffer - anmeldelse, gavn og skade\nLoven forpligter fødevareproducenterne til at angive deres sammensætning på etiketten. Den moderne køber er i stigende grad opmærksom på denne liste. De fleste spørgsmål rejser sig til stoffer udpeget af tal under bogstavet "E". Disse er kosttilskud beregnet til forskellige formål. Nogle af dem er inkluderet i produktet, for at give den en sød smag. Sådanne komponenter er forenet med det fælles navn - "sødestoffer". Hvad er årsagen til forekomsten af disse forbindelser i mange fødevarer, hvilken fordel eller skade de kan gøre for sundheden, hvordan de adskiller sig fra traditionelt sukker. Den foreslåede artikel svarer på disse spørgsmål.\nHvad er et sødemiddel?\nHvis du har mulighed for at læse flere artikler fra den første liste på internettet på anmodning af "sødestoffer", så bemærker du omgående forvirringen i definitionerne. Det forekommer, når man forsøger at klassificere og opdele sukkerstatninger i sødestoffer og sukkerersubstitutter. Kriterierne for forskelle tages: energiværdi, oprindelse (naturlig eller kunstig), kemisk sammensætning og andre. Tilfælde hvor det samme stof er inkluderet, for eksempel i tabellen med intense sødestoffer, og nogle få linjer nedenfor omtales som et sødemiddel, er allestedsnærværende.\nLad os tage denne definition som grundlag. Sødemidler er stoffer af naturlig oprindelse eller kunstigt syntetiseret, med en sød smag. Narkotika i denne gruppe er kendetegnet ved ikke-sukker natur, det vil sige de mangler glucosegruppen. Dette bestemmer andet end sukker, arten af virkningen på menneskekroppen. I det medicinske miljø er det sædvanligt at opdele yderligere sødestoffer i 2 grupper baseret på energiværdi, kalorier og kalorier. Kilder med sød smag i sukkerstatninger er kulhydrater, flerværdige alkoholer og proteiner.\nHvad er årsagen til sødestoffernes popularitet?\nSelv førskolebørn kender farerne ved overdreven sukkerforbrug. Ikke desto mindre er der et paradoks - på trods af den omfattende bevidsthed om de negative konsekvenser vokser forbruget konstant. Folk kan lide slik, de hæver deres spiritus og giver en behagelig smag sensation. Forskere taler om virkningen af sukkerafhængighed, det ligner på stofmisbrug. Udover almindeligt husholdningsbrug er der også skjult forbrug. Sukker er til stede i fødevarer, der ikke kan kaldes søde. For eksempel indeholder den i en kilo almindelige pølser 90 g. Massefedme, hjerte- og mavesygdomme, tandskade, en kraftig stigning i forekomsten af diabetes - dette er prisen for sukkerabundans.\nVidste du det...?\nIfølge statistikker bruger den gennemsnitlige englænder 238 teskefulde sukker om ugen. Som følge heraf er en fjerdedel af britiske indbyggere overvægtige. Til behandling af sygdomme, der fremkalder overvægt, bruger indbyggerne i Albion 5,1 mia. Euro om året.\nSelv en delvis udskiftning af sukker med sødestoffer reducerer signifikant kalorieindholdet i den sædvanlige diæt, reducerer blodsukkerniveauet, hvilket bidrager til normalisering af vægten. Samtidig føler man ikke smag ubehag. Sukker erstatninger kompensere helt for sødheden af produkter, der ofte er ubemærket af forbrugeren. Ifølge nogle medicinske forskere kan en 40 procent omdannelse af produkter til sødestoffer eliminere problemet med overskydende vægt hos de fleste mennesker og halvere sandsynligheden for diabetes.\nSødemidler er efterspurgte i fødevareindustrien, det er gavnligt at bruge dem. De fleste sødestoffer er tit eller hundreder gange sødere end sukker, det vil sige produktion kræver lavere doser af stoffer. På grund af dette frigøres opbevaringsområder, mindre transport bliver brugt, ved at reducere additivets vægt øges udbyttet af hovedproduktet.\nFordelene med sødestoffer og sødestoffer\nFordelene ved sukkerersubstitutter kan opdeles i to grupper.\nØkonomisk og produktion:\net betydeligt fald i produktionsomkostningerne\nreduktion i antallet af teknologiske operationer i produktionen\nforbedring af smag, dets berigelse med en kombination af sødestof med syrer og smagsstoffer;\nfrigivelse af lagerplads, reduktion af transportbelastning;\nProdukter med tilsatte sødemidler opbevares længere end det samme, men med sukker.\nReduktion af kalorieindtag, hvilket hjælper med at opretholde en normal vægt;\nAt reducere risikoen for tandemaljen ødelæggelse, nogle sukker erstatninger, tværtimod styrke det;\nNaturlige plantebaserede sødestoffer giver en ekstra kilde til vitaminer og mineraler;\nForbedring af immunsystemet er bemærket, blodtrykket er normaliseret;\nNogle sødestoffer, som stevia, udskiller "dårligt" kolesterol fra kroppen.\nDet er umuligt ikke at notere den enorme rolle, som sukkersubstitutter spiller i diabetikernes daglige liv. Sukker erstatninger er et rigtigt fund for disse mennesker. De er tvunget til at følge en streng kulhydrat diæt, som forværres af et fuldstændigt forbud mod brugen af sukker i alle former. Kunstige sødestoffer med lavt kalorieindhold giver den syge sød smag tilbage. Disse stoffer øger ikke glukoseniveauet i blodet, fordi de ikke indeholder det. Nu for diabetikere produceres en bred vifte af konfekture, bagning, søde blandinger, drikkevarer med sødestoffer i stedet for sukker.\nVores firma tilbyder chokoladebarer med stevia (figur 1) til en pris på 229 p. til 1 stk og chokoladedrik med stevia (120 g pulver i en plastikburk, pris for 1 stk. - 910.10 gnid.). En ske er nok til at få et glas en lækker drink. Produkter specielt til diabetikere. Levering i Moskva inden for en dag.\nSkader fra sødestoffer, mulige negative konsekvenser af deres indtag\nDe fleste naturlige sødestoffer matcher ikke den "rene" sukker smag. Den ene er iboende i den "metalliske" smag, den anden bitre. Det skal bemærkes, at ekstraktene af disse stoffer er fuldstændig fri for en sådan mangel.\nEt betydeligt overskud af en enkelt dosering af naturlige produkter forårsager kvalme, ubehagelig mave og tarm, diarré.\nKunstige sødestoffer har de fleste problemer. I Europa, USA og en række andre lande er der et forbud mod eller begrænsning af brugen af nogle af dem. Så aspartam ved en temperatur over 30 ° C nedbryder frigivelsen af en vis mængde formaldehyd, er dens anvendelse strengt reguleret; cyclamat er forbudt i Frankrig, Det Forenede Kongerige og USA, da det mistænkes for at fremkalde nyresvigt; Caesulfam er forbudt i Canada og Japan, det antages at forårsage allergier.\nDet skal bemærkes, at en alvorlig kamp er udfoldet i verden mellem sukkerproducenter på den ene side og virksomheder, der producerer sødestoffer, på den anden side. Eventuelle metoder anvendes, provokerende "stuffing" af angiveligt pålidelige oplysninger udføres, offentlige og medicinske organisationer er tilbøjelige til deres side. Som et grafisk eksempel kan vi citere historien om anerkendelsen af sikkerheden af stevia (fig.2). I starten var denne plante skylden for den mutagene karakter af virkningen og forekomsten af kræftfremkaldende stoffer. Kun grundige undersøgelser foretaget af Verdenssundhedsorganisationen, helt "rehabiliteret" honningstevia. (https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%8F_%D0%BC%D0%B5%D0%B4% D0% BE% D0% B2% D0% B0% D1% 8F).\nSå snart høsttiden for sukkerroer eller sukkerrør i verdensmedierne nærmer sig, stiger antallet af artikler om sukkersubstitutternes skade kraftigt. Og publikationer om sukkerens negative rolle forsvinder praktisk taget.\nMest populære naturlige sødestoffer\nSorbitol. (Https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BE%D1%80%D0%B1%D0%B8%D1%82). Betegner polyatomiske alkoholer. Anvendes til fremstilling af diætprodukter. Overvej lægemidlets kalorieindhold og en halv gange højere end sukkerindholdet. Dem, der ønsker at tabe sig, er det ikke egnet.\nStevia. (Https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D0%B2%D0%B8%D1%8F). Næsten ingen kalorier. Pulver fra de tørrede blade af stevia (Fig. 3) er 15 gange sødere end sukker. Urten og dens derivater er helt sikre, ikke forårsage allergier, anbefales til brug af diabetikere. Et godt alternativ til sukker. Friske og tørrede blade har en bitter eftersmag. Stevia ekstrakter er helt i overensstemmelse med sukker smagen.\nXylitol. (Https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%81%D0%B8%D0%BB%D0%B8%D1%82). Afviger i fremragende "sukker" smag. Ødelægger ikke tandemaljen. Calorie er næsten det samme som sukker. Kan forårsage diarré i overdosering.\nAspartam (E 951). (https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%81%D0%BF%D0%B0%D1%80%D1%82% D0% B0% D0% BC). Til slik er "stærkere" sukker 200 gange. For at give fuldgyldig sødme behøver et produkt en så lille dosis af dette stof, at dets væsentlige kalorieindhold ikke tages i betragtning. Den anvendes ikke til madlavning, da den opløses ved en temperatur på 30 ° C. Præparatet kræver opbevaringsforhold.\nSaccharin (E954). (https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B0%D1%85%D0%B0%D1%80% D0% B8% D0% BD). Forbindelsen er natriumsalt. Det overgår sukker i slik ved 200 gange. Det er dårligt opløselige i vand. Indeholder ikke kalorier, er inkluderet i listen over produkter til diabetes. Det er kendetegnet ved en håndgribelig "metallisk" smag.\nAcesulfam K (E950). (https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%90%D1%86%D0%B5%D1%81%D1%83%D0%BB%D1% 8C% D1% D0% BC). I forhold til sukker er det så sødt som saccharin og har også en "metallisk" smag. Lægemidlet er godkendt til brug i de fleste lande i verden. Det er godt opløst i vand og taber ikke egenskaber ved høje temperaturer. Alt dette gør det muligt for acesulfam at blive udbredt i forskellige brancher af fødevareindustrien.\nTabellen viser de produkter og frugter, der indeholder sødestoffer og sødestoffer.\nTabel. 1. Populære sødestoffer og deres indhold i fødevarer og frugter.\nSødemidler - stoffer, der bruges til at give en sød smag. Naturlige og syntetiske stoffer anvendes i vid udstrækning til rystende levnedsmidler, drikkevarer, medicin.\n(i nogle tilfælde angives en vægt "sødhedskoefficient" i forhold til saccharose)\nBrazzein - Protein, 800 gange sødere end sukker, Exxx\nCurculin - Protein, 550 gange sødere end sukker, Exxx\nErythritol - 0,7 for sød sukker, 14x sødhed af saccharose (ved fødevareenergi), 0,05x energitæthed\nFructose - 1,7x sødme (efter vægt og fødevareenergi), 1,0x energitæthed af saccharose\nLicorice Glycyrrhizin - 50 gange sødere end sukker\nGlycerin - 0,6 fra sød sukker, 0,55x sødme (ved fødevareenergi), 1,075x energitæthed, E422\nHydrogenerede stivelseshydrolysater - 0,4-0,9 til sukker sødme, 0,5-1,2 sødme (ved fødevareenergi), 0,75x energitæthed\nIsomalt - 0,45-0,65 fra sukker sødt, 0,9x - 1,3x sødme (ved fødevareenergi), 0,5x energitæthed, E953\nLactitol (lactitol) - 0,4x sødme (efter vægt), 0,8x sødme (ved fødevareenergi), 0,5x energitæthed, E966\nMabinlin - Protein, 100 gange sødere end sukker, Exxx\nMaltitol (maltitol) - 0,9x sødme (efter vægt), 1,7x sødme (ved fødevareenergi), 0,525x energitæthed, E965\nMannitol - 0,5x sødme (efter vægt), 1,2x sødme (ved fødevareenergi), 0,4x energitæthed, E421\nMiraculin - Protein, nx sødme (efter vægt), Exxx\nMonellin - Protein, 3000 gange sødere end sukker, Exxx\nPentadin - Protein, 500 gange sødere end sukker, Exxx\nSorbitol (sorbitol) - 0,6x sødme (efter vægt), 0,9x sødme (ved fødevareenergi), 0,65x energitæthed, E420\nStevia - 250 gange sødere end sukker\nTagatose - 0,92 fra sukker sødme, 2,4x sødme (ved mad energi), 0,38x energitæthed\nThaumatin - Protein - 2.000x Sødme (efter vægt), E957\nXylitol (xylitol) - 1,0 - svarende til saccharose ved sødme, 1,7x sødme (ved fødevareenergi), 0,6x energitæthed, E967\nAcesulfam (kaliumsalt) - 200 gange sødere end sukker, Nutrinova, E950, FDA godkendt 1988\nAlitame - 2000 gange sødere end sukker, Pfizer, Pending FDA Approval\nAspartam - 160-200 gange sødere, NutraSweet, E951, FDA godkendt 1981\nAspartam-Acesulfam-Salt - 350 gange sødere, Twinsweet, E962\nCyclamat - 30 gange sødere end sukker, Abbott, E952, FDA Banned 1969, i afventning af genkendelse\nDulcin - 250 gange sødere end sukker, FDA Banned 1950\nNeohesperidin dihydrochalcon - 1500 gange sødere end sukker, E959\nNeotame - 8000 gange sødere end sukker, NutraSweet, FDA godkendt 2002\nP-4000 - 4000 gange sødere end sukker, FDA Banned 1950\nSaccharin - 300 gange sødere end sukker, E954, FDA godkendt 1958\nSucralose - 600 gange sødere end sukker, Tate Lyle, E955, FDA godkendt 1998\nNaoumatin - 200.000 gange sødere end sukker er en slags "hybrid" af protein og aluminium.