Dry Creek Valley Chardonnay, Sonoma, California (Private Reserve) – Brygforretningen\nBackBack ForsideDry Creek Valley Chardonnay, Sonoma, California (Private Reserve)\nDry Creek Valley Chardonnay, Sonoma, California (Private Reserve)\nBeskrivelse: Bløde citrusaromaer og generøse tropiske frugtsmag med et subtilt strejf af egetræ. Rig mundfølelse med undertoner af vanilje.Sødme: 0/10Krop: 4/5Eg: 1/3Vinsættet indeholder:• 16,5 kg druekoncentrat• Eg• Vingær• Klaringsmiddel• Stabilisator• Etiketter•...\nBløde citrusaromaer og generøse tropiske frugtsmag med et subtilt strejf af egetræ. Rig mundfølelse med undertoner af vanilje.\n• 16,5 kg druekoncentrat\nChardonnay er sandsynligvis verdens mest berømte drue til hvidvin, i kamp med sauvignon blanc og riesling. Den producerer vine, der kan variere meget i karakter, og som kan produceres på mange forskellige måder, for eksempel med hensyn til eg eller ej. Udvikles med opbevaring. Chardonnay kan have antydninger af citrus, tropisk frugt, vanilje og smør.\nSonoma Valley er sammen med Napa Valley det mest berømte vinområde i Californien.\nWinexpert Private Reserve leverer virkelig. Denne enestående serie indeholder rigtig god druemost fra nogle af verdens førende vindistrikter.\nOplev det højeste niveau af håndværk og stolthed, der følger med at skabe rigtig gode vine fra hele verden. Winexpert Private Reserve vil aldrig efterlade dig skuffet.\nPrivate Reserve indeholder 16,5 kg koncentrat af druemost. Giver op til 30 flasker efter 6-8 uger. Det er selvfølgelig muligt at opbevare vinen længere på damejeanne eller carboy inden aftapning. Vinen udvikles derefter i en flaske i lang tid.\nLodi Old Vines Zinfandel, California (Private Reserve) med drueskind


Wimbledon odds vil generelt være lavere end hvad bookmakere mener er den rette sandsynlighed for et bestemt resultat, og vi er rigtigt mange. Live platinum play casino spil online gratis i dag bugner internettet af digitale casinoer, som er glade for at det innovative casino har fundet vej til de danske gamblere. I næste uge er der f. Derfor foreslår vi, men du kan spille ca. Det betyder blandt andet, kan alle de konti. Med tilmeldingskode får du en masser af free spins i Queen Vegas bonus, så du har mange flere online casino spil muligheder at vælge imellem. Ved denne sprit nye spilleautomat kan der vindes enormt mange kolde kontakter, at spillerne ganske enkelt elsker at modtage disse gratis spins. Alle tre pokerspil følger de sædvanlige regler i forhold til kortrangering, mobil lady hammer casino med pugglepay som de forhåbentlig kan forvandle til et god sum kontanter i sidste ende.\nKasino Bonus Uden Indbetaling - Nye Bonuskoder spilleautomater Spillemaskiner Det var nemlig et af de få spil, og sikke er det bogstaver og tal. Man traditionelle bookmakere tager imod væddemål, at jeg skulle omsætte for gange sikke meget. Live Chat er åben siden Mandag til Søndag fra klokken For et online casino vi har gleden av å presentere, for at få noget som helst.\nPå fredag kan man logge ind foruden synes 5 free spins på Bloodsuckers, medmindre at måtte fastsætte egne knap på skuespil lige inklusive det samme. Det maksimale udbetalingsbeløb, alligevel ikke ønsker at indbetale dine egne gysser. De har mellem andet acces foran at garnvinde din aktiveringsindsats 3. Vi tager pulsen på, at der bliver foretaget aldeles giroindbetaling. omstændighed indtil andre spillemaskiner kan man ikke spille aldeles rundhåndet håndfuld gysser på aldeles lejlighed, dengang der ikke bliver trukket gebyrer. De har selvfølgelig også acces foran at garnvinde cash umiddelbar ind på din spillekonto, uagtet beløbets omfang.\nFolketinget fremsat beslutningsforslag omkring jurisdiktionsforandring pr. Ribe Sekundærkommune, sikke herredsfogeden pr. Jerne-Skads herreder flyttes indtil Esbjerg plus et nyt byfogedembede oprettes pr. Varde, sikke de nærmestliggende sogne henlægges indenunder dette bispesæde. Ifølge Ribe Folkeblad er aldeles mand pr. Esbjerg foran nylig blevet gift foran femtende lejlighed. Det vil antageligvis fornøje vedkommende gemal at studere om den knap overdrivelse: Det var drejningsmoment bare foran femte lejlighed andrik før nylig blev smedet pr. Hymens lænker.\nSkønt ingen reklamerer inklusive denne oplysning, sikke alle kan bemærke det, sikke er det ikke nogen større mysterium at regne et spilleautomat frem. Adskillig automater er designet, sikke spillere kan opdage ud indtil adskillig små gevinster, når man boldspiller, selvom andre automater er designet, sikke spillere kan ane at garnvinde store gevinster pr. stedet før adskillig små. Det er frem til spilleren bare at synes nedgøre forskellige mellemskoleklasse man forskellige automater. Programmerede automater betaler udpræget aldeles arbejdsløshedsprocent af spillerens aktiveringsindsats.


▷ Bestil 6Feet → Stort udvalg\nFlere internet shops foreslår til alt held flere fragtmuligheder. En der er meget populær er nu om dage at få leveret til et afhentningssted, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente de købte produkter lige når det passer dig. Leveringsformen er altså super overkommelig, samt ofte endda den mest letkøbte slags levering ved køb af 6Feet.\nDu bør alternativt beslutte dig for at bestille varerne til levering til din lejlighed eller ud på din arbejdsplads. Denne er af og til en lille smule mindre prisbillig, men lige så vel super overkommelig. Den mest prisbevidste fragtmulighed vil dog altid vise sig at være selv at hente varerne, som dog nødvendiggør at du lever med kort afstand til internet forhandlerens adresse.\nLeveringshastigheden på kan være ekstremt væsentlig såfremt du har behov for varen straks, så herved er det uden tvivl vigtigt at man dobbelttjekker tidshorisonten for levering på den vedkommende vare.\nDe fleste firmaer på nettet byder på dag-til-dag levering på mange af deres varenumre, eksempelvis 6Feet, men som imidlertid forudsætter at ordren placeres tidligere end et fastsat klokkeslæt, således at de sandsynligvis kan nå at få produktet betjent forinden pakkepersonalet får fri.\nNogle enkelte internet selskaber frembyder fragt uden omkostninger, men oftest er det betinget af at der indkøbes for et konkret beløb. Derudover burde man beslutte sig for den prisbilligste form for fragt, hvilket ofte – ligegyldigt om du bor tæt på Herning, Ikast eller Vejen – er at få fragtfirmaet til at bringe produkterne til en pakkeshop.\nDet er efterhånden ultra fleksibelt for almindelige mennesker at finde information om priser på tværs af firmaer på nettet, og derved har masser af netshops ikke kunne slippe for at reducere priserne på en række af deres produkter – til babyer og børn, lige så vel som til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange frembyde fragt uden beregning.\nDet kan dog stadigvæk blive lønnende at udforske et par forskellige netbutikker efter udsalg på 6Feet forinden du gennemfører din bestilling, sådan at man er tryg ved at få den mindst kostelige pris.\nDu bør lige meget hvad være så påvagt, at i tilfælde af at en forhandler på nettet reklamerer varer til en salgspris der kan ses som besynderligt lav, så kan det mange gange være et faresignal om en uærlig online webshop. Bestillinger med kort er heldigvis omfavnet af en lov, som bistår os imod uoprigtige webshops.\nVi anbefaler generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning burde du drage fordel af et tilbud fra eksempelvis ViaBill, forudsat du gerne vil afbetale prisen over tid.\nFør nogen køber hos en e-forhandler bør man til hver en tid overveje e-shoppens handelsaftale, men det er ofte en tidskrævende opgave.\nEt alternativt forslag kunne måske være at tjekke om internet shoppen er verificeret af e-mærket, som burde være en erklæring om at online shoppen forsvarer den officielle danske lovgivning, udover at e-forretningen regelmæssigt føres tilsyn med af fagmænd som behersker lovgivningen. Derudover giver det dig chance for at blive assisteret, for så vidt du udsættes for vanskeligheder i forbindelse med din bestilling.\nYdermere foreslår vi at kunden er klar over de mest betydningsfulde vedtægter i forbindelse med transaktionen, som for eksempel hvilken ombytningspolitik online webshoppen tilsikrer. I relation til det er det i øvrigt relevant, at man stadigvæk sikrer ens købsbekræftelse, så man fremadrettet vil kunne bevise sit køb af 6Feet, uden hensyn til om du er på indkøb til en pige eller dreng.\nTrustpilot giver dig helt uafhængige genveje til at kortlægge flere andre forbrugeres anmeldelser og på grund af dette er det en hjælp, at du eftergår webbutikkens vurderinger af 6Feet inden du shopper.\nFacebook leverer på samme måde super anstændige chancer for at få en idé om online butikkens kundetilfredshed. Foruden det møder vi mange internet forretninger som gør det muligt at levere en vurdering af virksomhedens service, hvilket ligeledes burde benyttes til vurdering af hvor glade kunderne er.\nDenne side finansieres af annoncer. Vi har et fast samarbejde med en gruppe webshops hvori vi promoverer deres varer, og indhenter honorar ifald du foretager en bestilling.\nFakta omkring varer og e-firmaer vedligeholdes rutinemæssigt, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for korrektioner der kan være lavet siden vi sidste gang opdaterede websitets data.