\nDe fleste af disse stoffer har et meget lavt kalorieindhold og er placeret på markedet for fødevaretilsætningsstoffer som "ikke-kaloriske".\nAndre stoffer med en sød smag.\nGiftige forbindelser - bly og berylliumsalte\nSiden antikken har ejendommen af visse organiske forbindelser af bly til at give en sødagtig smag til opløsninger været kendt.\nAndre egenskaber har lignende egenskaber, for eksempel berylliumsalte (det kemiske navn "glycium" blev foreslået for det, fra græsk. Glycos - søde). Imidlertid er de endnu mere giftige end bly salte, og i modsætning til "bly sukker" er de aldrig blevet anvendt som sødemiddel.\nDe gange, hvor man troede at "sukker styrker og nærer," går forbi. Imidlertid kan mange mennesker trods forståelsen af dets skadelige virkninger ikke forestille sig livet uden dette additiv. Imidlertid søger flere og flere forbrugere et alternativ til hvide krystaller, hvilket ville gøre deres liv lige så søde, men samtidig ville de ikke have så mange negative sundhedsvirkninger. Men er alle sødestoffer en ideel, fejlfri erstatning for saccharose? Hvad er fordele og ulemper ved at bruge sukkerersubstitutter?\nI dag tilbyder industrien en bred vifte af saccharoserstatninger. Producenter konkurrerer med forsikringer om deres overlegenhed over hvidt sukker, hvoraf de adskiller sig i næsten alt undtagen sød smag.\nDer er to hovedgrupper af sødestoffer. Den første er polyoler, som bliver mere og mere populære xylitol og erythritol.\nDen anden er de såkaldte intense sødestoffer, blandt hvilke er tvivlsom aspartam, acesulfam K (kalium) og sucralose.\nDenne adskillelse er forbundet med de forskellige egenskaber, som sødestoffer karakteriseres.\nUd over industrielle sødestoffer er der naturlige sødestoffer.\nEgenskaber af sødestoffer\nSmag sød eller mindre sød i forhold til sukker.\nMed hensyn til sødhed med hensyn til saccharose er polyoler mindre end positionen af kunstige substitutter, som i dette parameter overvinder både xylitol og hvidt sukker.\nSammenlignet med kalorienindholdet af saccharose (4 kcal pr. Gram) er både polyoler og kunstige sødestoffer kendetegnet ved lavere energiværdi. Imidlertid mister polyoler med en brændværdi på ca. 2,4 kcal pr. Gram kaloriefrie syntetiske stoffer.\nTilladt dagligt forbrug (ADI)\nMængden af stof (i milligram pr. Kg kropsvægt pr. Dag), som indgår i kroppen dagligt i hele livet, forårsager ingen bivirkninger i forsøgsdyrdyr - dette er ADI-dosen. Det er kun defineret for kunstige sødestoffer. Polyoler betragtes som naturlige forbindelser, hvis anvendelse ikke kræver begrænsninger; Derudover styres de fleste kosttilskud til fødevarer ved princippet om quantum satis - "du kan opnå den ønskede sødme med lave doser."\nDe fleste kunstige sødestoffer og industrielt fremstillede polyoler anvendes i form af et pulver, ligesom hvidt sukker. Dette giver dig mulighed for nemt at måle, lagre og sælge varer.\nKunstige sødemidler, såsom aspartam, acesulfam K, sucralose eller saccharin, er resultatet af en række kemiske reaktioner, der ikke finder sted i det naturlige miljø. På trods af at de anerkendes som sikre, må vi ikke glemme, at de er et produkt fra den kemiske industri, og ikke af moderens natur. Vores krop kan ikke metabolisere syntetiske produkter, såvel som det gør med stoffer af naturlig oprindelse. Derudover ved vi aldrig, på hvilke betingelser produktionen af disse stoffer blev udført, og om de indeholder skadelige urenheder, biprodukter af reaktioner eller forbindelser dannet som følge af opbevaring.\nDisse udsagn vedrører hovedsageligt syntetiske sødestoffer. Imidlertid kan kommercielt fremstillede naturlige polyoler, såsom xylitol, også være kontamineret under produktionen.\nDesuden er deres antal i frugt og grønt, selv om de er naturligt forekommende stoffer, meget små. Og ved hjælp af industrielt producerede polyoler spiser vi flere gange flere af dem end vi ville spise i produkter - naturlige kilder. Kan dosis materiale? På trods af at for polyoler, som allerede nævnt, var værdien af ADI ikke bestemt, er brugen af et stort antal af disse forbindelser ikke fysiologisk for vores krop. Derfor er deres afføringsvirkning mulig. Denne effekt skyldes hovedsageligt høje doser polyoler. Det nøjagtige beløb er et individuelt anliggende, selvom det antages, at volumenet der giver afføringseffekten er ca. 50 gram sorbitol eller 20 g mannitol.\nKunstige sødestoffer er mindre tilbøjelige til at gøre dette. Men de er også lumske - de kan forårsage usædvanlige bivirkninger hos mennesker, også fra fordøjelsessystemet. Sådanne stoffer er ikke egnede for alle, på trods af at disse er alle lovligt eksisterende produkter, der er godkendt til brug og anses for at være sikre. Der er kontraindikationer til deres brug af visse mennesker.\n- For eksempel er det patienter, der bruger en kost med irritabelt tarmsyndrom. De bør holde op med at bruge xylitol og andre sødemidler fra gruppen af polyoler. Dette skyldes, at de tilhører gruppen af såkaldte høje fodmaps - forbindelser med højt enzymatisk potentiale, som folk med dette problem bør undgå.\n- Kontraindikationer for brugen af aspartam er phenylketonuria eller metabolisk sygdom, som består i den ukorrekte behandling af aminosyren i kroppen med navnet "phenanilin". Medicinsk ernæring for denne sygdom er baseret på anvendelse af en diæt, der er dårlig i denne komponent, især med eliminering af aspartam, som også har phenylanilin.\n- Med syntetiske sødestoffer bør gravide være forsigtige, fordi stoffer som f.eks. Saccharin krydser placenta og kan have en skadelig virkning på fosteret.\nStandardens maksimale forbrugsgrænse skal være en garanti for, at dets tilsætning til visse produkter ikke vil skabe skadelige sundhedsskadelige virkninger. Men situationen ændrer sig, hvis vi bruger mange produkter hver dag - kilder til kunstige sødestoffer. På trods af at overskuddet af ADI er ret usandsynligt, skal vi stadig vide, at mængden af kunstige sødestoffer vi bruger i virkeligheden kan være meget mere, end det forekommer os.\nPolyoler er mindre søde\nPå trods af at xylitol "imiterer" hvidt sukkerbrønd, er dets sødme (samt andre sødemidler fra gruppen af polyoler) stadig lidt lavere end sacharos. På grund af dette, folk, der er vant til en meget sød smag bruge mere sødemiddel til at opnå det ønskede niveau af sødme. I denne henseende skal du erstatte sukker med xylitol i enhver opskrift, og du skal tilføje flere af det. Sådanne nuancer kan være vildledende for mange nybegyndere kokke.\nStimulere ønsket om at spise sødt\nSødemidler er ikke sukkerarter, der skal udløse et insulinrespons, og deres glykæmiske indeks er lille. På trods af dette i tilfælde af stærkt ubalancerede metaboliske processer og tilstedeværelsen af afhængighed af slik, selv meget stimulering af smagsreceptorer ved den søde smag og ved tanken på fødevarer, der er kilden til slik, kan de forårsage insulinfrigivelse (selvom det forventes at være lavere end i tilfælde af faktisk glukoseforbrug ). I den moderne sukkerfyldte verden bør frekvensen af stimulering af de søde smagsreceptorer reduceres, og insulinmetabolismen bør reguleres, hvilket kan være vanskeligt for personer, der er mere følsomme for sukker, selv når der anvendes sødestoffer.\nDyrere og mindre tilgængelige\nPrisen på polyoler er flere gange højere end prisen på hvidt sukker, og de er ikke så bredt repræsenteret i butikkerne som populær saccharose. Syntetiske sødestoffer er endnu værre i denne henseende: aspartam er dyrere end hvidt sukker og polyoler, og at opfylde det i butikken som et separat additiv er en sjældenhed.\nSødemidler - Fordele\nI modsætning til kunstige (såsom sucralose eller acesulfam K) er polyoler stoffer produceret naturligt. Disse omfatter sorbitol, som er til stede i små koncentrationer i nogle frugter og grøntsager og i industriel skala opnået ved hydrogenering af glucose. Xylitol fremstilles også på omtrent samme måde som sukker fundet i birkebark. Men som tidligere nævnt bør man ikke se bort fra den industrielle karakter af produktionen af disse forbindelser og de dermed forbundne risici.\nDen utvivlsomme fordel ved sukkerersubstitutter er deres lavere energiværdi. Takket være hende er de populære blandt folk, der forsøger at reducere og / eller opretholde normal kropsvægt. Sådanne stoffer anbefales endda som et element til forebyggelse af fedme (selvom det i dette tilfælde ikke kan være den eneste kost anbefaling).\nPolyoler har en sødme i størrelsesordenen 0,85-1 i forhold til saccharose, dvs. de er meget mindre eller lige så søde. Men intensive sødestoffer, som deres navn indebærer, er 50-100 gange sødere end saccharose, så de kan tilsættes i meget mindre mængder.\nAnti-karies og antimikrobielle virkninger\nI modsætning til hvidt sukker kan polyoler være en del af karies forebyggelse, hvilket forklarer deres tilsætning til tandpastaer eller tyggegummi. Desuden er brugen af xylitol tilladt under behandling af candidiasis med det formål at bekæmpe reproduktionen af Candida albicans, men dette er et meget individuelt spørgsmål.\nNedre eller nul glykæmisk indeks\nDet er bevist, at sukkersubstitutter kun øger niveauet af glucose i blodet efter administration lidt, hvilket tyder på, at de ikke er afhængige af insulinmetabolisme. På grund af dette kan sådanne stoffer være et godt alternativ til fructose, som i vid udstrækning anvendes af diabetikere og personer med insulinresistens. Det overskydende produkt kan trods alt bidrage til fedthedsgeneration af leveren og nyresvigt.\nSukkerersubstitutter - ikke uden fordele eller ulemper ved produkter. Lavt glykæmisk indeks, smag, svarende til hvidt sukker, lavt kalorieindhold, utvivlsomt favoriserer deres anvendelse. Men pris, lav tilgængelighed og mulige bivirkninger gør sådanne "søde alternativer" til et produkt, der ikke er beregnet til alle. Som altid og i alt fungerer princippet om moderering bedst. Og i dette tilfælde vedrører det ikke kun hvidt sukker, men også dets substitutter.\nNaturlige sødestoffer, vores frelser\nNaturlige sødestoffer er blevet en integreret del af visse befolkningsgrupper. Nogle mennesker fjerner sukker fra deres kost efter råd fra læger (diabetikere og patienter, der har problemer med overvægt), andre prøver simpelthen at holde sig til en sund kost. Undersøgelser viser at overdreven forbrug af sukker og produkter baseret på det forårsager forkert metabolisme i kroppen, fremmer reproduktion af mikrober i mundhulen og så videre.\nFor ikke at skade dit helbred, bør du konsultere en ernæringsekspert eller anden kompetent specialist inden du skifter til ethvert sødemiddel. Som læger siger (et levende eksempel her), kan sukkersubstitutter forårsage kræft og neurologiske sygdomme.\nHvad er skjult under definitionen af "sødemiddel"?\nEt sødemiddel er et stof, der giver vores mad en sød smag. Den har en lavere energiværdi i forhold til den dosis sukker, der er nødvendig for at opnå samme effekt. Alle sødestoffer kan opdeles i 2 grupper:\n• Naturligt. Fuldt absorberet og opløst i kroppen, men indeholder kalorier. Disse omfatter fructose, sorbitol og xylitol.