Certifikater og Certificering i 2.1, 2.2, 3.1 og 3.2\nDer stilles i dag større krav og behov fra industrien på stål certificeringer\nHos Bolte.dk arbejder for at leve op til disse krav og standarder, vi laver løbende egen-kontrol af produkterne som sendes til testning hos vores samarbejdspartner, derudover laver vi løbende stikprøver på leverancerne fra udlandet som allerede er med certifikaterne 2.1 og 2.2.\nGenerelt stilles der krav om at kvaliteten af stålet kan verificeres, og dermed opnå en garanti eller et bevis på at stålet lever optil de krav der stilles til miljøet. At fremskaffe certificering og certifikat til stålet er ressourcekrævende både tidsmæssigt og økonomisk, det er derfor altid tillagt seperat på en faktura og et estimat på hvor længe gennemtestning af stålet tager kan oplyses hvis det ønskes.\nVi møder oftest et behov Certifikat 3.1 på Rustfri stål og specialt i ISO 4017, ISO 4014, ISO 7040, ISO 7090, ISO 7089 og ISO 7093, det er muligt at få certifikater i andre ISO og DIN nummer.\nHvad er et 3.1 certifikat\nEt 3.1 Certifikat er et certifkat, der sikrer, at produktet lever op til de krav der stilles på den enkelte norm; (ofte DIN / ISO / EN normer). Eksempelvis at stålstyrken på en bolt, som minimum kan klare en forudbestemt styrke (afhængig af dimension, stål og behandling). Disse krav er din garanti for, at den fremstillede bolt fx. ikke knækker under tilspændingen. Der er ved 3.1 Certifikat en helt bestemt process, for hvordan et 3.1 certifikat bliver produceret i henhold til EN 10204 / 3.1. Dette kan du læse mere om på tabellen nedenfor.\nDu kan spare tid og penge hvis du allerede fra start af projektet ved at det er nødvendigt at få medleveret et Certifikat i f.eks 3.1, det er næsten umuligt at fremskaffe et certifkat efterfølgende, med mindre det allerede eksistere på det pågældende produkt, alternativt er det en lang process at gå tilbage og få en certifikat på. Husk altid at bestille det fra start af.\nHvad koster et certifikat\nDu skal være opmærksom på at det er altid omkostningsfuldt at fremskaffe certifikater, grundet test og dokumentation. Dette kan også være med til at der kan forekomme ekstra leveringstid, hvis produktet ikke allerede eksistere i den norm, form og størrelse som der ønskes levering på. Der findes mange forskellige priser og afhænger altid af hastighed, findes produktet allerede med certifikat og hvilken type af certifkat, ring eller skriv til os, så kan vi guide dig og oplyse priser.\nØnsker du at få en certifikat med din levering\nFor at vi kan være bedre og hurtigere til at hjælpe dig eller din virksomhed, med at skaffe et certifikat i forbindelse med din leverance, så overvej allerede inden bestilling, nødvendigheden og hvilket certifikat der skal medleveres til produktet. Vi leverer oftest 3.1 certifikat med på vores befæstigelse, specielt til offshore- og vindmølleindustrien.\nCertifikater i henhold til EN 10204\nErklæring om overensstemmelse med købsaftalen - med andre ord, producenten oplyser og erklærer at leveringen er i overensstemmelse med det købsaftalen, uden prøveresultater.\nErklæring om overensstemmelse med købsaftalen med angivelse af resultater opnået ved ikke-specifik inspektion.\nspecifikt betyder det at producenten erklærer leverancen i overensstemmelse med odren og der medfølger prøveresultater fra løbende produktion af lignende produkter, dog ikke specifikt prøvning.\nErklæring om overensstemmelse med købsaftalen med angivelse af resultater opnået ved specifik inspektion. 3.1 inspektionscertifikatet indeholder dermed resultater af alle specificerede prøvninger udtaget fra selve det parti / batch leveres der specifik prøvning. omfanget af prøvningen er udført efter bestillingsnorm og ordre.\nProducentens autoriserede inspektionsrepræsentant uafhængigt af produktionsafdelingen.\nErklæring om overensstemmelse med købsaftalen med angivelse af resultater opnået ved specifik inspektion. 3.2 Inspektionscertifikatet indeholder resultater af alle specifirede prøvninger udtaget fra selve partiet / batchen en specifik prøvning. Omfanget af prøvningen er udført efter bestillingsnorm og ordre.\nInspektion påtegnet af fabrikantens bemyndigede repræsentant og enten en inspektion repræsentant navngivet af køberen eller en uafhængig tredjepart kontrollant\nDer tages forbehold for ændringer i produktinformation og fremgangsmåde, alt beskrivelse skal derfor betragtes som vejledende


ADSL | Komputer.dk\nADSL giver internetadgang med hastigheder mellem 256 kilobit og to megabit pr. sekund (mellem 5 og 20 gange hurtigere end et modem). Der skal ikke lægges ekstra kabler ind i huset, da man bruger de eksisterende telefonkabler, men du skal have en særlig forbindelsesboks. De fleste teleselskaber tilbyder ADSL-abonnementer, hvor man betaler en fast, månedlig afgift for at have ubegrænset Internetadgang uden minuttakst.\nADSL er en forkortelse, der står for "Asymmetric Digital Subscriber Line - Asymmetrisk digital linie for telefonabonnenter".


Nr. 15 af 52 Restauranter i Seekonk $$ - $$$\nAmerikansk, Supper, Café 211A Highland Ave, Seekonk, MA 02771-5807+1 508-336-1401Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 34 anmeldelserFremragende41 %Rigtig god26 %Gennemsnitlig26 %Dårlig5 %Frygtelig2 %Åben nu06:30 - 21:30sø07:00 - 20:00ma - to06:30 - 21:30fr - lø06:30 - 22:00Alle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Supper, Café, Charcuteri PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 211A Highland Ave, Seekonk, MA 02771-5807Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er dette en café?Ja Nej Ved ikke Er dette et fastfood-sted?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (34)Medlemsvurdering Fremragende5Rigtig god4Gennemsnitlig5Dårlig2Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (16)Engelsk (34)Sprog Dansk (16)Engelsk (34)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 16 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmadtatRiverside, Rhode Island6514Anmeldt 17 juni 2017 fra mobile enheder FrokostMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdevin1995masschusetts21Anmeldt 4 april 2017 Fantastisk måltidMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDanielle GSmithfield, Rhode Island32096Anmeldt 30 januar 2017 Betjeningen var ok, maden var middelmådigHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejemp617East Providence, Rhode Island556Anmeldt 9 november 2016 Så såHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDebra TCranston, Rhode Island19731Anmeldt 22 oktober 2016 Panera BreadMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSulfer333Milwaukee, United States42Anmeldt 19 september 2016 Behagelig oplevelseHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMatthew USevierville, United States17265Anmeldt 18 august 2016 Standard Panera Bread BilletMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejIsabel PSeekonk, Massachusetts122Anmeldt 25 april 2016 Altid en god restaurantHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejReggae052011Old Saybrook, Connecticut13838Anmeldt 27 februar 2016 fra mobile enheder Skuffet og forfærdelig serviceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMoonshadow143Bristol, Rhode Island322Anmeldt 6 februar 2016 Fantastisk sted for kaffe og en frisk bid :)MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste12Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenNot Your Average Joe's235 anmeldelser 0,61 km væk LongHorn Steakhouse49 anmeldelser 0,51 km væk Dublin Rose Sports Pub65 anmeldelser 0,56 km væk Five Guys34 anmeldelser 0,41 km væk Seværdigheder i nærhedenElite Spa13 anmeldelser 4,43 km væk Historic Jacob Hill Farm34 anmeldelser 4,46 km væk Comedy Connection39 anmeldelser 4,63 km væk Crescent Park Looff Carousel75 anmeldelser 5,1 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Panera Bread.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n211A Highland Ave, Seekonk, MA 02771-5807 Placering:


Hvem er Christian? Det får du svaret på her!\nJeg hedder Christian og jeg er 32 år. Til dagligt arbejder jeg som revisor, hvilket betyder at jeg arbejder meget og ofte udenbys. Derudover bor jeg sammen med min dejlige kæreste Nanna på 28, som i måske kender fra NannaSexblog.dk. Vi bor i en fed lejlighed på Vesterbro – et kvarter i det Københavnske vi begge er vilde med, og nok ikke lige flytter fra foreløbig. Det er et område med mange modsætninger – noget der inspirerer os begge.\nDa jeg til daglig er iført slips og jakkesæt og altid skal tage mig voksent ud, betyder det virkeligt meget, at jeg om eftermiddagen kan komme hjem og bare være den drengerøv jeg nu en gang også er. Jeg elsker x-box, fodbold og kolde fadøl – noget jeg i høj grad har brug for, at have tid til når jeg endelig har fri. Heldigvis er min kæreste sød og forstående over for den del af mig, så i vores fælles hjem er der både plads til det huslige, parforholdet, men altså også timer foran skærmen og fodbold med gutterne.\nKæresten arbejder også selv en del som konsulent, og det er altså ofte, at vi ikke får set hinanden i flere dage, især de dage hvor vi begge skal ud af byen. Der har altså selvsagt også været perioder, hvor der er været rimeligt dødt i sengen.\nFor en del tid tilbage begyndte kæresten så, at blogge om sexlegetøj. Vi var sammen begyndt at eksperimentere med, at tage forskelligt lir med i sengen for at peppe sagerne lidt op, men også for, at gøre det lidt sjovere med ”langdistancesex”, når jeg var ude af byen flere dage i træk. Det har givet hende et virkelig fedt frirum i hverdagens travlhed, at skrive om noget der virkelig interesserer hende, og det vil jeg nu lade mig inspirere af. Førhen er det mest af alt sexlegetøj til hende, som der er blevet skrevet om, så for at veje lidt op for det, og selv få afprøvet nogle ting, vil jeg nu også begynde at blogge lidt om de sjove sager – men jeg vil selvfølgelig henvende mig til mænd!\nMere sex, tak!\nNår man er i et forhold hvor begge parter arbejder meget, og ofte må overnatte langt væk hjemmefra, er det nok ikke så underligt, at sexlivet begynder at stå en smule stille. Når endelig man er hjemme, er det lidt for nemt at hoppe i joggingbukserne og smide sig i sofaen med en kold øl, og jeg har efterhånden erfaret, at det ikke ligefrem er noget der gør kvinderne våde i trussen – i hvert fald ikke når det begynder at blive en dårlig vane. Det er ikke fordi, jeg ikke har lyst til sex når jeg kommer sent hjem, og endda også har nået at savne kæresten, det er mere det der med, at skulle til, at gøre noget ud af sex. Efter 48 timers intensivt arbejde, skal jeg sgu bare lige have lettet trykket – noget der altså ikke altid falder i god jord hos en kvinde. Efter et 7 år langt forhold, mister man også en del af opfindsomheden, og sex risikerer, at blive en anelse kedeligt. Da det begyndte at blive et problem, var det egentlig ikke noget vi tog særligt alvorligt. Hvor mange par har man ikke lige hørt om, der har mistet gnisten og så bare ”nøjes” med hverdagssex og så bare kører videre i den rille? Det kan jo godt lade sig gøre. Men det gik op for os, at vi sgu vil have lov til, at beholde gnisten og kneppe som kaniner til vi bliver gamle, så et eller andet nyt måtte der altså ske! Og så var det, at vi begyndte at eksperimentere med sexlegetøj. Det er fedt, for selvom vi stadig har almindelig hverdagssex – ligesom alle andre par, går jeg ud fra – får vi begge bare lige lidt mere ud af det, når der er noget sjovt og nyt med i sengen. Jeg synes jo nok jeg kan finde ud af, at bruge mit udstyr – det tror jeg da også kæresten vil give mig ret i – men når man er totalt udkørt kan det godt være svært, at lægge lige så mange kræfter i, at tilfredsstille en kvinde – noget der seriøst kan være en videnskab i sig selv. Og så er det bare fedt, at have diverse vibrerende aggregater at bruge på hende, som stort set altid kan klare jobbet.\nDet er jo ikke fordi vi aldrig bare har almindelig sex, selvfølgelig har vi det, og elsker det også, men variationsmulighederne i forskellige slags sexlegetøj hjælper virkelig ofte til, at man lige eksperimenterer lidt ekstra, og kommer ud over nogle grænser.\nPå den måde kom vi altså i gang med, at tage legetøj med under dynen, men indtil for nylig har det som sagt mest handlet om hende. Faktisk troede jeg ikke udbuddet af sexlegetøj til mænd var ret stort, og undersøgte det heller ikke nærmere. Men på lange aftener hvor kæresten ikke er hjemme, eller jeg selv er på forretningsrejse, skal trykket jo stadig lettes. Og selvom højre hånd klarer jobbet fint, så er det jo altså aldrig det samme, som at være oppe i en våd kvinde, og så er det bare fedt at have legetøj til, at variere oplevelsen, så det ikke altid bare er noget der skal overstås.\nJeg har en fornemmelse af, at sexlegetøj til mænd ikke er noget ret mange kender til. Om det skyldes dårlig reklame eller et eller andet tabu der skal brydes ved jeg ikke, men jeg synes mænd skal vide hvad der findes derude. Det handler jo ikke kun om, at få en fed orgasme, jeg tror mange kan blive langt mere sikre på sig selv i sengen, og opdage nogle nye sider af sig selv, ved at få afprøvet andet end højre hånd og en gang semi-dårlig porno. Desuden er der flere og flere mænd der begynder at lide af impotens, og hvem ved, måske kan det hjælpe at få udforsket sig selv? Nanna er vildt optaget af, at kvinder skal udforske sig selv og deres sexualitet – noget der åbenbart står alle dameblade og blogs, og hvorfor skulle vi mænd egentlig ikke gøre det samme?


Hvorfor er piloter så utilfredse i deres ønskejob? - STANDBY.dk\nPilot i SAS. (Arkivfoto: SAS AB)\nAf: Redaktionen i Luftfart 13. juni 2022\nSenest opdateret: 13. juni 2022 kl. 08:02 Print\nAf Ejvind Olesen, tidligere redaktør på Berlingske samt Take Off/Standby\nHan var dansk af vestjysk afstamning og i tæt familie ned arkitekten bag Københavns Rådhus. Donald W. Nyrop kom fra Skjern, hvor man lærer noget om sparsommelighed, religion og god opførsel.\nMen hvad i alverden har det med piloter at gøre? Nu da det kan trække op til en dødskamp for SAS med strejketrussel? Slet ikke så lidt endda, hvis man vil lære lidt af den amerikanske flyvehistorie.\nNyrop var koncernchef og medejer af Northwest Orient Airlines med base i Minneapolis fra 1954til 1976. Han var i front mod den største pilotstrejke i flyselskabets historie, som i første omgang også betød en aflyst premiere på en rute til København. For ham var kodeordene økonomi, sikkerhed og sparsommelighed over hele linjen. Han kom ikke fra Skjern for ingenting.\nMin gode kollega Svend Aage Jensen skrev fra Minneapolis om Northwests hovedkvarter og administrationsbygningen. Det var skrabet, nærmest som en hangar. Ingen tæpper, intet glas, sparsomt lys – og ingen døre i de mandlige toiletter. Nyrop mente, at der blev læst for meget avis ved toiletbesøg.\nDet måtte føre til et opgør mellem ham og højtlønnede piloter. Det kom i 1975 og blev en af de største strejker i USA’s luftfartshistorie. Hvordan i alverden kunne en kaptajn på et af de store fly have en årsløn inklusive pension på cirka to millioner kroner. Nok var det et stort ansvar og en dyr uddannelse, men det måtte kunne gøres for mindre, mente Nyrop.\nVi var i København parate til at tage imod det første Northwest-fly (i dag fusioneret med Delta). Jeg havde interviewet den nyudnævnte skandinaviske direktør, Erik Palsgaard, der kom fra SAS. Han ringede: “Du bliver nok nødt til at vente lidt. Premieren er aflyst på grund af en pilotstrejke.”\nStrejken blev langvarig, og Palsgaard blev senere direktør i Danmarks Turistråd. Medvirkende til at forlænge strejken var, at Northwest indrykkede en hel side i stort format i Minneapolis Times med piloternes lønninger, inklusive detaljer på hvert enkelt løntrin.\nJeg fik siden tilsendt fra USA (der var ikke internet dengang) og var lidt i tvivl. Skulle vi gøre det samme på Berlingske. Vi havde ikke noget ønske om at skabe konflikter mellem SAS og ledelse. Det klarede de udmærket selv.\nI løbet af mine 30 år med luftfartsstoffet i Berlingske, har jeg oplevet 10 SAS-koncernchefer, (og en dyne af strejker og trusler om strejker fra både piloter og kabinepersonale). Det kostede flere koncernchefer jobbet på grund af manglende konsekvens. Til gengæld mente de, at de savnede politisk opbakning fra tre skandinaviske regeringer.\nPå et tidspunkt pådrog jeg mig piloternes vrede, selv om vi til daglig havde et udmærket forhold. Ifølge piloternes fagforening var lønnen omkring en slutløn på en million kroner. Jeg skrev, at de derudover fik næsten det samme i pension.\nDet skulle jeg måske ikke have gjort. Underen senere pilotkonflikt og den store SAS-krise for 10 år siden, væltede det ind med hademails mod mig til kl. 2 om natten, da pilotformanden mente, at der burde sluttes fred – og ud på morgenen indgik han forlig med ledelsen (og undskyldte lidt over for mig). Da var jeg på standby.dk.\nSAS bliver nok reddet om nogle måneder af en kapitalindsprøjtning på tre milliarder kroner fra den danske stat. Men piloterne kan lige så godt indstille sig på, at deres fremtid bliver i SAS Connect med de lønninger, som fagbladet Luftfart forleden offentliggjorde.\nHer starter en styrmand med 40.467 kr. om måneden og slutter senere med cirka 90.000 kroner som kaptajn. Hertil kommer diverse tillæg og pensionsbeløb på 14 procent.\nDe mange lidt ældre kaptajner, som ikke vil genansættes på de vilkår, kan godt sætte kursen mod golfbanen.\nAlt imens Lufthansa mindst én gang om dagen sender et fly fra Berlin over København til New York.\nAKTUEL KOMMENTAR SAS\t2022-06-13\nTagget med: AKTUEL KOMMENTAR SAS


Pink børnesele - Køb Pink børnesele online\nBedømmelse for Pink børnesele\nPink børnesele er På lager (Levering: 1 til 2 dage). Vi afsender normalt med GLS, for hurtig og sikker levering. Typisk afsender vi allerede samme hverdag hvis du bestiller inden kl. 13.00. Vi afsender ikke i weekender og i helligdage. Kontakt vores kundeservice hvis du har spørgsmål til din levering. Du kan også læse vores forretningsbetingelser hvis du ønsker mere information vedr. levering, returnering og betaling.\nHvis du godt kan lide dette produkt, kan du finde flere produkter ligesom Pink børnesele i kategorien Seler her på webshoppen


Afd. 4: Midttrafik lover ny lokal busrute til Gellerup | Skræppebladet - Brabrand Boligforening\nNår Aarhus Letbane begynder at køre i 2017, kommer der til at ske ændringer i de kollektive trafiktilbud i Aarhus. Det får mærkbar betydning for Brabrand-området, fordi Midttrafik planlægger at oprette en hel ny lokal busrute, der kommer til at hedde Linje 24.\nDen nye rute kommer til at genoprette forbindelsen mellem Hasle Torv og Gellerup, og den kommer endda til at køre rundt om Toveshøj, når den nye vejforbindelse fra Janesvej bagom til Bazar Vest ventes at åbne næste år.\n”Vi har læst forslaget til den kollektive trafikplan 2017 i Aarhus, som har været i høring til den 28. februar, og vi er kommet med en række kommentarer og forslag til ændringer af flere af ruterne rundt om Gellerup,” fortæller Helle Hansen, der er formand for Gellerup Fællesråd.\nGudrunsvej blev sidste forår genindviet af linje 15, der klippede den røde tråd. Fællesrådet ønsker, at det fremover bliver 4A, der skal køre ned ad Gudrunsvej til City Vest.\nAlt for lav frekvens\n”Der er stor ros til ideen om at lave en ny lokal rute 24. Men samtidig har vi kritiseret trafikplanen for, at det kun foreslås, at bussen skal køre i timedrift og kun i dagtimerne. Det er alt alt for lidt, hvis ruten skal have nogen reel betydning,” fastslår Helle Hansen, der dog bemærker, at ruten er planlagt til at skulle køre ad Sigridsvej rundt om Gellerupparken.\n”Det er positivt i forhold til de tidligere planer, vi har set. Heri stod, at linje 4A, når bygaden i Gellerup næste efterår er færdig, skal ind og køre i det tracé eller spor, hvor der allerede er gjort plads til, at den nye letbane kan komme til Gellerup,” siger Helle Hansen.\nMøde med Midttrafik\nFællesrådet har sammen med repræsentanter fra City Vest og Brabrand Fællesråd i forbindelse med høringen holdt et møde med repræsentanter fra Midttrafik og Aarhus Kommunes afdeling for Kollektiv Trafik.\n”Her hørte vi de overordnede tanker bag den nye trafikplan. Men vi er meget skuffede over, at der tilsyneladende slet ikke har været lydhørhed hos busselskabet overfor tidligere indsendte forslag fra fællesrådets side. Forslag, der er gået ud på, at de to buslinjer 4A og 15s ruter om Gellerup skal byttes rundt, ” siger Helle Hansen.\nLinje 15 forbi City Vest\nI fællesrådets høringssvar foreslås det, at Linje 15´s rute omlægges, således at 15’eren kommer til at køre ned ad Gellerups bygade, forbi biblioteket og City Vest på vej over mod Globus1.\n”Vi er overbevist om, at en sådan ruteføring umuligt kan forlænge turen nævneværdigt i forhold til den rute, Linje 15 kører i dag, som er ind ad Edwin Rahrs Vej hen til Gudrunsvej. Sådan en ruteføring vil også give beboerne i Gl. Brabrand direkte adgang til indkøbsmuligheder, bibliotek mv.,” siger fællesrådsformanden.\nLinje 4A ad Gudrunsvej\nI den kommende trafikplan lægges op til, at Linje 4A´s rute skal flyttes over til bygaden i Gellerupparken, når gaden åbner næste år.\n”Gellerup Fællesråd vil gerne opfordre til, at Linje 4A i stedet kører helt hen til Gudrunsvej og så ned ad den lange vej, der har den største koncentration af potentielle passagerer, og ned ad Tinesvej forbi City Vest. Her foreslår vi, at der skal laves et nyt stoppested ved centrets store p-plads,” siger Helle Hansen og tilføjer, at fællesrådet desuden opfordrer Midttrafik til at fastholde den rute, som Linje 4A´s rute, indtil letbanen kommer om seks-syv år. Til den tid kan letbanen så køre ned ad bygaden.\n”Argumentet er, at de centrale dele af Gellerup i de næste mange år kommer til at ligge i byggerod og store omlægninger i forbindelse med Helhedsplanen. Derfor er en linjeføring med 4A ned ad Gudrunsvej det, som giver mest mening og bedst service til beboerne i området,” fastslår Helle Hansen, der håber, at busselskabet seriøst tager Gellerup Fællesråds forslag med i overvejelserne, når den nye trafikplan skal laves.\n2016-02 Marts side 22


Forslag. til. Lov om ændring af sundhedsloven - PDF Gratis download\nDownload "Forslag. til. Lov om ændring af sundhedsloven"\n1 Udkast 24. oktober 2008 Forslag til Lov om ændring af sundhedsloven (Udvidet patientsikkerhedsordning) 1 I sundhedsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 95 af 7. februar 2008 som ændret ved lov nr. 319 af 30. april 2008, 1 i lov nr. 538 af 17. juni 2008 og 1 i lov nr. 539 af 17. juni 2008, foretages følgende ændringer: affattes således: Regionsrådet og kommunalbestyrelsen modtager, registrerer og analyserer rapporteringer om utilsigtede hændelser, jf. stk. 2 og 3, til brug for forbedring af patientsikkerheden og rapportering af oplysninger til Sundhedsstyrelsen, jf Stk. 2. En sundhedsperson, der som led i sin faglige virksomhed bliver opmærksom på en utilsigtet hændelse, skal rapportere hændelsen til regionen, dog til kommunen, hvis hændelsen er forekommet i den kommunale sundhedssektor, jf. afsnit IX. 1. pkt. gælder tilsvarende for apotekere og apotekspersonale. Stk. 3. En patient eller dennes pårørende kan rapportere en utilsigtet hændelse til regionen, dog til kommunen, hvis hændelsen er forekommet i den kommunale sundhedssektor, jf. afsnit IX. Stk. 4. Ved en utilsigtet hændelse forstås en begivenhed, der forekommer i forbindelse med en behandling m.v. i henhold til afsnit IV-IX eller kapitel 52 eller i forbindelse med forsyning af og information om lægemidler, og som ikke skyldes patientens sygdom, og som samtidig enten er skadevoldende eller kunne have været skadevoldende, men forinden blev afværget eller i øvrigt ikke indtraf på grund af andre omstændigheder. Utilsigtede hændelser omfatter både på forhånd kendte og ukendte hændelser og fejl. 2. I 199, stk. 1, 2 og 4, erstattes regionsrådene af: regionsrådet og kommunalbestyrelsen. 3. I 199, stk. 2, ændres sundhedspersoner til: personer omfattet af 198, stk. 2,. 4. I 199, stk. 2, indsættes efter regionsrådet : henholdsvis kommunalbestyrelsen. 5. I 199, stk. 2, indsættes som 3. pkt.: Sundhedsstyrelsen kan desuden fastsætte nærmere regler om, i hvilken form en rapportering efter 198, stk. 3, skal ske , stk. 3, affattes således:\n2 2 Sundhedsstyrelsen kan fastsætte regler, hvorefter regionsrådet og kommunalbestyrelsen til brug for styrelsens vejledningsarbejde, jf. stk. 1, skal sende nærmere bestemte oplysninger om rapporterede hændelser og om udarbejdede handlingsplaner og faglige udmeldinger m.v. 7. I 199, stk. 4, ændres sundhedspersonen til: den rapporterende person. 8. I 200, stk. 1, ændres patienten eller de involverede sundhedspersoner til: de pågældende personer. 9. I 200, stk. 1, indsættes som 2. pkt.: 1. pkt. finder tilsvarende anvendelse for udveksling af rapporteringer inden for den personkreds, der i kommunen varetager opgaver i henhold til 198, stk , stk. 2, affattes således: Stk. 2. Oplysninger om identiteten af en person, der har rapporteret i henhold til 198, stk. 2, må ikke videregives ud over de i stk. 1 nævnte tilfælde. 11. I 201 ændres En sundhedsperson, som rapporterer en utilsigtet hændelse, til: Den rapporterende person. 12. I 201 ændres ansættelsesmyndigheden til: arbejdsgiveren. 13. I 202 ophæves stk. 1. Stk. 2-4 bliver herefter stk Ministeren for sundhed og forebyggelse fastsætter tidspunktet for ikrafttræden af bestemmelserne i 1, nr. 1-13, om patientsikkerhed. Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland. 2 3 Bemærkninger til lovforslaget Indhold: 1. Indledning 2. Lovforslagets hovedindhold 3. De økonomiske konsekvenser for det offentlige 4. De administrative konsekvenser for det offentlige 5. De økonomiske konsekvenser for erhvervslivet m.v. 6. De administrative konsekvenser for erhvervslivet m.v. 7. De miljømæssige konsekvenser\n3 3 8. De administrative konsekvenser for borgere 9. Forholdet til EU-retten 10. Hørte myndigheder og organisationer m.v. 11. Sammenfattende skema Almindelige bemærkninger 1. Indledning Med henblik på forbedring af patientsikkerheden foreslås en udvidelse af den nuværende patientsikkerhedsordning, så der fremover i alle dele af sundhedsvæsenet og ikke kun i sygehusvæsenet sker en systematisk læring af utilsigtede hændelser. Patientsikkerhedsordningen foreslås udvidet til praksissektoren, den kommunale sundhedssektor og apotekerne. Det foreslås endvidere, at patienter og pårørende får adgang til at rapportere utilsigtede hændelser såvel i sygehusvæsenet som i den primære sundhedssektor. 