\n• Kunstig. De fordøjes ikke, de har slet ingen energi. Men efter at have spist dem, vil du gerne spise slik endnu mere. Denne gruppe omfatter aspartam, cyclamat, saccharin og andre.\nSom forfatter til artiklen om Wikipedia er naturlige sødestoffer også skadelige for kroppen, hvis du overskrider den daglige pris for deres anvendelse.\nFordele og ulemper ved naturlige sødestoffer\n1 g sukker indeholder 4 kcal. Hvis du kan lide sød te og lede en stillesiddende livsstil, så risikerer du at få 3-4 ekstra kg om året. For at undgå sådanne problemer kan du erstatte sukker med et naturligt sødemiddel. Det har en mere udtalt sød smag og mindre nærende. For eksempel:\n• Fructose. Energiværdien er lavere med 30% end for sukker. Samtidig er dette produkt 1,7 gange sødere. Han har lov til at diabetikere. Men hvis du overskrider den tilladte daglige sats (30-40 g) med 20%, så øger sandsynligheden for hjerte-kar-sygdomme.\n• Sorbitol. Dens brug bidrager til normaliseringen af mikrofloraen i maven, reducerer forbruget af vitaminer for at sikre produktiv funktion af kroppen. Ved anvendelse i store mængder forårsager ubehagelig mave og kvalme.\nDet er vigtigt! Sorbitol er 1,5 gange mere nærende end sukker. Derfor skal du ikke bruge dette produkt, hvis du har lyst til at tabe sig.\n• Xylitol. Hvad angår energiværdi og smag, adskiller den sig ikke fra sukker, men i modsætning til sidstnævnte ødelægger det ikke tandemaljen. Når misbrugt, virker dette produkt som afføringsmiddel.\n• Stevia. Da dette ekstrakt er 25 gange sødere end sukker og indeholder næsten ingen kalorier, er det den bedste erstatning. Stevia hjælper også med at regulere leverfunktionen, bugspytkirtlen og forbedre søvnen.\n• Erythritol. Dens kalorieindhold er næsten nul. Det har ingen bivirkninger.\nHvis du overholder det anbefalede indtag af sødestoffer, kan du få betydelige fordele for din krop. Samtidig mister du lidt vægt uden at give det søde.\nHvad er risikoen for kunstige sødestoffer?\nLæger anbefaler ikke at tilføje kunstige sødestoffer til kost af børn og gravide. Hvis du ikke har medicinske kontraindikationer, kan du erstatte sukker med:\n• Aspartam. Det er "smagere" end sukker med 200 gange, men ifølge forskningsmæssige data forværrer denne kunstigt opnåede forbindelse med langvarig brug søvn, forårsager allergier og depression.\n• Sucralose. Ifølge autoritative eksperter fra FDA (Food and Drug Administration i USA) er det ufarligt for kroppen.\n• Cyclamat. Indeholder ikke kalorier og bruges til madlavning.\n• Acesulfam K. Det er let opløst i vand, derfor bruges det til at lave desserter og søde kager.\n• Saccharin. Sikkerheden ved brugen af det, mange læger stillede spørgsmålstegn ved. Mere forskning er i gang.\nOverdreven brug af sødestoffer kan forårsage ubehagelige konsekvenser for kroppen. Da de ikke udskilles naturligt, bør der være en pause, når de tager sådanne sukkerersubstitutter.\nHvordan man vælger det perfekte sødemiddel\nFør du køber et sødemiddel i et apotek eller i et indkøbscenter, så prøv at finde så mange oplysninger som muligt om dette produkt. Præference er at give produkter fra et velkendt firma, der specialiserer sig i produktion af kostfødevarer. De bruger højkvalitets råvarer og har alle nødvendige tilladelser.\nEn anden vigtig faktor er medicinske kontraindikationer. Spis noget sødemiddel er kun bedre efter at have konsulteret en læge. Han vil foretage en række tests, der viser din sundhedstilstand og identificerer allergier, hvis nogen.\nDesuden er det uacceptabelt at overskride doseringen angivet på pakningen. Hvis du kombinerer modtagelsen af sukkerstatning med kostbarer eller yoghurt, skal du læse omhyggeligt deres sammensætning og tage hensyn til deres komponenter i beregningen af dagsprisen.\nFor dem, der ikke ønsker at risikere\nHvis lægerne har diagnosticeret, at du har diabetes eller din ernæringsekspert insisterer på at udelukke sukker fra din daglige kost, kan du erstatte det med honning eller ahornsirup. De er mindre kalorier end sukker og smager godt. Derudover er de rige på gavnlige mineraler og vitaminer. Da honning hjælper med at styrke immunsystemet og øger kroppens fysiske udholdenhed, kan du nemt tabe de ekstra pund i gymnastiksalen.\nSødestoffer. Harm, fordele, sikker brug af sødestoffer\nHvad er sødestoffer og sødestoffer - det samme eller forskellige stoffer? Der er forvirring selv i industrien: både producenter og almindelige kunder er forvirrede. Forsøger at finde ud af det, kan du finde sådan information: Sukkersubstitutter er involveret i metabolismen og har kalorindhold, og sødestoffer er ikke involveret i metabolismen og indeholder ikke kalorier - de har bare en sød smag. Så fructose, xylitol og sorbitol er naturlige sukkerersubstitutter, men de er inkluderet i den generelle gruppe af sødestoffer. Sådanne sødestoffer isoleres fra naturlige råmaterialer, eller deres analoger opnås kunstigt. Kunstige sødestoffer hedder dem, der skabes "fra bunden" i laboratoriet; det menes at de ikke har kalorier eller meget få af dem. Tilsyneladende er sødestoffer et fælles navn for alle stoffer, der kan erstatte almindeligt sukker.\nHarm, fordele, sikker brug af sødestoffer\nTidligere blev sødestoffer anvendt i ernæring hos patienter med diabetes, men nu bruges de aktivt i fødevare- og medicinalindustrien, og diætelskere kan simpelthen ikke undvære dem. Forbrugeren er svært at forstå, og producenten vælger altid, hvad der er mere rentabelt. Men hvis vi forbereder maden selv, kan vi bruge det, der er sundere, og vælg smagen "af os selv".\nDenne liste omfatter glukose - den vigtigste kulhydrat, den vigtigste energikilde til en person; det er kendt, at uden det kan hjernen ikke fungere. Som regel anvendes glukose i medicinalindustrien og i behandling af patienter, i ren form - sikkert ved alle, at det indgives intravenøst; i fødevareindustrien anvendes glucose sjældent.\nXylitol, et naturligt sødemiddel, der ligner sukkerroer eller rørsukker i smag, er meget mere kendt: hvem har ikke hørt om Dirol tyggegummi? I mange lande anvendes xylitol i fødevarer, farmaceutiske og kosmetiske industrier - mundskyllevand, tandpasta, tabletter, sirupper, slik og andre produkter og produkter. Interessant nok er produkter med xylitol næsten mugne. Xylitol er fremstillet af planter - det er i frugt og grøntsager, men nu er majsstængler, birkebark og bomuldsskal den kilde. I Europa blev xylitol kendt før: de modtog den der i det 19. århundrede og opdagede hurtigt, at det var sikkert for diabetikere. Vores krop producerer normalt også det - det sker, når kulhydrater nedbrydes i leveren. Du kan forbruge ikke mere end 50 g xylitol pr. Dag.\nEuropæerne - franskmændene blev opdaget og sorbitol, og også i det XIX århundrede, der var fremstillet af bjergaskebjerget. Ligesom xylitol er det ikke et kulhydrat, men en polyvalent alkohol; som et pulver opløses det i vand, og diabetikere bruger det i stedet for sukker - du kan købe sorbitol i enhver afdeling med sund ernæring. Det er ikke så sødt som sukker, men det har flere kalorier; i fødevareindustrien er det tilsat søde, syltetøj, drikkevarer, kager - kager med det forbliver friske længere og ikke forældede. Både kosmetologer og apotekere bruger sorbitol - det er i ascorbinsyre-tabletter, at børn elsker så meget; Den bruges til fremstilling af papir, læder mv. I dag opnås sorbitol fra nogle bær - foruden bjergaske er det torner, hagtorn, cotoneaster - såvel som ananas, alger og andre planter. Det anses for sikkert, men hvis det bliver misbrugt, kan der opstå ubehagelige bivirkninger: svaghed, svimmelhed, oppustethed, kvalme etc. Den anbefalede dosis er ca. 30 g pr. Dag.\nFructose er en simpel kulhydrat, meget sød - sødere end glucose. Det er indeholdt i cellerne fra næsten alle levende organismer, men hovedkilden er søde frugter, bær og grøntsager, honning.\nDens anvendelighed er længe blevet bevist ved forsøg: diabetikere tolererer fructose, og hvis sukker erstattes med det, reduceres sandsynligheden for karies med 30%. Anvend det som sukkerstatning i industri og hjem madlavning, inden for farmakologi og medicin. Det antages, at det har toniske egenskaber, så det anbefales at bruge det til atleter og mennesker, hvis aktiviteter er forbundet med fysisk og psykisk stress.\nMen med overdreven forbrug af fructose bliver hurtigt til kropsfedt. Mange mennesker glemmer, at det er sødere end sukker, og læg det i mad i store mængder. Som følge heraf kan leverfunktionen blive alvorligt svækket, blodtryk stiger og vægtstigninger; ved hjælp af fructose i stedet for sukker, er det taget 3-4 gange mindre - ca. 30-40 g pr. dag.\nDen første svælge kan betragtes som en saccharin, som uheldigvis er opnået af amerikanske kemikere i 1879. Det er 300 gange sødere end sukker, men det skal være fortyndet 1: 100.000, ellers bliver det bittert. Næsten umiddelbart efter opdagelsen blev det anerkendt som skadeligt, men det begyndte at blive spist. Verdenskrigen bidrog til dette - Første og anden: sukker var meget dyrt; men efter krigen har undersøgelser vist, at saccharin kan manifestere sig som kræftfremkaldende. I Sovjetunionen blev det brugt i fødevareindustrien og produktion af tandpasta, men bruges nu meget sjældent. Tidligere blev en acceptabel hastighed anset for at være 2,5 mg / kg. Men i medicin har saccharin fundet en værdig brug: det viste sig, at det kan bruges til præcist at diagnosticere nogle alvorlige sygdomme ved hjælp af den.\nAspartamsødemiddel blev opnået af forskere som følge af komplekse kemiske eksperimenter i skabelsen af stoffer i 1965. Den består af aminosyrer, 200 gange sødere end saccharose, og er meget almindelig i verden: i tabletter bruges den i stedet for sukker, tilsætning til kaffe og te - det er Slostylin, MegaRust, Sladis Lux, Argoslastin mv, tilsat til tyggegummi, produkter og drikkevarer ; betragtes som sikker, selv tilladt for børn og gravide. Den tilladte daglige sats er 40 mg / kg, men nogle læger mener, at det i de sidste tilfælde er bedre at afvise det; det er også kontraindiceret i phenylketonuri - en alvorlig metabolisk lidelse.\nAcesulfam kalium (Acesulfame K), der også åbnes ved en tilfældighed, anvendes i mange lande som sukkerstatning. Det er 200 gange sødere end sukker, og sødme ligner Aspartam - disse sødemidler blandes ofte i fødevarer og tabletter. De argumenterer også for sikkerheden af Acesulfam: nogle videnskabsmænd anser det for kræftfremkaldende, men de undersøgelser, der blev udført, viste ikke sådanne resultater, så sødemidlet anvendes også i farmakologi for at forbedre smagen af medicin. Forbrugshastighederne bestemmes på forskellige måder: fra 9 til 15 mg / kg.\nEt par mere almindeligt anvendte sødestoffer er sucralose og natriumcyclamat. Forskere argumenterer også for deres sikkerhed. Sucralose (splendus), et chloreret derivat af saccharin, er 600 gange sødere end sukker. Det foreslås at blive forbrugt af alle uden undtagelse, men forskellige advarsler forekommer ofte i medierne, såsom at bruge det til at fremme væksten af tumorer. Der er ikke noget konkret bevis for dette endnu, så sucralose er officielt tilladt: 15 mg / kg legemsvægt betragtes som normen.\nCyclamat er tilladt i snesevis af lande, men mange eksperter anser det for kræftfremkaldende og opfordrer til at være mere forsigtige med det. Det er populært i Rusland: det er billigt, lugter af ingenting og har en udtalt sød smag.\nSødestoffer og sødestoffer - sundhedspleje eller markedsføringsgreb?\nSukker er et af disse produkter, uden hvilke ikke kun te, men også madindtag kan ikke gøre. Shop delikatesser, hjemmelavet syltetøj, frugt, grøntsager og lige brød indeholder en betydelig mængde sukker.\nMen ikke kun søde tænder eller diabetikere skal være opmærksomme på deres kost - en sund person bruger i dag sukker mere end den sats, som lægerne anbefaler.