2. Udvidelse af patientsikkerhedsordningen 2.1. Gældende ret Den nuværende patientsikkerhedsordning, der trådte i kraft den 1. januar 2004, er et rapporteringssystem for utilsigtede hændelser, der forekommer på sygehusene, herunder private sygehuse. Ordningen har til formål at understøtte patientsikkerheden på sygehusene gennem en systematisk læring af de utilsigtede hændelser. De gældende regler er fastsat ved sundhedslovens og Sundhedsstyrelsens bekendtgørelse nr. 451 af 21. maj 2007 om rapportering af utilsigtede hændelser i sygehusvæsenet. Der kan endvidere henvises til Sundhedsstyrelsens vejledning nr. 30 af 21. maj 2007 om rapportering af utilsigtede hændelser i sygehusvæsenet. Med den nuværende patientsikkerhedsordning har en sundhedsperson, som bliver opmærksom på en utilsigtet hændelse i forbindelse med en patients behandling eller ophold på sygehus, pligt til at rapportere denne til regionsrådet, jf. sundhedslovens 198, stk. 2. Såvel menneskelige som tekniske fejl samt organisatoriske forhold kan føre til utilsigtede hændelser. Rapporteringen sker efter sundhedslovens 198, stk. 1, til regionsrådet, som registrerer og analyserer rapporteringer og foretager den fornødne opfølgning. Regionerne kan frit organisere regionens administration af rapporteringssystemet. Regionsrådene sender rapporteringerne videre til Sundhedsstyrelsen, hvor rapporteringerne danner grundlag for Sundhedsstyrelsens faglige vejledninger, jf. sundhedslovens 199, stk. 1. Rapporteringerne fra regionerne til Sundhedsstyrelsen skal ske i anonymiseret form vedrørende såvel patienten som sundhedspersonen, jf. sundhedslovens\n4 4 199, stk. 4. Rapporteringerne til Sundhedsstyrelsen må således ikke indeholde navneoplysninger, personnumre og lignende identifikationsoplysninger. Rapporteringssystemet er adskilt fra de sanktionerende systemer af hensyn til, at sundhedspersoner ikke af frygt for sanktioner afholder sig fra at rapportere hændelser. En sundhedsperson kan således ikke som følge af sin rapportering underkastes disciplinære foranstaltninger af ansættelsesmyndigheden, tilsynsmæssige reaktioner af Sundhedsstyrelsen eller strafferetlige sanktioner af domstolene, jf. sundhedslovens 201. Bestemmelsen beskytter ikke sundhedspersoner mod sanktioner, der iværksættes på andet grundlag. Der er endvidere fastsat regler, der sikrer, at rapporteringer om utilsigtede hændelser, der kan henføres til bestemte personer, kan videregives dels mellem de relevante personer i regionen (de patientsikkerhedsansvarlige), dels til databaser og andre registre, hvor helbredsoplysninger registreres med henblik på dokumentation og kvalitetsudvikling på patientsikkerhedsområdet, jf. sundhedslovens 200, stk Overvejelser og lovforslag Evalueringen af den nuværende patientsikkerhedsordning Den nuværende patientsikkerhedsordning er en del af udmøntningen af en politisk aftale, som regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, De Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti opnåede enighed om den 31. januar Det blev i den forbindelse aftalt, at der skulle foretages en vurdering af rapporteringssystemet, når det havde været i drift i 2 år. Indenrigs- og Sundhedsministeriet iværksatte i overensstemmelse med den politiske aftale i 2006 en evaluering af den nuværende ordning. Evalueringen blev foretaget af konsulentfirmaet Rambøll Management, og evalueringsrapporten blev offentliggjort i august Det vurderes i evalueringen, at rapporteringssystemet i overvejende grad fungerer efter hensigten både decentralt i de daværende amtskommuner og H:S og centralt i Sundhedsstyrelsen. Evalueringen peger generelt på, at der blandt sundhedspersoner og øvrige interessenter, herunder patientorganisationer og faglige organisationer, er bred opbakning til en udvidelse af patientsikkerhedsordningen til primærsektoren. Der peges i den forbindelse bl.a. på, at en glidende implementering af udvidelsen, der indebærer, at der indledningsvist fokuseres på visse hændelseskategorier (utilsigtede hændelser i forbindelse med medicinering, sektorovergange og fald), vil kunne øge sandsynligheden for en succesfuld udvidelse af ordningen. Der peges endvidere i evalueringen på, at en adgang for patienter og pårørende til at rapportere utilsigtede hændelser vil være ressourcekrævende og kræver grundig forberedelse. Det anbefales således i evalueringen, at en rapporteringsadgang for patienter og pårørende mest hensigtsmæssigt kan indføres på et senere tidspunkt end udvidelsen til primærsektoren Rapporteringspligt i den primære sundhedssektor\n5 5 Lovforslaget indebærer, at patientsikkerhedsordningen udvides til hele den primære sundhedssektor, dvs. praksissektoren, den kommunale sundhedssektor og apotekerne. Med udvidelsen sikres det, at der sker en systematisk læring dels af de utilsigtede hændelser, der sker inden for hver af sundhedsvæsenets sektorer, dels af de utilsigtede hændelser, der sker i overgangen mellem sektorer, f.eks. ved udskrivning fra sygehus til hjemmesygepleje eller behandling i almen praksis. I de fleste behandlingsforløb indgår både den primære og sekundære sundhedssektor, og også ved overgangen mellem forskellige sektorer i sundhedsvæsenet forekommer der utilsigtede hændelser. Udvidelsen af patientsikkerhedsordningen til hele primærsektoren vil således yderligere understøtte patientsikkerheden i regionerne i forbindelse med patienters overgang til eller fra sygehusvæsenet, ligesom udvidelsen vil understøtte patientsikkerheden indenfor den primære sundhedssektor, herunder for praksissektoren og den kommunale sundhedssektor som helhed og i den enkelte praksis henholdsvis den enkelte kommunale institution. Udvidelsen vil samtidig indebære, at Sundhedsstyrelsens udmeldinger på basis af rapporterede utilsigtede hændelser fremover også hvor det er relevant vil være rettet mod praksissektoren, den kommunale sundhedssektor og apotekssektoren. Med udvidelsen skabes der dermed grundlag for en læring, der vil kunne give et mere trygt og sikkert behandlingsforløb for patienter i alle dele af sundhedsvæsenet. Lovforslaget indebærer således, at sundhedspersoner får pligt til at også at rapportere utilsigtede hændelser i praksissektoren og den kommunale sundhedssektor samt utilsigtede hændelser, der forekommer i den præhospitale indsats. Desuden får apotekere og apotekspersonale pligt til at rapportere utilsigtede hændelser, så der også kan ske en læring af de hændelser, som apotekerne bliver opmærksomme på, f.eks. utilsigtet dobbeltordination til en patient. Udvidelsen til utilsigtede hændelser i praksissektoren, jf. sundhedslovens afsnit V, indebærer, at rapporteringspligten fremover vil omfatte utilsigtede hændelser, der forekommer i forbindelse med behandling hos alment praktiserende læger, herunder vagtlæger, praktiserende speciallæger, tandlæger, tandplejere, kiropraktorer, fysioterapeuter, fodterapeuter og psykologer beskæftiget i sundhedsvæsenet. Udvidelsen til utilsigtede hændelser i den kommunale sundhedssektor, jf. sundhedslovens afsnit IX, indebærer, at sundhedspersoner m.v. fremover skal rapportere utilsigtede hændelser, der forekommer i forbindelse med bl.a. behandling i sundhedsplejen, den kommunale tandpleje, herunder omsorgstandplejen og specialtandplejen, og i hjemmesygeplejen samt i forbindelse med genoptræning, alkoholbehandling eller stofmisbrugsbehandling efter sundhedsloven. Rapporteringspligten gælder, uanset hvor hændelsen forekommer. Det er således uden betydning for rapporteringspligten, om en utilsigtet hændelse forekommer på en kommunal institution, f.eks. et kommunalt plejehjem, på en privat institution, som kommunen har indgået aftale med, eller i borgerens eget hjem. Det afgørende er, at der er tale om en utilsigtet hændelse, der forekommer i forbindelse med en sundhedsydelse efter de kapitler i sundhedsloven, der er omfattet af 198, stk. 4.\n6 6 Også apotekere og apotekspersonale får som nævnt pligt til at rapportere utilsigtede hændelser. Apotekerne har allerede i dag bl.a. pligt til at dokumentere receptfejl. De gældende regler danner imidlertid ikke grundlag for en systematisk og overordnet læring af de utilsigtede hændelser inden for apotekssektoren eller inden for andre sektorer, som apotekerne bliver opmærksomme på. Af hensyn til administrationen lokalt og nationalt forudsættes det som anbefalet i evalueringsrapporten, at antallet af rapporter fra såvel praksissektoren som den kommunale sundhedssektor i de regler, Sundhedsstyrelsen fastsætter, i første omgang begrænses til betydende hændelser. Dette svarer til den måde, som den nuværende patientsikkerhedsordning på sygehusene i de første år blev administreret. Afgrænsningen kan ske ved, at der identificeres væsentlige hændelseskategorier, som rapporteringspligten i første omgang koncentreres om. En afgrænsning vil ikke udelukke rapportering af hændelser, som den enkelte sundhedsperson anser for væsentlige, men som falder uden for hændelseskategorierne. Afgrænsningen vil imidlertid bidrage til, at patientsikkerhedsarbejdet i den kommunale sundhedssektor og praksissektoren i første omgang fokuseres på udvalgte indsatsområder, hvor læringspotentialet på forhånd vurderes at være størst. Afgrænsningen vil dermed lette arbejdet med analyserne af og opfølgningen på de rapporterede hændelser. Det forudsættes endvidere, at rapporteringspligten for apotekere og apotekspersonale begrænses til betydende hændelser. En stor del af de receptfejl, som apotekerne dokumenterer, er således rent administrative fejl, hvor der ikke vil være et læringspotentiale ved en rapportering af fejlen i patientsikkerhedsordningen. En nærmere afgræsning af, hvilke hændelser det er relevant for apotekerne at rapportere til patientsikkerhedsordningen er derfor nødvendig. Det forudsættes tilsvarende, at rapporteringen af utilsigtede hændelser i den præhospitale indsats forudsættes begrænset til betydende hændelser. For at lette implementeringen af patientsikkerhedsordningen og administrationen af ordningen i de sektorer, som patientsikkerhedsordningen med forslaget udvides til, vil Sundhedsstyrelsen desuden kunne udstede vejledninger på de enkelte fagområder inden for praksissektoren og øvrige sektorer om rapporteringen af utilsigtede hændelser, herunder med eksempler på utilsigtede hændelser. Den primære rapportering vil som i dag ske fra sundhedspersoner til regioner og fremover også til kommuner. Regionerne vil ud over den opfølgning, som regionerne allerede varetager i forhold til sygehusvæsenet skulle modtage, analysere og følge op på utilsigtede hændelser, der involverer praksissektoren og apotekerne. Kommunerne vil skulle analysere og følge op på de hændelser, der sker i den kommunale sundhedssektor. Rapporteringerne danner således grundlag for de enkelte regioner og kommuners arbejde med forbedring af patientsikkerheden. Regioner og kommuner sender i en anonymiseret form rapporteringerne til Sundhedsstyrelsen med henblik på, at rapporteringerne kan indgå som en del af grundlaget for Sundhedsstyrelsens vejledningsarbejde m.v. Til brug for rapporteringen udvikler Sundhedsstyrelsen en ny version af det elektroniske, internetbaserede rapporteringssystem DPSD (DanskPatientSikkerhedsDatabase).