\nTip! Det daglige indtag af sukker til en voksen er 30-50 g pr. Dag, for børn - 10 g under hensyntagen til alle drikkevarer og måltider forbrugt om dagen.\nIfølge eksperter sødestoffer - et vigtigt produkt til diabetikere.\nMen er de så nyttige som de siger til os fra tv-skærme? Måske er dette et produkt af den nærmeste fremtid, hvor hele menneskeheden vil opgive naturligt sukker og flytte til rationel brug af erstatninger. Eller er det en farlig kemi, der kan skade vores krop?\nHvorfor har vi brug for sødestoffer og sødestoffer?\nKonstant brug af sukker og et systematisk overskud af forbrugsmængden kan føre til en række sundhedsmæssige problemer, især en stigning i blodsukkerniveauet og en stigning i kolesteroltalet i kroppen.\nSukker fremkalder også fedme, forstyrrer mineralmetabolisme i kroppen, bidrager til udseende af karies og tyggegummi sygdom. Ved regelmæssig brug af sukker øges risikoen for aterosklerose, såvel som sygdomme i hjerte-kar-systemet.\nI tilfælde af diabetes forbyder lægerne kategorisk forbud mod at anvende sukker og sukkerholdige produkter. Men at kende bivirkningerne af granuleret sukker, mange sunde mennesker vil også give op med dette produkt. En fuldstændig afvisning af sød mad betyder imidlertid manglen på smag i mange retter.\nI en sådan situation kommer højtoplyste sukkerersubstitutter og sødestoffer til undsætning. Er denne substitution nyttig? Lad os finde ud af det sammen!\nSødemidler er kosttilskud, der tilsættes til fødevarer for at gøre dem søde. Sødemidler fremstilles uden tilsætning af sædvanligt sukker (saccharose).\nDen største ulempe ved sukkerersubstitutter er deres kalorieindhold. Sødemidler, i modsætning til saccharose substitutter, er ikke kalorier, og er ikke en kilde til energi til kroppen. De bruges i diabetes, såvel som i fedme.\nAlle sukkersubstitutter er opdelt i to grupper: naturlige (sødemidler) og syntetiske (sødestoffer).\nNaturlige sødestoffer omfatter:\nDe mest almindelige kunstige sødestoffer ernæringseksperter omfatter:\nHvilke fødevarer indeholder oftest sukkerstatning?\nDen første ting at huske er, at sødemidler og sødestoffer findes i alle produkter mærket "sukkerfri", "lys".\nI sin rene form fremstilles den under navnene Nutra Sweet eller Sladeks.\nKomplekse sødestoffer - Surel, Dulko og andre.\nSukker erstatter tabletter - Sødt sukker, Milford Zus, Sucrezit, Sladis.\nKomplekse tabletter sukker substitutter.\nMest lavt kalorieindhold fødevarer\nHvordan er sødemidler nyttige og hvilke er bedre?\nSødemidler og sødestoffer er angivet til diabetes mellitus, men er de så sunde og ikke-nærende, som producenterne beskriver dem?\nEt af de mest harmløse sødestoffer.\nDet kan bruges ikke kun i te og kaffe, men også til fremstilling af compotes, syltetøj og konserves.\nDet har en tonic effekt, det er nyttigt for personer med svære fysiske arbejdsforhold.\nBrugen af fructose i stedet for sukker reducerer risikoen for caries med 30-40%.\nFructose er ordineret til:\nMangel på glukose i blodet.\nDisse sukkerstatninger er ikke kulhydrater, så de kan bruges i diætprodukter.\nForøg udskillelsen af maven og få en koleretisk virkning.\nSorbitol hjælper kroppen med at reducere forbruget af vitaminer B1 og b6.\nBegge metabolitter har en afføringsvirkning.\nSorbitol anvendes som et naturligt konserveringsmiddel og emulgator.\nXylitol og sorbitol er ordineret til:\nDette er en af de uskadelige sukkerersubstitutter.\nAntioxidanter i stevia fremmer hurtigcelleregenerering og forhindrer aldring.\nPektin forbedrer fordøjelsessystemet og fjerner skadelige stoffer fra kroppen.\nStevia fjerner overskydende kolesterol fra kroppen.\nKalium indeholdt i stevia styrker hjertemusklen.\nStevia er ordineret til:\nForbedrer smag af produkter.\nSplitter ind i aminosyrer, der er involveret i metabolisme.\nBevarer sødheden af fødevarer i kombination med syrer.\nMister ikke dens egenskaber ved udsættelse for temperatur (opvarmning og frysning), den kan bruges i forskellige kulinariske retter.\nMister ikke dens egenskaber under varmebehandling, derfor bruges den i kompotter, saft, konfekt.\nStyrker produktets smag.\nSammen med aspartam, saccharin og cyclamat er thaumatin også ordineret til diabetes.\nDet menes at dette kosttilskud er helt sikkert for helbredet. I mange lande bruges den i store mængder i fødevareindustrien.\nHvad er skadelige sødestoffer?\nIfølge læger og nogle ernæringseksperter gør brugen af kunstige sødestoffer meget mere skade end brugen af naturligt sukker og dets substitutter af naturlig oprindelse. Er det sandt?\nFructose i store mængder øger risikoen for hjerte-kar-sygdomme.\nSorbitol er halvkalorier mere end sukker, så det er ikke egnet til at tabe sig. Når det bruges overdrevent, kan sorbitol forårsage kvalme, mave-tarmopblussen, oppustethed.\nXylitol i store mængder kan forårsage flatulens og diarré.\nIfølge forskningsdata indeholder saccharin kræftfremkaldende stoffer, og det anbefales ikke at forbruge produkter med indhold på tom mave. Saccharin kan også føre til udvikling af gallsten sygdom. Det er bevist, at saccharin i store mængder provokerer udviklingen af kræft.\nAspartam er et af de mest populære kunstige sødestoffer. Ved misbrug kan aspartam forårsage hovedpine, tinnitus, depression, søvnløshed, allergier, kramper, smerter i leddene, følelsesløshed i benene, kramper, årsagssangst. Aspartam er kontraindiceret hos mennesker med en sjælden sygdom, phenylketonuri.\nCyclamat provokerer nyresvigt, så det er kontraindiceret til personer med nyresygdom.\nDet anbefales ikke at bruge kunstige sukkerholdige stoffer på egen hånd! Kontakt lægen, inden du begynder.\nSødestoffer i kosten: hvad markedsførere fortæller dig ikke?\nSygdomme forårsaget af sukker substitutter\nModerne producenter, reklame sødestoffer som en redning fra overskydende vægt, introducere dem til de fleste produkter uden at tænke over konsekvenserne.\nJa, naturlige sukkersubstitutter er praktisk taget ufarlige, men med deres hjælp kan du ikke tabe sig - disse stoffer har et højt kalorieindhold.\nSyntetiske sødestoffer blev oprettet for at erstatte naturlige sødestoffer, og de erklærede i reklamen som et produkt uden kalorieindhold. Men selv med det lave kalorindhold tilsættes disse stoffer ekstra pund og centimeter. Faktum er, at syntetiske sødemidler vækker og øger appetitten. Og du, uden at bemærke det, begynder at forbruge mere mad end normalt. Hertil kommer, at når naturlig sukker kommer ind i kroppen, begynder insulin at blive produceret, hvilket regulerer niveauet af glukose i blodet.\nMen sødemidler "snyder" din krop - i fremtiden, når du spiser kulhydratføde, vil kroppen med øget intensitet omdanne kulhydrater til fedtstoffer, bange for at mærke manglen på kulhydrater igen. Således skubber syntetiske sødestoffer kroppen for at genopbygge metabolismen for at øge fedtreserverne.\nOvervægt er dog ikke det største problem, som sødestoffer kan forårsage. Under undersøgelsen af kunstige sukkersubstitutter blev det påvist, at sucralose indeholdt i saccharin er i stand til at forstyrre blodsukkerniveauerne. Eksperimentelt bekræftet dets kræftfremkaldende virkning og neurotoksicitet - Nylige dyreforsøg har vist, at saccharin kan forårsage mere toksicitet end kokain.\nDerfor, før du tilføjer en anden sked af kunstigt sødemiddel, tænk nøje om konsekvenserne. Alligevel er naturlige sødere indeholdt i honning, bjergaskefrugter, frugt og grøntsager meget mere gavnlige end syntetiske tilsætningsstoffer.\nEr det muligt for børn at give produkter, der indeholder sukkerersubstitutter?\nIfølge ernæringseksperter er fructose, glucose og lactose harmløse for børn. Børn bør kun anvende disse sødestoffer i naturlige produkter. Fructose findes i næsten alle bær og frugter, glucose findes i store mængder i honning, hvidt brød, druer og i nogle frugter. Og laktose findes i alle mejeriprodukter.\nSukkerersubstitutter i tabletter bør ikke gives til børn, da piller med ukendt sammensætning kan indeholde usunde babymadtilsætningsstoffer.\nSukkerersubstitutter aspartam og cyclamat anbefales heller ikke til børn.\nMad og drikkevarer med saccharin anbefales ikke selv for voksne (det er kun muligt at bruge på læge og i små doser) og børn bør ikke gives disse ting, især!\nSelv en minimal mængde kunstige madsødemidler i fødevarer øger risikoen for at udvikle allergier hos børn.\nSødestoffer under graviditet og amning\nGravide og pleje kvinder for at opretholde niveauet af vitaminer og mineraler i kroppen behøver sikkert naturlige sukker erstatninger indeholdt i fødevarer.\nHvis du forventer en baby eller allerede er blevet mor, kan du bruge honning, dextrose (druesaft), majssukker, fructose og maltose (rimesukker) i rimelige doser, hvis de ikke forårsager en allergisk reaktion hverken i dig eller i dit barn.\nKunstige sødestoffer, der ikke har nogen fordel, bør ikke indtages af gravide eller ammende kvinder, da sukkersubstitutter kan forstyrre metabolismen, forårsage overvægt eller blive vanedannende. Undtagelser er gravide kvinder med diabetes. I dette tilfælde bør du konsultere en specialist, som individuelt vil tildele dig en rimelig sikker sukkerstatning.\nSundhedspleje eller markedsføringsbevægelse - tip til diabetikere\nDe sikreste sukkerstatninger er honning, tørrede frugter og friske frugter. Men i diabetes er brugen af sådanne produkter begrænset og minimeret, da de i store mængder kan øge sukkerindholdet i blodet.\nPå hylderne kan du finde en enorm mængde produkter med sukkerersubstitutter, der fremstilles specielt til patienter med diabetes. Men at misbruge sådanne produkter er ikke nødvendig på grund af deres kræftfremkaldende og neurotoksiske egenskaber.\nKost cola og andre myter, der dræber dit helbred!\nReklame i dag højt "skriger" om formodede diætprodukter (sodavand, saft, lavt kalorieindhold), der vil hjælpe dig med at tabe sig og samtidig oplade dig med energi. Men er det?\nVi har samlet for dig de mest populære myter om produkter indeholdende sødestoffer.\nMyte 1: Soda med ordene "kost" kan ikke være skadelig.\nEnhver sodavand er sundhedsskadelig, uanset om den er mærket "lys" eller "sukkerfri". Den eneste forskel er, at i naturlig sodavand blev naturlig sukker erstattet af sødemidler (aspartam eller sucralose). Ja, det kaloriske indhold af sådant vand er lidt mindre end den sædvanlige sødedrik, men sundhedsskaderne forårsaget af kostproduktet med erstatninger er meget mere end almindelig sodavand.\nMyte 2: Sukker sirup er bedre end sukker.\nEfter at have mærket skaden for kunstige erstatninger for første gang, har køberne opmærksom på deres nyligt fremkomne alternative glucose-fructose sirup. Produktannoncer lavede en sund, tom kaloriprodukt. Som et resultat blev et sådant reklamebevægelse kaldt en hån af intetanende kunder: både sirup og sukker består af en blanding af fructose og glucose (ca. 1: 1). Så sukker og sukker sirup er det samme. Konklusion: Produkter er lige så skadelige i store mængder.\nMyte 3: Sweeteners er kostpiller.\nSødemidler - ikke et overtræk for overflødig vægt. De har ikke en farmakologisk indsats rettet mod at reducere vægten. At spise sukkerersubstitutter, du reducerer kun forbruget af kalorier i din kost. Udskiftning af sukker med sødestoffer i madlavning giver dig således mulighed for at spare ca. 40 gram sukker hver dag. Men med en seriøs tilgang ved at reducere kalorieindtag og bruge en afbalanceret kost sammen med fysisk anstrengelse, kan du opnå vægttab. Det skal huskes om den største ulempe ved sødestoffer - mange af dem øger appetitten, at du ikke er ved hånden.\nStruktur og funktion af det endokrine system\nTonsils udfører en beskyttende funktion i halsen - de forhindrer infektionen i at komme ind i luftvejene. Det er et nødvendigt organ i immunsystemet, der består af lymfoidt væv.


Altså hvad er det der OLAPLEX halløj?!\nFor det første: Det er ikke en kur. I den forstand at dit hår ikke nødvendigvis er lækkert blødt efter du har brugt OLAPLEX.\nOlaplex er en fantastisk opfindelse! Hele verden havde aldrig set noget lignende da det kom for et par år siden.\nJa det har jeg valgt at kalde det, hvor forside billedet er fra :)\nNår nu man skal lave en hjemmeside lidt hurtigt, ville det jo være fedt lige at finde et billede, man kunne bruge på forsiden. MEN så er det jo at man selvfølgelig ikke må bruge det man lige havde fundet der ville passe så godt, da modellen var desværre ikke er ambassadør for Moroccanoil mere.\nDo's and don'ts for et sundt hår\nI er alle sammen så søde til at rose mit hår, og efter en snak med en kunde i lørdags. Har jeg tænkt at jeg vil lave et indlæg om hvad jeg gør, og et par gør og gøre endelig ikke om håret. Hvilket er ting som man måske ikke tænker over, men som har stor betydning.\nSå jeg håber at i synes det det er en hjælp :)\nMin hund Atmos\nHer tænker jeg, at jeg vil fortælle lidt om min hund, Atmos.\nHan er salonhund eller maskot, om man vil ;) Han er 8 år og bliver snart 9 år gammel - jeg har haft ham siden, han var 4 år.\nTil hverdag er han med i salonen, men smutter også nogle gange ovenpå og putter i sofaen.\nSå kom den nye hjemmeside i luften, yaaay!!\nDen gamle fejlede som sådan ikke noget, men jeg var blevet hidsig (det kan jo ske) på dem der stod for den. Eller det har jeg nu sådan set været siden det hele startede for 3 år siden. Men nok om det!


Samvittighed på dagsordenen - PDF\nDownload "Samvittighed på dagsordenen"\n1 Samvittighed på dagsordenen\n3 Hans Lassen SAMVITTIGHED PÅ DAGSORDENEN Tanker og tal ved starten på det 21. århundrede Et dokumentarisk essay Aschehoug\n4 Samvittighed på dagsordenen 2000 Hans Lassen & Aschehoug Grafisk tilrettelægning og sats: Steen Frimodt Trykt hos Nørhaven A/S Bogbinder: J.P. Damm & Søn Omslag: Kjeld Brandt ISBN\n5 »Den barmhjertige vi kalder ham, du ved fra Samaria hvad er barmhjertighed? At hjælpe fjerne og nære og slet ikke kunne la være. Og slet ikke kunne la være.«fra Johannes Møllehaves sangtekst til Den barmhjertige samaritaner fra cd-udgivelsen Dejlig er Haven, 1996.»Alle mennesker er født frie og lige i værdighed og rettigheder. De er udstyret med fornuft og samvittighed, og de bør handle mod hverandre i en broderskabets ånd.«artikel 1 i Verdenserklæringen om Menneskerettigheder, vedtaget af de Forenede Nationers generalforsamling den 10. december 1948.»Består perspektivet for en bedre fremtid for denne verden ikke i et internationalt fællesskab af rystede, som uden at skele til staters, politiske systemers og magtblokkes grænser, uden for den traditionelle politiks store spil, og uden at aspirere til poster og sekretariater forsøger at gøre en reel politisk kraft ud af et fænomen, som i dag latterliggøres af magtens teknologer: den menneskelige samvittighed?«fra den tjekkiske præsident Václav Havels essay, Politik og samvittighed, skrevet i anledning af hans udnævnelse i 1984 til æresdoktor ved universitetet i Toulouse. 5\n6 »Årtusindeskiftet er et væsentligt øjeblik i tiden. Vi må gribe øjeblikket ernes borgere rammes indimellem af politisk utilfredshed og afmagt, men de er ikke samvittighedsløse.«fra musikeren Bonos kommentar, World Debt Angers Me, The Guardian, den 16. februar 1999, i anledning af kampagnen Jubilee 2000, der arbejder for en éngangs-eftergivelse af de fattigste landes gæld til de rige lande.»vi er ikke forpligtet af andet end vores samvittighed. Hvad vi derudover foretager os i kådhed det må vi godt. Det er en del af den nye verdensorden, tror jeg, at man gerne må gøre noget i glæde, eller hvad det måtte være, uden at skamme sig over det.«steffen Brandt, musiker, i Berlingske Tidende, den 10. maj 1999.»Hvis jeg synes, jeg har gjort, hvad jeg ville gøre, og jeg har fået det frem, som jeg forestillede mig, så findes der en instans, som anerkender det, og det er samvittigheden. Det gamle, umoderne ord, samvittigheden. Så forfærdelig firkantet er det. Man står til ansvar for sig selv.«p.o. Enquist, forfatter, i Weekendavisen, den 31. marts 6. april 2000.\n7 FREDSAFTALEN I MELLEMØSTEN Hvori der som kickstarter fortælles en historie om nogle mennesker, der brugte deres kompetencer samvittighedsfuldt. Den 13. september Vi er på plænen foran Det Hvide Hus i Washington D.C. Noget fantastisk sker. Yitzhak Rabin (Israels daværende premierminister og veteran fra alle Israels krige) og Yassir Arafat (formand for PLO og ligeledes en mangeårig veteran i palæstinensernes kamp for selvbestemmelse) giver hinanden det historiske håndtryk som symbolet på fredsaftalen i Mellemøsten. Denne aftale var grundlæggende udtryk for, at både Israel og PLO efterhånden havde set i øjnene, at der måtte sættes en stopper for den destruktion og vold, der havde hærget Mellemøsten. Men det var også udtryk for noget andet. På plænen foran Det Hvide Hus den 13. september 1993 var der en lille gruppe nordmænd, palæstinensere og israelere, som ikke blev nævnt i de officielle taler, men som havde spillet en afgørende rolle i fredsaftalens tilblivelse. Denne lille gruppe havde gennem 14 hemmelige forhandlingsmøder i Norge gjort det afgørende forarbejde for fredsaftalen. Alle møderne blev holdt på godser, afsidesliggende bondegårde, en skihytte ved Holmenkollen og på forskellige landsteder. Forhandlingerne var intense og varede flere gange to døgn. Et meget vigtigt brændstof ved forhandlingerne var humor. Og god mad, vin og whisky. I det hele taget spillede det en stor rolle, at forhandlerne boede sammen. Slappede af og spiste sammen. Derved fik de nogle stærke personlige relationer til hinanden. 7\n8 Denne diskrete måde at gribe forhandlingerne an på viste sig at bære frugt og dannede grundlaget for fredsaftalen om palæstinensisk selvstyre i Gazastriben og oasebyen Jeriko på Vestbredden. At disse forhandlinger i Norge kom op at stå, og at det lykkedes at få dem til at ende med et resultat, var udtryk for, at såvel Israel som PLO havde både økonomiske og politiske interesser heri. Men det var samtidig udtryk for, at en lille gruppe nordmænd, palæstinensere og israelere før, under og efter de hemmelige møder i Norge anstrengte sig til det yderste og gjorde alt, hvad de kunne. Også når det hele var på vej til at bryde sammen. Disse mennesker tog et personligt ansvar for konflikten i Mellemøsten og gjorde deres indflydelse gældende. De gjorde det med udgangspunkt i de mennesker, de var. Dét, de kunne. Dét, de var gode til. Og de kontakter, de havde. Kort sagt: De brugte deres kompetencer samvittighedsfuldt.\n9 INDHOLD FORORD I hvilket jeg ser mig selv som samvittighedens advokat, som gerne vil fortælle historien om den samvittighedsbølge, der her ved starten på det 21. århundrede er én af de afgørende tendenser i erhvervs- og samfundsudviklingen. 12 INDLEDNING I hvilken bogens opbygning og de enkelte kapitlers indhold bliver gennemgået i hovedtræk. 15 KAPITEL I SAMVITTIGHEDSBEGREBET I hvilket samvittigheden indtager sin kongestol som bogens centrale begreb på bekostning af etik og moral. Herefter vil samvittighedens princip blive foldet ud, for på den måde at gøre klar til finalen: fremlæggelse af ti påstande om, hvad samvittighed er, blandt andet at samvittighedsbegrebet er meget vedkommende for det moderne menneske. 17 Hvorfor samvittighed? Samvittighedens princip Ti påstande om samvittigheden 1 Det gode på dagsordenen 2 Et medfødt instinkt 9\n10 3 Større end det enkelte menneske 4 En løbende samtale med sig selv 5 Det hudløse 6 En ubønhørlig følgesvend 7 Tvivlen som livsvilkår 8 De tre tilstande 9 Gentagne tilbagefald 10 En bro mellem det individuelle og det fælles KAPITEL II SAMVITTIGHEDSBØLGEN I hvilket den samvittighedsbaserede markedsvirkelighed beskrives. Centrale data og tegn, der belyser denne nye markedsvirkelighed primært i Danmark, men også ude i den store verden, vil blive samlet op, vurderet og lagt frem. 29 De nye ordsammensætninger Det handler om samvittighed Det økologiske marked Den politiske forbruger Den etiske investor Samvittigheden som konkurrenceparameter KAPITEL III HAR SAMVITTIGHEDSBØLGEN EN NØDVENDIGHED? 149 I hvilket de store spørgsmål stilles: Har samvittighedsbølgen en nødvendighed? Hvad er den egentlige drivkraft i samvittighedsbølgen? Har samvittighedsbølgen en fremtid? Hvordan skriver samvittighedsbølgen sig ind i forhold til det 20. århundredes historie? Og sidst men ikke mindst: Hvad er samvittighedsbaseret management? Fugleperspektivet Virksomhedsperspektivet Den egentlige drivkraft Samvittighedsbølgens fremtid»det gør de kun for at tjene penge«exit abstraktionernes vold Samvittighedsbaseret management 10\n11 APPENDIKS 1 10 GODE RÅD OM SAMVITTIGHEDEN I hvilket jeg med ti gode råd videregiver mine egne erfaringer med at udholde samvittighedens til tider ulidelige dilemmaer. 173 APPENDIKS 2 KRITIK AF HANS MAGNUS ENZENSBERGER:»MED UDSIGT TIL BORGERKRIGEN«I hvilket ét af de mest indflydelsesrige essay fra 1990 erne bliver kritiseret for at reducere den menneskelige samvittighedsfølelse til kun at skulle næres af og tage sig af de lokale relationer. Endvidere gåes der bag om to af tidens hovedtendenser, den globale forstoppelse og informationsbulimien, der som alt andet menneskeskabt står til at fjerne. VÆRKTØJSKASSE I hvilket forskelligt værktøj lægges frem til dem, der ønsker at arbejde videre med bogens emne og problemstillinger. Noter Skemaer Tabeller Figurer Bokse Litteraturliste ET PERSONLIGT EFTERORD I hvilket jeg udtrykker min taknemmelighed over for dem, der gjorde denne bog mulig. 200\n12 FORORD I hvilket jeg ser mig selv som samvittighedens advokat, som gerne vil fortælle historien om den samvittighedsbølge, der her ved starten på det 21. århundrede er én af de afgørende tendenser i erhvervs- og samfundsudviklingen.»med en rystende klode som underlag For et snavset stykke avispapir Skriver jeg tværs over telegrammer Fra Lucifers faste borg og tværs over sorte portrætter Af alle hans stolte drabanter Disse glemte ord: jeg tror.