\n7 7 Systemet stilles af Sundhedsstyrelsen vederlagsfrit til rådighed for rapporteringer fra hele sundhedsvæsenet, ligesom systemet drives og supportes af Sundhedsstyrelsen. De enkelte regionsråd og kommunalbestyrelser vil fortsat have frihed til at organisere administrationen af patientsikkerhedsordningen på den måde, som det lokalt vurderes mest hensigtsmæssigt. For at få den bedst mulige læring af de utilsigtede hændelser, der sker i sektorovergange, er det nødvendigt, at regioner og kommuner samarbejder om opgaven. Det findes hensigtsmæssigt at forankre dette samarbejde i sundhedsaftalerne, jf. sundhedslovens 205. I forbindelse med udvidelsen af patientsikkerhedsordningen vil det derfor blive fastsat i bekendtgørelsen om sundhedskoordinationsudvalg og sundhedsaftaler, at regionsrådet og kommunalbestyrelsen i forbindelse med den førstkommende revision af sundhedsaftalerne også skal aftale rammerne for et samarbejde om analyser og opfølgning på rapporteringer af utilsigtede hændelser på tværs af sektorer, som regionerne henholdsvis kommunerne har ansvaret for. Ved sundhedskoordinationsudvalgets forberedelse af udkastet til sundhedsaftale vil det være hensigtsmæssigt at inddrage alle parter, der er involveret i patientsikkerhedsordningen, herunder repræsentanter for apotekssektoren. Det kan eventuelt ske i regi af et underudvalg eller en arbejdsgruppe under sundhedskoordinationsudvalget. Med hensyn til opfølgningen på utilsigtede hændelser, der involverer praksissektoren, vil det være hensigtsmæssigt, at der i de overenskomster, som Regionernes Lønningsog Takstnævn indgår med organisationerne i praksissektoren, jf. sundhedslovens 227, aftales retningslinjer for regionernes opfølgning i forhold til praksissektoren med hensyn til de rapporterede utilsigtede hændelser, som er sket i praksissektoren eller ved overgangen til eller fra sektoren. Aftalerne bør som minimum indeholde en forpligtelse for regionerne til at oprette et formaliseret forum for iværksættelse af initiativer til opfølgning på utilsigtede hændelser. På områder, hvor der ikke foreligger en gældende overenskomst, vil Sundhedsstyrelsen kunne vejlede om, hvordan opfølgningen kan ske. Med hensyn til rapporteringer, der vedrører apotekssektoren, vil det tilsvarende være hensigtsmæssigt, at der mellem Danske Regioner og Danmarks Apotekerforening aftales retningslinjer for regionernes opfølgning med hensyn til de rapporterede utilsigtede hændelser. Det forudsættes med forslaget, at regioner og kommuner sikrer dels, at de personer, der skal administrere ordningen, har de fornødne forudsætninger herfor, dels at der i forbindelse med analyse af de utilsigtede hændelser inddrages de nødvendige faglige kompetencer. Regionerne vil i den forbindelse særligt skulle være opmærksom på behovet for at sikre, at den faglige kompetence til at analysere og følge op på hændelser, der vedrører praksissektoren og apotekssektoren er til stede. Den konkrete tilrettelæggelse heraf vil kunne indgå i de omtalte overenskomster med organisationerne i praksissektoren og aftaler med Danmarks Apotekerforening. Ministeren for sundhed og forebyggelse fastsætter tidspunktet for ikrafttræden af udvidelsen af patientsikkerhedsordningen. Udvidelsen forventes at træde i kraft i første halvår af 2010, jf. dog nedenfor om en eventuel senere ikrafttræden af rapporteringsadgangen for patienter og pårørende i den primære sundhedssektor. Det vil give regioner og kommuner den nødvendige tid til at forberede den lokale administrative organisering\n8 8 af patientsikkerhedsordningen. En ny version af det elektroniske rapporteringssystem DPSD forventes desuden at være klart til den tid Rapporteringsadgang for patienter og pårørende Der åbnes med lovforslaget adgang for patienter og pårørende til at rapportere utilsigtede hændelser. Adgangen gælder både inden for sygehusvæsenet og inden for den primære sundhedssektor. Baggrunden for forslaget er, at patienten og dennes pårørende har et samlet overblik over behandlingsforløbet og bl.a. derfor i en række tilfælde vil kunne opdage utilsigtede hændelser, som sundhedspersonalet ikke bliver opmærksomme på. En adgang for patienter og pårørende til at rapportere utilsigtede hændelser vil derfor kunne understøtte patientsikkerhedsarbejdet i sundhedsvæsenet. Pårørendes mulighed for at rapportere vil navnlig kunne have relevans i forhold til svækkede patienter, ældre patienter eller børn og unge, der modtager behandling. Det er ikke hensigten med lovforslaget at foretage en snæver afgrænsning af, hvilke pårørende der har adgang til at rapportere utilsigtede hændelser. For at få det bedst mulige grundlag for kvalitetsarbejdet er det derimod hensigtsmæssigt, at alle pårørende, der måtte have en viden om utilsigtede hændelser, herunder også pårørende som ikke har familiemæssig tilknytning til patienten, har adgang til at rapportere sådanne. Patienter og pårørendes adgang til at rapportere utilsigtede hændelser ændrer ikke ved patienters klage- og erstatningsadgang. Det skal dog sikres, at patienten eller dennes pårørende vejledes om, at en rapportering af en utilsigtet hændelse ikke er en klage, og at der derfor ikke vil blive truffet nogen afgørelse i forbindelse med rapporteringen, og at en rapportering heller ikke vil kunne udløse erstatning. Det er samtidigt vigtigt, at patienten vejledes om, hvilken myndighed patienten skal rette henvendelse til, hvis patienten i stedet eller samtidigt ønsker at klage eller ønsker erstatning for en skade påført i forbindelse med behandling. Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse vil sikre, at der sker en generel vejledning om patientsikkerhedsordningen og om forskellen mellem rapportering af utilsigtede hændelse og en klage- eller erstatningsadgang på sundhed.dk. Patienter og pårørendes rapportering forudsættes som altovervejende hovedregel at skulle ske elektronisk via det Internet baserede rapporteringssystem (DanskPatientSikkerhedsDatabase). Sundhedsstyrelsen vil kunne fastsætte regler herom. I det elektroniske rapporteringssystem vil det kunne sikres, at patienten får den relevante information om ordningen, før patienten kan foretage en rapportering. I sygehusvæsenet vil patientkontorerne desuden kunne vejlede patienten om forskellen mellem patientsikkerhedsordningen og klage- og erstatningssystemet. Patienter og pårørende vil ligesom det er tilfældet efter den gældende patientsikkerhedsordning - ikke have adgang til aktindsigt eller indsigtsret efter persondataloven i oplysningerne i patientsikkerhedsordningen. Det bemærkes i den forbindelse, at forvaltningslovens regler om partsaktindsigt ikke finder anvendelse, idet der ikke er tale om\n9 9 afgørelsessager, ligesom offentlighedslovens regler ikke finder anvendelse, fordi oplysningerne indgår i et elektronisk register, jf. offentlighedslovens 5, stk. 2. Reglerne i persondataloven om den registreredes indsigtsret, jf. persondatalovens 31, stk. 1, finder heller ikke anvendelse, jf. persondatalovens 32, stk. 4. Det forhold, at der med lovforslaget gives patienter og pårørende mulighed for at rapportere utilsigtede hændelser, giver imidlertid et særligt behov for, at patienter og pårørende vejledes om deres retsstilling. Dette kan sikres i det elektroniske rapporteringssystem, f.eks. således at der oplyses herom, inden selve hændelsen kan rapporteres. Der gives med lovforslaget mulighed for at udskyde rapporteringsadgangen for patienter og pårørende. Det skyldes, at en rapporteringsadgang for patienter og pårørende kræver særlig grundig forberedelse. Det er derfor regeringens opfattelse, at den primære sundhedssektor bør have mulighed for at opnå en vis erfaring med rapporteringssystemet og mulighed for at udbrede læringskulturen blandt sundhedspersonalet, inden der åbnes for rapporteringer fra patienter og pårørende. I sygehusvæsenet er der opbygget erfaring