«fra Erik Knudsens digt Credo i samlingen Blomsten og Sværdet, Med denne bog vil jeg fortælle historien om den samvittighedsbølge, som her ved århundredeskiftet udgør en af de væsentligste udviklingstendenser i erhvervs- og samfundslivet. Og som viser sig ved, at en samvittighedsbaseret markedsvirkelighed allerede er en realitet, hvorfor det i stigende grad vil kunne betale sig for virksomhederne at gøre noget godt. Bogen henvender sig til erhvervsfolk, politikere, embedsmænd, journalister, forfattere, undervisere m.v., der på én eller anden måde kan have en profes- 12 FORORD\n13 sionel interesse i bogens emne. Men samtidig har det været afgørende for mig at skrive en bog, som alle, der er interesseret i emnet, skal kunne læse. Genremæssigt er bogen en hybrid. Den er et essay, fordi jeg har erfaret, at mit stærke personlige engagement i stoffet trives godt i den frie ramme, som et essay er. Men samtidig er bogen præget af en meget stærk dokumentarisk hensigt, fordi jeg gerne har villet samle og formidle væsentlige dele af den viden, der findes om den samvittighedsbaserede markedsvirkelighed. Bogen kan også sine steder læses som en krønike over væsentlige træk i erhvervs- og samfundsudviklingen. Det dokumentariske hovedkapitel bygger på en tidsakse, der starter med gennembruddet for det økologiske marked først i halvfemserne. Herefter tages der fat i den politiske forbruger, der dukkede op et par år efter. I slutningen af halfemserne kom diskussionen om den etiske investor. Og på tærsklen til det nye århundrede blev der sat øget fokus på begrebet bæredygtige virksomheder som et samlet syn på virksomhedernes præstationer indenfor ikke bare det økonomiske, men også det miljømæssige, sociale og etiske område. Samvittighedsbølgen er både en kendsgerning i Danmark og i hele den vestlige verden. I denne bog har jeg imidlertid af pladsmæssige årsager valgt at afgrænse den fremlagte dokumentation til danske forhold, dog krydret med internationale henvisninger undervejs. Endelig kan bogen læses som en debatbog. Der er i særlig grad to påstande, som kan gøre mig stiktosset i den aktuelle kulturelle og politiske debat, og som jeg gerne vil udfordre. Den første påstand er, at der i dag ikke er noget at tro på. Det er et synspunkt, som kulturpersonligheder, forskere, politikere, marketingsfolk m.v. står i kø for at dyrke og fremføre med medierne som ivrige og bevidstløse højtalere. Et eksempel: teaterchef Ole Bornedal fik i januar 1999 spørgsmålet 1 :»Hvad er der at tro på i dag?«. Han svarede uden omsvøb, kort og præcist:»der er ikke noget«. Jeg er helt uenig med dette i virkeligheden dybt kyniske standpunkt. Der er i allerhøjeste grad noget at tro på. Jeg er ikke troende i traditionel religiøs forstand. Men jeg tror på, at mennesket er og bliver et socialt væsen, som er født med stærke samvittighedsmæssige instinkter. Og denne bog bygger på denne tro. Den anden påstand er, at egoismen har taget det hele. Denne påstand fremføres lige så ofte som den første påstand. F.eks. var den det bærende synspunkt i bogen»det ny århundrede«2. Bogens forfattere, en lang række fremtrædende danske samfundsdebattører, f.eks. forfatteren Ebbe Kløvedal Reich, chefredaktøren på Aktuelt, Kresten Schultz Jørgensen, forfatteren Asger Baunsbak-Jensen og journalisten Georg Metz, beskriver vor tid som»fællesskabet, der forsvandt«og begrunder det bl.a. på følgende måde: FORORD 13\n14 »Det er således blevet politisk korrekt at tænke egoistisk, at være sig selv nok (.) den personlige selvrealisering og økonomiske tænkning sættes i centrum. Det betyder, at samfundet mere og mere præges af manglende etisk orientering. Individualismen kender ikke til fællesskabet og kan derfor ikke begrænse sig af hensyn til fællesskabet. Den er i stedet blevet frihed til kynisme og grådighed. Det er blevet moralsk acceptabelt at spørge: Kan det betale sig for mig? ( ) Livet har virkeliggørelsen af mig et som sit højeste mål. Ansvarlighed og fællesskab er blevet reduceret til et latterligt bagstræb, der i hvert fald ikke kan betale sig.«3 Jeg deler slet ikke den forfaldshistorie, som disse samfundsdebattører her tilbyder deres læsere. Det er hævet over enhver tvivl, at tiden rummer stærke egoistiske kræfter. Men det er i virkeligheden kun den halve sandhed. Og så længe, samfundet baserer sig på den kapitalistiske markedsøkonomi, kan eksistensen af egoismen dårligt nok betegnes som en nyhed. Dertil kommer, at en lang række samvittighedstendenser over en bred front for alvor er begyndt at udfordre og bryde med den egoistiske tankegang. Denne bog vil dokumentere disse tendenser. Men først som sidst: Jeg vil noget med denne bog. Jeg er besat af visionen om at gøre samvittigheden til en ledestjerne for det 21. århundrede. Det er derfor, jeg har skrevet bogen. Det er magtpåliggende for mig at stå ved dette subjektive udgangspunkt for bogen. Og når jeg bruger en del plads på at fremlægge og beskrive data, så er formålet alene at pege på de mange tendenser i erhvervs- og samfundsudviklingen, i hvilket jeg finder en bekræftelse på min vision. Visionen står og falder således ikke med omfanget af den datamængde, som det er muligt at fremlægge, og i hvor stor udstrækning, der kan rettes eller ikke rettes indvendinger imod disse data. Omvendt skal jeg da ikke skjule min begejstring over, at der i tiden findes så mange data, som bekræfter min vision, og at det langt fra er alle data, der bliver fremlagt i denne bog. Jeg har mange flere endnu! Så, kære læser: du holder nu et partsindlæg i hånden. Jeg er advokaten, og den sag, jeg ønsker at fremme, er samvittigheden.\n15 INDLEDNING I hvilken bogens opbygning og de enkelte kapitlers indhold bliver gennemgået i hovedtræk. Bogen består af tre hovedkapitler og to appendikser. Det første kapitel handler om samvittighedsbegrebet. Det er det kapitel, hvori jeg behandler samvittigheden inden for en almenmenneskelig ramme. Jeg forklarer, hvorfor jeg har valgt at bruge samvittighedsbegrebet som det centrale begreb i bogen i stedet for etik og moral. Der bliver fokuseret på ét af bogens nøglebegreber: samvittighedens princip, og jeg fremlægger ti påstande om, hvad samvittighed er. Blandt andet at samvittigheden bygger en bro mellem det individuelle og det fælles og på den måde bliver et meget vedkommende begreb, da vor tid skriger på, at sådanne broer designes og bygges. Det andet kapitel, bogens hovedafsnit, beskriver samvittighedsbølgen. Samvittighedsbølgen er betegnelsen for den nutidige tendens, hvor samvittigheden spiller en stadig stærkere rolle i økonomiens verden og på afgørende vis griber ind i pengeindtjeningens vilkår. Denne tendens er så stærk, at den er ét af de væsentligste udviklingstræk i erhvervs- og samfundsudviklingen her ved indgangen til et nyt århundrede. Centrale dele af de data og tegn, som samvittighedsbølgen allerede har efterladt sig primært i INDLEDNING 15\n16 Danmark, men også internationalt vil blive samlet ind, vurderet og lagt frem. På den måde præsenteres en ny samvittighedsbaseret markedsvirkelighed. I dette hovedafsnit er der brudstykker, som i form af en lang række bokse ved siden af den fortløbende tekst indeholder uddybende dokumentation og kommentarer. Det tredje kapitel rejser nogle store spørgsmål. Har samvittighedsbølgen en nødvendighed? Hvori består den i givet fald? Er den kommet for at blive, eller er den et forbigående modelune, der forsvinder på samme måde, som når vinden har lagt sig? Har samvittighedsbølgen en fremtid i det 21. århundrede? Og hvordan skriver den sig ind i det 20. århundredes historie? Disse store spørgsmål vil jeg besvare både ud fra et fugleperspektiv, der fokuserer på almene udviklingstendenser i samfundet, og ud fra et virksomhedsnært perspektiv, der stiller skarpt på driftsøkonomiske problemstillinger. Bogen afsluttes med to appendikser. I det første appendiks beskriver jeg de erfaringer, jeg på det personlige plan har gjort med hensyn til at udholde samvittighedens dilemmaer. Det sker i form af 10 gode råd, som jeg gerne vil give videre. Det andet appendiks er en kritik af Hans Magnus Enzensbergers essay»med udsigt til borgerkrigen«fra 1994, ét af halvfemsernes mest indflydelsesrige essay. Jeg læser det som en nedgøring af den samvittighedsfølelse, som langt de fleste mennesker kender til. Selvom denne samvittighedsfølelse kan give anledning til en masse frustrationer for hvad kan og skal man i grunden stille op med sin medfølelse for folk, der lider nød på den anden side af jordkloden? så er det afgørende, at vi holder den ved lige. Det er en følelse, der skal trænes og indgå i fremtidens økonomi og ikke latterliggøres, sådan som Enzensberger gør det. Til sidst i bogen er der en værktøjskasse. Værktøjskassen indeholder forskellige ting, der er gode at have ved hånden, hvis man skal arbejde videre med bogens emne og problemstillinger: noter, oversigter over skemaer, tabeller, figurer og bokse, et navne- og emneregister samt en litteraturliste. Til allersidst kommer der et personligt efterord. Her vil jeg gerne sige tak til dem, der gjorde denne bog mulig.\n17 KAPITEL I Samvittighedsbegrebet I hvilket samvittigheden indtager sin kongestol som bogens centrale begreb på bekostning af etik og moral. Herefter vil samvittighedens princip blive foldet ud for på den måde at gøre klar til finalen: fremlæggelse af ti påstande om, hvad samvittighed er, blandt andet at samvittighedsbegrebet er meget vedkommende for det moderne menneske.\n18 HVORFOR SAMVITTIGHED? Samvittighed er noget, den brede befolkning»ejer«, i modsætning til både etik og moral. Jeg har valgt begrebet samvittighed som denne bogs centrale begreb i stedet for etik og moral. Det er der såvel en positiv som negativ grund til. Den positive grund eller tilvalget hænger sammen med, at begrebet samvittighed er forankret i den brede befolkning. Stort set alle mennesker kender til, hvor nedslidende det er at have en dårlig samvittighed, og hvor dejligt det omvendt er at være i besiddelse af en god samvittighed, samt hvor forkert det kan føles at være samvittighedsløs. Dette kan også formuleres på en anden måde: den brede befolkning»ejer«samvittigheden og føler, at den er»deres«. Eller i hvert fald noget, der altid vil være i én. Dertil kommer, at samvittighedsbegrebet skærper den etiske diskussion. Samvittigheden sætter både fokus på problematiske handlinger, vi foretager os, og på handlinger, som vi ikke foretager os, men som vi burde. Dermed gøres den etiske diskussion forpligtende. Det bliver ikke længere muligt kun at forholde sig til denne diskussion som ren imagepleje i forhold til et marked, en forvaltning eller en offentlighed. Diskussionen må nødvendigvis bringes videre med det mål at forankre den i en konsekvensrettet praksis. Eller i hvert fald bliver en stillingtagen til en sådan praksis uundgåelig. Den negative grund eller fravalget hænger sammen med, at såvel etik som moral er belastede begreber i kraft af deres historiske anvendelse. Den måde, hvorpå etikbegrebet er blevet anvendt inden for de sidste 10 til 15 år, har i flere henseender været direkte problematisk. Der er gået inflation i begrebet etik. Det er kommet til at omfatte en næsten hvilken som helst værdi og holdning, der udtrykkes. Derved er det blevet upræcist. Derfor kan det være på sin plads at fremhæve, at etikkens kerne handler om det, der sker mellem mennesker og mellem mennesker og natur. Og det er konsekvenserne af vores handlinger eller ikke-handlinger i forhold til andre mennesker og naturgrundlaget, der er og bliver etikkens hovedspørgsmål: er dét, vi gør eller ikke gør, vurderet med den målestok gode handlinger eller dårlige handlinger? Samvittighedsbegrebet stiller med det samme lynskarpt på dette spørgsmål. Dernæst har det været således, at etikbegrebet er blevet introduceret som et upersonligt fra-oven-og-nedefter fænomen i det politiske liv, erhvervslivet og medieverdenen. Hvorfor det mange gange bliver opfattet 18 KAPITEL 1\n19 som en blot ny og mere raffineret måde at sikre forskellige særinteresser, hvad enten det drejer sig om imagepleje, pengeindtjening eller magtfastholdelse. Alt dette har naturligt nok givet anledning til en del skepsis hos dem (vælgere, forbrugere, medarbejdere m.v.), der bliver udsat for den etiske diskussion. Kombinationen af ovennævnte to forhold har medført, at etikbegrebet her ved århundredeskiftet til tider kan fremstå som et begreb, der lider af metaltræthed. Og måske var dét den egentlige grund til, at Spar Nord, tidligere Sparekassen Nordjylland, i 1996 besluttede sig for fremover at give deres etiske regnskab et nyt navn, nemlig kvalitetsregnskabet? Den historiske belastning af moralbegrebet går længere tid tilbage og har flere århundreder på bagen. For mange mennesker ligger der en dårlig klang i det at moralisere. Det står for en blanding af noget stærkt belærende og fundamentalistisk. Noget, som på én gang kan være strengt, tilknappet og uretfærdigt, og hvor ondskaben for alvor får mulighed for at sætte sig igennem for fuld udblæsning med magtudøverne som de villige håndlangere. For mange er moral det samme som biskoppen i Uppsala, Fanny og Alexanders tyranniske stedfar i Ingmar Bergmans film af samme navn fra Det forekommer mig, at biskop Jan Lindhardt ser bort fra denne moralbegrebets historiske belastning. Han vil nemlig gerne moralisere:»moralisering må igen på dagsordenen. Moralen kan ikke klare sig uden religion. Men kristendommen kan heller ikke forkyndes uden moral, og stadig må vi huske, at vi står over for et ægte dilemma: vi vil både have forpligtende fællesskab med gyldige normer og vi vil samtidig have demokrati og selvbestemmelse, og dermed også frihed i forhold til en bindende fælles etik. Vi kan ikke få begge, men vor tid er kendetegnet ved, at vi er dømt til at ville have begge. Er det en frikendelse med efterfølgende løsladelse eller er det en livstidsdom. Gud og sandhed er hvis de skal have nogen troværdighed ikke noget, der står til diskussion. Det er heller ikke noget, jeg kan vælge for mig selv«. 4 Jeg accepterer ikke denne modsætning mellem det individuelle og det fælles, som i øvrigt svækker meget af debatten her ved århundredeskiftet. Moderne mennesker har spist af æblet i paradisets have. Derfor accepterer de ikke, at»gud og sandhed«ikke står til diskussion. Dertil ved de for meget og har tænkt for meget over tingene, også med hensyn til at gå bag om religionen. Absolutte og én gang for alle formulerede sandheder og objektive doktriner, der lægger det hele fast til evig tid, hører det 20. og ikke det 21. århundrede til. Man kommer ikke uden om, at det»hele«foregår i det enkelte menneske. Det gælder også de religiøse længsler og forestillinger. Derfor må HVORFOR SAMVITTIGHED? 19\n20 man leve med den kendsgerning, at det enkelte menneske af og til står af i forhold til fællesskabet. Ingen kan dybest set forhindre dette, men én ting kan man samtidig være lige så sikker på som amen i kirken: vedkommende kommer tilbage igen! Først som sidst: Dét, der foregår i det enkelte menneske, er dybt flettet ind i et samvær eller fravær af samvær med andre mennesker. Mennesket er ikke nogen øde ø, heller ikke når det er alene. Vi mennesker er forbundne kar. Gode handlinger kan tilskynde til flere gode handlinger. Det samme gælder dårlige handlinger, og som tidligere nævnt, så tror jeg på, at mennesket er født med samvittighedsmæssige instinkter. Og de kan styrkes eller svækkes i kraft af opvæksten og påvirkning fra samfundet. Jan Lindhardts moralske projekt er en del af den abstraktionernes vold, som har præget det 20. århundrede, og som jeg skal vende tilbage til ved afslutningen på denne bog. Et projekt, der derimod peger ind i det 21. århundrede, skal omvendt være i stand til at sammentænke og rumme følgende paradokser. PARADOKSER DER KENDETEGNER DET MODERNE MENNESKE Det enkelte menneske skal på én og samme tid have lov til at være sig selv uden at være sig selv nok. Det enkelte menneske er på én og samme tid både forpligtet på sig selv og noget, der er større end sig selv. Alt sammen tilsyneladende temmelig modsætningsfyldt. Men min påstand er, at disse paradokser eksisterer i bedste velgående i mange menneskers liv, og at det vil de blive ved med i det 21. århundrede. Samlet kan man sige, at samvittigheden er noget, vi selv har. Etik og moral opfattes derimod af mange mennesker som noget, nogle andre kommer med. Mange gange anmassende, og som noget, der påduttes og presses ned over hovedet på én. 20 KAPITEL 1\n21 SAMVITTIGHEDENS PRINCIP Samvittighedens princip er en af tilværelsens store principielle udfordringer med global rækkevidde. Samvittigheden knytter sig til de situationer, hvor vores handlinger eller ikke-handlinger griber ind i og har indflydelse på andre mennesker og naturen. Og disse situationer er der jo hver dag hele tiden en masse af, ikke mindst når vi tager beslutninger og handler i økonomiens verden. Samvittighedens princip knytter sig til dette grundvilkår for menneskers liv og indeholder et utvetydigt krav til den enkelte, når denne skal håndtere dette grundvilkår. SAMVITTIGHEDENS PRINCIP Som menneske står man ikke kun til ansvar over for sig selv og sine nærmeste, men man står også til ansvar over for naturen og andre mennesker, hvad enten de er tæt på, længere væk eller meget langt væk. Som mennesker er vi til enhver tid udstyret med magt. Det vil sige nogle ressourcer og handlemuligheder, der har eller kan få en betydning for andre mennesker og naturen. Denne magt varierer over tid, og den er samtidig ulige fordelt fra menneske til menneske som følge af såvel forskelle i personlige ressourcer som forskelle betinget af de eksisterende økonomiske, politiske og juridiske strukturer i samfundet. Men samvittighedens princip gælder såvel i forhold til dét menneske, der har lidt magt, som dét, der har meget magt. Ligegyldigt hvordan og på hvilken måde magten er fordelt, så gælder samvittighedens princip for os alle. Samvittighedens princip er så at sige hinsides magtens fordeling. Det er imidlertid ikke det samme som, at samvittigheden ikke interesserer sig for uligheder i magtens fordeling, hvad enten de er personligt eller samfundsmæssigt betinget. Tværtimod kan samvittigheden virke meget inspirerende på forestillinger og politiske forslag, hvis formål det er at skabe en mere ligelig fordeling af magt og ressourcer i samfundet. Samvittighedens princip ophører dér, hvor vores magt som mennesker ophører. Det vil sige dér, hvor vi ikke længere har nogen indflydelses- eller SAMVITTIGHEDENS PRINCIP 21\n22 påvirkningsmuligheder, hvad enten det drejer sig om forholdet til ens nærmeste og de sociale grupper, vi er med i: familie, venner, virksomheder m.v. Eller det omhandler samfundet som helhed og forskellige svage grupper i samfundet. Eller det omfatter naturen og fremtidige generationers livsvilkår. Det kan være uhyre svært at finde det punkt, eller de punkter, hvor samvittighedens princip ophører i forhold til disse tre meget forskellige niveauer, hvilket yderligere bliver besværliggjort af, at der i virkeligheden er tale om punkter, der hele tiden er i bevægelse. Samtidig er det afgørende at understrege, at samvittighedens princip ikke opererer med opdelinger i noget lokalt, der tilsyneladende er inden for menneskers rækkevidde, og noget større og globalt, der ikke kan nåes. Samvittighedens princip er derimod hele tiden optaget af et meget enkelt spørgsmål, der aldrig kan besvares endeligt: hvor stopper mine indflydelsesmuligheder som menneske? Men én ting ved vi: I vor globale tidsalder stopper de ikke, hverken ved kommuneporten, landegrænsen eller det europæiske fastland! 22 KAPITEL 1\n23 TI PÅSTANDE OM SAMVITTIGHEDEN Samvittigheden har ikke bare mange år på bagen, men har også et særligt budskab til det moderne menneske. 1. DET GODE PÅ DAGSORDENEN Samvittigheden er på evig jagt efter det gode: Hvad er det gode, og hvad vil det sige at gøre noget godt? Og i det lys er samvittigheden en livslang debat om, hvordan vi som mennesker forvalter vores indflydelsesmuligheder i forhold til andre mennesker og naturen. Det er en del af samvittighedens væsen, at den ikke kan lade være med uafbrudt at stille følgende spørgsmål: Har andre mennesker det godt eller skidt? Hvordan skal de stærke forvalte deres magt? Hvordan opnår flest mulige mennesker et værdigt liv? Hvornår og hvordan sker retfærdigheden fyldest? 2. ET MEDFØDT INSTINKT Samvittigheden er et medfødt instinkt og dermed en universel livserfaring, som vi kan finde sporene af i mange forskellige kulturer gennem historien, f.eks. helt tilbage til den klassiske græske kultur år før Kristus. Samvittigheden er en impuls, der handler om medfølelse og er afgørende karakteriseret ved en svaghed for de svage eller det svage. Samvittigheden er ikke noget, vi kan se. Det er heller ikke noget, der kan indlæres. Men det er noget, vi kan mærke i større eller mindre grad. Derfor er samvittigheden dybest set heller ikke noget, der kan reguleres, hverken i form af skrevne eller uskrevne regler, hvad enten vi snakker om love, vedtaget af folketinget, eller regler, der indgår i styringen af virksomheder og institutioner. Derimod ligger det inden for vores handlemuligheder at kunne komme i større eller mindre kontakt med vores samvittighed. Og det kan vi træne alene og/eller sammen med andre i familier, arbejdsfællesskaber og politiske forsamlinger. Men samvittigheden er også noget, der kan undertrykkes og fortrænges, og indimellem og nogle gange endda i lang tid kan man slet ikke få øje på den, og så tror man ikke, at den findes. Men det gør den. Samvittigheden dukker altid op. Igen og igen. Ligesom ukrudtet, der før eller siden bryder igennem brosten og asfalt. TI PÅSTANDE OM SAMVITTIGHEDEN 23