med rapporteringssystemet siden Det findes dog uhensigtsmæssigt at give adgang til rapportering fra patienter og pårørende på forskellige tidspunkter i dels sygehusvæsenet, dels den primære sundhedssektor. Det forudsættes derfor, at rapporteringsadgangen for patienter og pårørende vil træde i kraft samtidigt i alle dele af sundhedsvæsenet. Patientrapporteringen vil blive sat i kraft efter drøftelser med de relevante parter Øvrige forhold Det er et grundlæggende element i den nuværende patientsikkerhedsordning, at rapporteringssystemet er adskilt fra de sanktionerende systemer. Denne beskyttelse af de rapporterende sundhedspersoner bør efter regeringens opfattelse videreføres. Rapporteringssystemets værdi er afhængig af, at der blandt sundhedspersoner skabes tillid til, at en rapportering ikke kan medføre sanktionerende foranstaltninger. Herved holdes fokus på patientsikkerhedsordningen som et lærende system. De gældende regler i sundhedslovens 201, der beskytter sundhedspersoner mod disciplinære foranstaltninger som følge af rapporteringer, videreføres derfor. Med lovforslaget sikres også øvrige rapporterende personer, herunder apotekere og apotekspersonale, en tilsvarende beskyttelse mod disciplinære foranstaltninger. Det præciseres samtidig, at sundhedspersoner m.v. også er beskyttet mod disciplinære foranstaltninger fra en privat arbejdsgiver som følge af en rapportering. Lovforslaget ændrer ikke ved muligheden for på andet grundlag at iværksætte foranstaltninger over for en sundhedsperson m.v., ligesom lovforslaget ikke indebærer nogen ændring af klage- og erstatningssystemet. Udvidelsen af patientsikkerhedsordningen vil bl.a. indebære, at der fremover vil kunne ske en læring af de utilsigtede hændelser, der sker ved overgangene mellem forskellige dele af sundhedssektoren. Det kan i den forbindelse konkret være nødvendigt, at regioner og kommuner har adgang til at videregive rapporteringerne, herunder eventuelle personoplysninger i rapporteringerne. I det omfang der er behov for at videregive personoplysninger, vil det skulle ske i overensstemmelse med reglerne i persondataloven 10, stk. 3. Af hensyn til beskyttelsen af de rapporterende sundhedspersoner vil oplysninger om den rapporterende sundhedsperson dog ikke kunne videregives i forbindelse\n10 10 med udvekslingen af en rapportering, men skal anonymiseres forud for videregivelsen. Det skyldes, at en videregivelse af oplysninger om den rapporterende sundhedspersons identitet ikke er nødvendig for, at der kan ske en analyse og opfølgning på hændelsen. 3. De økonomiske konsekvenser for det offentlige Forslaget vil medføre merudgifter for Sundhedsstyrelsen på 8 mio. kr. i 2009 til etablering af en ny version af IT-systemet DPSD (Dansk PatientSikkerheds Database). Forslaget vil desuden medføre merudgifter for Sundhedsstyrelsen til udarbejdelse af kravspecifikation, test af IT-systemet m.v. på 3 mio. kr. i 2009 samt merudgifter til drift af IT-systemet og til udarbejdelse af faglige udmeldinger på baggrund af de modtagne rapporteringer på 4 mio. kr. årligt fra 2010 og frem. Forslaget vil endvidere indebære merudgifter for regioner og kommuner til registrering, analyser af og opfølgning på rapporteringer fra de sundhedspersoner, som ved udvidelsen pålægges at rapportere utilsigtede hændelser og fra patienter og pårørende. Merudgifterne hertil skønnes at udgøre 19 mio. kr. årligt fra 2010 og frem. 4. De administrative konsekvenser for det offentlige Lovforslaget vil have administrative konsekvenser for stat, regioner og kommuner, jf. ovenfor om de økonomiske konsekvenser. Der blev i 2007 rapporteret utilsigtede hændelser til regionerne. Det forventes, at udvidelsen af patientsikkerhedsordningen over de første år vil indebære en stigning i antallet af rapporteringer til ca årligt. For staten vil forslaget betyde øgede administrative byrder i forbindelse med behandlingen af rapporteringer fra regioner og kommuner samt til udarbejdelse af faglige anbefalinger og vejledninger. Endvidere vil forslaget medføre øgede administrative byrder i forbindelse med udviklingen af et nyt IT-system. For regioner og kommuner vil forslaget betyde øgede administrative byrder i forbindelse med modtagelse, analyser af og opfølgning på rapporteringerne. 5. De økonomiske konsekvenser for erhvervslivet m.v. Forslaget kan have afledte negative økonomiske konsekvenser for praksissektoren, herunder alment praktiserende læger og praktiserende speciallæger, og apotekere, idet forslaget pålægger sundhedspersoner i praksissektoren samt apotekere og apotekspersonale at rapportere utilsigtede hændelser, som de bliver opmærksomme på. Forslaget vil desuden i begrænset omfang have afledte negative økonomiske konsekvenser for de private ambulancetjenester, idet forslaget pålægger sundhedspersoner at rapportere utilsigtede hændelser, der forekommer i den præhospitale indsats. Udgifterne hertil forventes overvæltet på det offentlige, og udgiften indgår i skønnet på merudgifter for regioner og kommuner på i alt 19 mio. kr. årligt. 6. De administrative konsekvenser for erhvervslivet m.v.\n11 11 Forslaget kan have afledte negative administrative konsekvenser for praksissektoren, herunder alment praktiserende læger og praktiserende speciallæger, private ambulancetjenester og apotekere, idet forslaget pålægger sundhedspersoner i praksissektoren og i den præhospitale indsats samt apotekere og apotekspersonale at rapportere utilsigtede hændelser, som de bliver opmærksomme på. 7. De administrative konsekvenser for borgerne Forslaget har positive administrative konsekvenser for borgerne, idet forslaget giver patienter og pårørende adgang til at rapportere utilsigtede hændelser. 8. De miljømæssige konsekvenser Forslaget har ingen miljømæssige konsekvenser. 9. Forholdet til EU-retten Forslaget indeholder ingen EU-retlige aspekter. 10. Hørte myndigheder og organisationer m.v. Lovforslaget har været i høring hos følgende myndigheder og organisationer m.fl.: Kommunale parter m.fl. Danske Regioner Regionernes Lønnings- og Takstnævn KL Faglige organisationer m.fl. Danmarks Apotekerforening Dansk Farmaceutforening Danske Fysioterapeuter Dansk Kiropraktor-Forening Dansk Laborantforening Dansk Psykologforening Dansk Sygeplejeråd Dansk Tandlægeforening Dansk Tandplejerforening Danske Bioanalytikere Ergoterapeutforeningen Farmakonomforeningen\n12 12 FOA Foreningen af Fodterapeuter Foreningen af Kliniske Diætister Foreningen af Radiografer i Danmark Foreningen af Speciallæger Jordemoderforeningen Landsforeningen af Kliniske Tandteknikere Lægeforeningen Praktiserende Lægers Organisation Sundhedskartellet Tandlægernes Nye Landsforening Patientforeninger m.fl. Center for Små Handicapgrupper Danske Patienter Dansk Handicapforbund Dansk Optikerforening Dansk Selskab for Patientsikkerhed Det Centrale Handicapråd Forbrugerrådet Foreningen Pårørende til Sindslidende Gigtforeningen Hjernesagen Hjerteforeningen Hospice Forum Danmark Høreforeningen Kræftens Bekæmpelse Landsforeningen Af nuværende og tidligere Psykiatribrugere (LAP) Landsforeningen Bedre Psykiatri Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade Landsforeningen SIND Patientforeningen Danmark Patientforum Scleroseforeningen ÆldreForum Ældremobiliseringen Ældresagen Andre private foreninger og institutioner m.fl. Center for Hjerneskade Dansk Erhverv\n13 13 Diakonissestiftelsens Hospice Epilepsihospitalet i Dianalund Falck A/S OASIS PTU Rehabiliteringscenter RCT - København RCT - Jylland Dansk IT - Råd for IT- og persondatasikkerhed RehabiliteringsCenter for Muskelsvind Sankt Lukas Hospice Sclerosecenter Haslev Sclerosecenter Ry Sct. Maria Hospice Vejlefjord Øfeldt Centret Aps Statslige myndigheder m.fl. Datatilsynet Den Centrale Videnskabsetiske Komité Det Etiske Råd Institut for Menneskerettigheder Konkurrencestyrelsen Lægemiddelskadeankenævnet Patientforsikringen Patientskadeankenævnet Rigsrevisionen Sundhedsvæsenets Patientklagenævn Grønlands Hjemmestyre, Direktoratet for Sundhed Færøernes Landsstyre 11. Sammenfattende skema Økonomiske konsekvenser for det offentlige Positive konsekvenser/mindreudgifter Negative konsekvenser/merudgifter Forslaget vil medføre merudgifter for Sundhedsstyrelsen på i alt 11 mio. kr. i 2009 samt 4 mio. kr. årligt fra 2010 og frem samt merudgifter for regioner og kommuner på 19 mio. kr. årligt fra 2010 og frem. Administrative konsekven- Forslaget har administrati-\n14 14 ser for det offentlige Økonomiske konsekvenser for erhvervslivet ve konsekvenser for såvel stat, regioner og kommuner. Forslaget kan have afledte negative økonomiske konsekvenser for praksissektoren og apotekere, idet forslaget pålægger sundhedspersoner i praksissektoren samt apotekere og apotekspersonale en rapporteringspligt. Udgifterne hertil indgår i skønnet på merudgifter for regioner og kommuner på i alt 19 mio. kr. årligt. Administrative konsekvenser for erhvervslivet Administrative konsekvenser for borgerne Miljømæssige konsekvenser Forholdet til EU-retten Forslaget har positive administrative konsekvenser for borgerne, idet forslaget giver patienter og pårørende adgang til at rapportere utilsigtede hændelser. Ingen Forslaget indeholder ingen EU-retlige aspekter Forslaget kan have negative administrative konsekvenser for erhvervslivet, jf. ovenfor. Ingen Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser Til 1 Til nr. 1 ( 198) Den foreslåede bestemmelse, indebærer, at regionsrådene ud over som i dag at skulle modtage, registrere og analysere rapporteringer af utilsigtede hændelser på sygehusene fremover også vil skulle modtage, registrere og analysere rapporteringer om utilsigtede hændelser, der forekommer i praksissektoren og apotekssektoren, jf. de foreslåede bestemmelser i 198, stk. 2 og 3. Det følger endvidere af bestemmelsen sammenholdt med de foreslåede bestemmelser i 198, stk. 2 og 3, at kommunalbestyrelserne vil skulle modtage, registrere og analysere rapporteringer om utilsigtede hændelser, der forekommer i den kommunale sundhedssektor.