Her er det nye Windows 8 | elektronik.guide.dk\nHer er det nye Windows 8\nUdviklingschefen Steven Sinofsky præsenterer Windows 8 i Anaheim i Californien. Foto: AP /Mark Rightmire\nAf RASMUS ELM RASMUSSEN, Alt om Data. Offentliggjort 14-09-2011\nMicrosoft har givet sit styresystem den mest gennemgribende opgradering siden Windows 95.\nVed Build-konferencen fik udviklerne i går aftes det første indblik i Windows 8, som forventes være på markedet i første halvdel af 2012. Microsoft kalder selv Windows 8 for den største opgradering af Windows siden Windows 95, og chef for udviklingen Steven Sinofsky kalder det endda en genopfindelse af Windows.\nSer man nærmere på det nye design og de nye egenskaber, som i går blev præsenteret, er man tilbøjelig til at give ham ret. Her er de væsentligste nyheder:\nKan køre på alle platforme\nMed de seneste versioner af Windows, har Microsoft været et skridt bagud i forhold til udviklingen. Windows Vista kunne ikke køre på netbooks, mens Windows 7 ikke kan køre på ARM-baserede tablets. Med Windows er disse tider forhåbentligt forbi, for Microsoft har virkelig gjort en indsats for at helgardere sig, så Windows 8 kan køre på stort set alle tænkelige computer-apparater, helt fra store gamer-computere til de svageste netbooks og tablets.\nUdover de obligatoriske Intel- og AMD-processorer understøttes således også ARM-processorer, som er uomgængelige i den mobile verden.\nSystemet er yderligere konstrueret således, at man kan vælge mellem to forskellige brugergrænseflader. Metro-interfacet bygger på brugergrænseoverfladen fra Windows Phone 7 og er primært rettet mod touchstyrede enheder.\nSidder man med en almindelig computer og vil hellere arbejde med det traditionelle skrivebord, er det imidlertid også muligt at skifte til dette i en redesignet version, som også giver omfattende muligheder for touchstyring. Med et enkelt klik kan man skifte mellem de to forskellige brugergrænseflader og de leveres ikke som tidligere spået i to separate pakker.\nButik til apps\nMicrosoft er ikke blind for udviklingen og har indset, at apps er vejen frem i nutidens computerverden. Derfor kommer Windows 8 også til at indbefatte en stor app-butik, hvor der kan købes applikationer, som skal fungere på tværs af Windows-styrede computere og mobiler.\nSammen med Windows 8 følger en helt ny version af Internet Explorer. Ligesom styresystemet generelt er optimeret til at kører på tablets, er Internet Explorer 10 ligeledes udstyret med omfattende muligheder for touchstyring, uden at det dog skulle gå ud over brugen på almindelige computere.\nWindows starter hurtigere\nSom vi for nylig kunne berette er opstartshastigheden forbedret markant i forhold til tidligere versioner af Windows. Tiderne hvor du kunne nå at brygge en kande kaffe og læse avisen, inden Windows var startet op er således uigenkaldeligt forbi.\nFra helt lukket tilstand er du oppe at køre på otte sekunder og i Windows 8 er desuden implementeret en ny dvale-funktion, som gør det muligt at starte systemet på et splitsekund. Den generelle hastighed, når du arbejder i systemet skulle også være forbedret, mens apps eftersigende skulle køre overraskende hurtigt.\nLæs også: Apples nye styresystem klar\nGuide: Få plads på harddisken\n25-12-2013: Er harddisken ved at være fyldt? Se hvordan du får de tabte gigabytes igen ... Læs artikel\nGuide: Fjern programmerne fuldstændigt\n30-11-2013: Få uønsket software helt væk på din Windows-computer. Læs artikel\nGuide: 10 grunde til at opdatere til Windows 8.1\n18-10-2013: Microsoft er på vej med den første store opdatering af Windows 8, og der er god grund til at springe på den nye version, som rummer mange spændende forbedringer Læs artikel


Jordskælv: Svært at få danskere hjem lige nu | TV MIDTVEST\nJordskælv: Svært at få danskere hjem lige nu\nJysk Rejsebureau med afdeling i Herning har lige nu 36 rejsende i Nepal. De arbejder på højtryk for at få dem alle hjem i sikkerhed. Lige nu er det en umulig opgave.\n27. apr 2015, kl. 10:41\nJysk Rejsebureau, der har en afdeling i Herning, har lige nu 36 rejsende i Nepal. To af dem er de to unge rejsende fra Viborg og Hvide Sande, Stefan Valentin Christensen og Simon Frandsen.\nIfølge direktør Niels Amstrup er alle 36 i god behold, dog mangler bureaet stadig at få kontakt til én rejsende, der rejser på det, der hedder frit program og derfor på egen hånd rejser rundt i landet.\n- Vi har to guider derude, som tager sig af gæsterne og har kontakten til dem. De fleste er på ambassaden, nogle er på hoteller og andre sporadisk rundt omkring , fortæller direktøren til TV MIDTVEST.\nHvordan får I dem hjem?\n- Det er den umulige opgave lige nu. Vi har en familie, der flyver hjem i dag, fire piger der flyver hjem i morgen, så listen skal nok blive kortere, men der er også nogle steder, hvor de ikke kan komme til lufthavnen. Vi har folk spredt mange steder, lyder det.\nBåde rejsebureauer, den danske ambassade og udenrigsministeriet arbejder på højtryk for at få danskere fløjet hjem i sikkerhed. Men det er umuligt at sige præcist, hvor længe der vil gå, før alle danskere, der ønsker en hjemrejse, kan komme hjem.\n- Det vil føles som evigheder for dem, der derude, men luftfartsselskaberne har kun begrænsede antal sæder, og vi skal jo også have kontakt til dem. Mobilnetværket er stadig nede, så det er svært at have flydende kontakt. Vi håber på at der pludselig kommer hul på bylden, men ved ikke hvor lang tid det tager. Men frygter det tager nogle dage. Det er Ikke løst i morgen eller i overmorgen. siger Niels Amstrup.\nJysk Rejsebureau har mange tracking-gæster og mange gæster, der skal på tur til Himalaya. Nepal er en mellemstor destination for rejsebureauet, der har afdeling i Herning.\nOVERBLIK: Det ved vi om jordskælvet i Nepal\nEt kraftigt jordskælv ramte Nepal lørdag. Flere end 3000 mennesker meldes omkommet ved katastrofen mens antallet af kvæstede ligger omkring de 7000.\nHer er, hvad vi ved om jordskælvet:\n* Et voldsomt jordskælv ramte Nepal lørdag formiddag dansk tid. Ifølge USA's Geologiske Overvågning, USGS, bliver skælvet målt til 7,8 på Richterskalaen.\n* Skælvet er det kraftigste i Nepal i 81 år. Ved et skælv på 8,3 i Nepal i 1934 blev 8500 mennesker dræbt.\n* Skælvet ramte et tæt befolket område i Nepal og hovedstaden, Kathmandu. Ifølge lokale medier varede jordskælvet mellem 30 sekunder og to minutter.\n* Mindst 17 mennesker er ifølge Reuters omkommet på verdens højeste bjerg, Mount Everest, hvor dele af en base camp blev begravet af sne efter flere laviner i området. Dødstallet gør katastrofen til den værste på bjerget nogensinde.\n* Også i Indien, Bangladesh og Tibet er der meldinger om omkomne. Ifølge Reuters er cirka 66 dræbt i Indien, mens 18 mennesker er omkommet i Tibet. Fire er dræbt i Bangladesh.\n* I Kathmandu er adskillige bygninger kollapset. Skælvet ødelagde også flere historiske templer, bygninger og monumenter, som er beskyttet af FN's kulturorganisation Unesco og har fået titlen "verdensarv". Mange frygtes begravet under murbrokkerne.\n* Omkring 300.000 turister menes at være i Nepal for at trekke eller bestige bjerge. Mellem 200 og 400 danskere formodes at være i landet, 125 af dem er registreret på den såkaldte danskerliste. Der er ingen meldinger om kvæstede danskere.\n* En række lande sender mandskab og nødhjælp til Nepal. Danmark stiller fem millioner kroner til rådighed for hjælpeorganisationer, mens Norge ifølge NTB bidrager med 30 millioner norske kroner.\n* Nepal, der er et lille land med 30 millioner indbyggere, hører til blandt de allerfattigste. En stor del af infrastrukturen blev ødelagt under en langvarig væbnet maoistisk oprørskamp, som blev afsluttet i 2006.\nKilder: Reuters, AFP, AP, Ritzau


Det skal du have styr på inden ferien - ForbrugerUnivers.dk\nYou are at:Home»Diverse»Det skal du have styr på inden ferien\nDet skal du have styr på inden ferien\nBy admin on\t 22. december 2017 Diverse\nVi kan alle genkende følelsen af spændingen inden turen går til et nyt land. Ligesådan vil vi gerne vende hjem til et hus eller lejlighed uden skavanker, så de hjemlige bekymringer ikke følger med på ferien.\nInden ferien går syd på er det altid en rar fornemmelse, at husets indvendige og udvendige stand står som man gerne vil have det. Der er intet værre end at komme hjem til en beskidt lejlighed eller et hus, hvor der er fejl og mangler. Eksempelvis hvis der mangler at blive sat lister op, et rum der skal males eller der bare ikke er gjort ordentligt rent indvendig inden afgang. I den forbindelse skal udendørsarealerne heller ikke negligeres. Hvis græsset trænger til at blive slået , vinduerne trænger til at blive pudset, men udstyr til vinduespudserne mangler eller du har et halvfærdigt haveprojekt, så vil de alle sammen være rare at få bugt med inden ferien kalder.\nEt godt redskab vil være at lave en prioritetsliste, hvilke opgaver kræver mest opmærksomhed her og nu? Det er en god måde at skabe orden og ikke mindst overblik over de ting som stresser dig. Når de er skrevet ned og du kan krydse dem af en for en, når opgaverne er blevet løst giver det også en større tilfredshedsfølelse.\nHvis du ikke kan nå alle opgaverne inden ferien, så lav milepæle og en tidshorisont, således du i dit sind er bevidst om, at de nok skal blive løst inden for nærmeste fremtid.\nFordelen ved at lave milepæle er, at ens opgaver bliver delt op i delmål, således at opgaverne ikke synes så uoverskuelige. Eksempelvis, hvis skuret skal males, så læg en plan for hvornår der skal gøres rent, det skal have grunder, første omgang maling osv. I stedet for at gøre det hele samme dag.\nMange glemmer at have styr på deres forsikringer inden de tager på ferie, men det kan blive en dyr affære, hvis uheldet er ude og man ikke har en rejseforsikring. I den forbindelse skal man altid først tjekke sine nuværende forsikringer inden der købes rejseforsikring. Sommetider er man dækket af sin indboforsikring og så vil det være penge ud af vinduet, at betale for en dyr rejseforsikring. I EU har vi det blå sygesikrings, som medvirker til at du har samme vilkår, som de borgerne i det pågældende land du rejser til. Eksempelvis, hvis rejsen går til Italien, hvor mange danskere nyder det gode klima og den smukke natur vedAmalfikysten, vil det blå sygesikringskort ikke dække for hjemtransporten, hvis uheldet er ude. Læs mere om rejser til Amalfikysten. Det normale gule sygesikringskort dækker kun hjemme i Danmark. Ved bestilling af rejseforsikring enten gennem det rejsebureau, du bestiller rejsen igennem eller dit nuværende forsikringsselskab, gør at du ikke behøver at have nogle bekymringer imens du er på ferie. Dertil er det vigtigt, at man lige bruger noget tid på at tjekke forsikringsmarkedet. Nogle firmaer lever af, at pådutte folk dyre forsikringer, som de egentligt slet ikke har brug for.


Artikler om Campus Odense Active Living\nActive Living er et internationalt koncept udviklet med henblik på at integrere fysisk aktivitet i hverdagen. Verdenssundhedsorganisationen, WHO, har defineret en overordnet strategi der handler om at informere og igangsætte interventioner, der fremmer fysisk aktivitet. Dette koncept har SDU, i samarbejde med en masse partnere, besluttet sig for at efterleve ved at skabe et område i Odense, som skal være centrum for udviklingen og opførelsen af et Active Living område til fri afbenyttelse af borgere, skoleklasser og foreninger samt medarbejdere og studerende fra Campus Odense. Læs mere om Campus Odense - Active Living her\nActive Living – Campus Odense er et samarbejde mellem: Odense Kommune, Region Syddanmark/Nyt OUH, UCL, Syddanske Forskerparker, Freja Ejendomme, SDU og Fyens Stiftstidende (mediepartner)\nActive Living projektet er et Citizen Science projekt, hvor borgere, foreninger, medarbejdere og studerende bidrager til udviklingen af Campus Odense gennem dialog og arrangementer. Projektet kommer til at bestå af to elementer: Active Living Area og Active Living Festival\nVisionen med anlæggelsen af et Active Living Area er via forskning og brugerinddragelse at påvirke samfundet, så de fælles fysiske rammer, herunder bygninger, byer og landskab indrettes med plads og øget appel til en aktiv livsform. Læs mere om Active Living projektet i dette prospekt.