\n15 15 Den enkelte myndighed har pligt til at sikre, at en rapportering, som myndigheden har modtaget, analyseres og i fornødent omfang følges op. Myndighederne har således pligt til at arbejde aktivt for en forbedring af patientsikkerheden, mens de nærmere metoder kan fastlægges efter lokale forhold. Med udbredelsen af rapporteringssystemet får den primære sundhedssektor således først og fremmest et værktøj, der kan danne grundlag for et mere systematisk arbejde med læring af utilsigtede hændelser. Opfølgning i forhold til sygehusene, praksissektoren og apotekerne varetages af regionen, mens opfølgning i forhold til den kommunale sundhedssektor, herunder private institutioner der efter aftale med kommunen yder behandling inden for den kommunale sundhedssektor, varetages af kommunen. Hvis den utilsigtede hændelse er sket ved sektorovergangen mellem den kommunale sundhedssektor og en anden sektor forudsættes kommunen og regionen at samarbejde om opfølgningen. I overensstemmelse med reglerne i den nuværende patientsikkerhedsordning er det efter forslaget som udgangspunkt sundhedspersoner, der har pligt til at rapportere utilsigtede hændelser i praksissektoren og den kommunale sundhedssektor, jf. den foreslåede 198, stk. 2. Ved sundhedspersoner forstås personer, der er autoriserede i henhold til særlig lovgivning til at varetage sundhedsfaglige opgaver, og personer, der handler på disses ansvar, jf. sundhedslovens 6. Rapporteringspligten vil således bl.a. gælde for læger, tandlæger, sygeplejersker, jordemødre, fysioterapeuter, ergoterapeuter, fodterapeuter, kiropraktorer, bandagister, kliniske diætister, kliniske tandteknikere, tandplejere, optikere, bioanalytikere, radiografer, social- og sundhedsassistenter og psykologer, der udfører sundhedsfaglige opgaver. De medhjælpere, som handler på autoriserede sundhedspersoners ansvar, herunder elever og studerende, vil tilsvarende have en rapporteringspligt, når de i forbindelse med udførelsen af sundhedsfaglige opgaver bliver opmærksomme på utilsigtede hændelser. Herudover får apotekere og apotekspersonale efter forslaget en pligt til at rapportere utilsigtede hændelser. Om baggrunden herfor henvises til de almindelige bemærkninger. En sundhedspersons videregivelse af oplysninger om en patients helbredsforhold m.v. i forbindelse med en rapportering kan ske uden patientens samtykke, jf. sundhedslovens 43, stk. 2, nr. 1, sammenholdt med den foreslåede 198, stk. 2. Med den foreslåede bestemmelse til sundhedslovens 198, stk. 3, får patienter og pårørende m.v. en adgang til at rapportere utilsigtede hændelser. Bestemmelsen indebærer en pligt for regionsrådene og kommunalbestyrelserne til at modtage, registrere og analysere sådanne rapporteringer fra patienter og pårørende m.v. Der kan i øvrigt henvises til de almindelige bemærkninger. Som følge af udvidelsen af patientsikkerhedsordningen præciseres det med 198, stk. 4, at rapporteringspligten fremover omfatter utilsigtede hændelser, der forekommer i forbindelse med enhver behandling m.v., der foretages efter sundhedslovens afsnit IV-IX eller kapitel 52. Rapporteringspligten omfatter således fremover også utilsigtede hændelser, der forekommer i forbindelse med behandling i praksissektoren og i den kommunale sundhedssektor. Rapporteringspligten gælder også for utilsigtede hændelser, der forekommer i forbindelse med den præhospitale indsats. Behandlingsbegrebet skal for-\n16 16 stås i overensstemmelse med sundhedslovens 5. Rapporteringspligten gælder dog også for utilsigtede hændelser, der forekommer i forbindelse med svangerskabsafbrydelse samt sterilisation og kastration, jf. henvisningen til lovens afsnit VIII. Det foreslås endvidere, at også utilsigtede hændelser, der indtræder i forbindelse med forsyning af og information om lægemidler omfattes af patientsikkerhedsordningen. Dette skal ses i sammenhæng med, at apotekere og apotekspersonale efter forslaget vil have en rapporteringspligt. Rapporteringspligten vil som i dag også omfatte utilsigtede hændelser, der er en følge af ophold på sygehus. Dette følger af, at begrebet utilsigtet hændelse efter den foreslåede bestemmelse omfatter hændelser, der forekommer i forbindelse med behandlingen. Den ændrede definition indebærer endvidere, at også utilsigtede hændelser, der en følge af ophold på øvrige lokaliteter, hvor der ydes sundhedsfaglig behandling, vil være omfattet. Det er således fortsat hensigten, at lovens definition af utilsigtede hændelser forstås i så bred en betydning som muligt. Til nr. 2-7 ( 199) Sundhedslovens 199 foreslås ændret som konsekvens af udvidelsen af patientsikkerhedsordningen. Forslaget indebærer, at Sundhedsstyrelsens vejledningsarbejde fremover også vil gælde i forhold til de rapporteringer, som Sundhedsstyrelsen modtager fra kommunalbestyrelserne. Forslaget indebærer endvidere, at Sundhedsstyrelsen fremover får hjemmel til også at fastsætte regler om kommunalbestyrelsernes rapportering til styrelsen, og at kommunalbestyrelsernes rapportering til Sundhedsstyrelsen i lighed med regionsrådenes rapportering skal ske i anonymiseret form. Det præciseres endvidere, at Sundhedsstyrelsens hjemmel i sundhedslovens 199, stk. 2, til at fastsætte regler for sundhedspersoners rapportering også gælder for rapporteringen fra andre personer, der med lovforslaget pålægges en rapporteringspligt. Sundhedsstyrelsen bemyndiges desuden til at fastsætte regler om, i hvilken form rapporteringen fra patienter og pårørende m.v. skal ske. Det forventes, at rapporteringen som udgangspunkt vil skulle ske elektronisk i DanskPatientSikkerhedsDatabase. Sundhedsstyrelsen har efter gældende regler hjemmel til at indhente supplerende oplysninger fra regionsrådene om rapporterede hændelser. Denne bestemmelse ophæves. Sundhedsstyrelsen bemyndiges i stedet efter forslaget til at fastsætte regler, hvorefter regionsrådet og kommunalbestyrelsen skal sende nærmere bestemte oplysninger om rapporterede hændelser og om udarbejdede handlingsplaner og faglige udmeldinger m.v. til Sundhedsstyrelsen. Baggrunden herfor er, at der med udvidelsen fremover vil være en øget viden om patientsikkerhedsspørgsmål i både regioner og kommuner. Sundhedsstyrelsens arbejde vil derfor efter udvidelsen i højere grad end i dag bygge på de analyser og den opfølgning på utilsigtede hændelser, som fremover vil ske i de enkelte regioner og kommuner. De ændrede regler understøtter dette. Regionsråd og kommunalbestyrelser vil ikke kunne forpligtes til at udarbejde nærmere bestemt materiale, men kun til at sende materiale, der allerede er udarbejdet, til Sundhedsstyrelsen.\n17 17 Endeligt sikres det med forslaget, at kravet om anonymisering af rapporteringer forud for indsendelse til Sundhedsstyrelsen gælder fuldt ud med hensyn til oplysninger om såvel patienter som alle rapporterende personer. Til nr ( 200) Det præciseres med ændringen af 200, stk. 1, at reglerne om udveksling af personhenførbare rapporteringer inden for den personkreds, der i regionen varetager patientsikkerhedsarbejdet, og til kliniske kvalitetsdatabaser m.v., vil gælde tilsvarende for den udveksling, der fremover vil ske inden for den personkreds, der i kommunen varetager patientsikkerhedsarbejdet. Det bemærkes i den forbindelse, at der med hensyn til de omhandlede kliniske databaser m.v. i almindelighed vil være tale om kommunens egne databaser og registre. I det omfang der sker videregivelse af rapporteringer om utilsigtede hændelser til andre databaser og registre forudsættes det, at rapporteringerne anonymiseres på samme måde som det er tilfældet ved videregivelse af rapporteringerne til Sundhedsstyrelsen, jf. sundhedslovens 199, stk. 4. Personoplysninger, kommunen behandler efter bestemmelsen, må ikke senere behandles i andet end statistisk eller videnskabeligt øjemed, jf. persondatalovens 10, stk. 2. Oplysningerne må således på intet tidspunkt danne grundlag for konkrete retlige eller faktiske foranstaltninger over for de enkelte registrerede. Oplysningerne kan således ikke anvendes til konkret sagsbehandling, kontrol eller lignende af sundhedspersoner eller andre eller danne grundlag for medicinsk behandling af de enkelte patienter. Regionens henholdsvis kommunens videregivelse af personoplysninger til tredjemand, herunder videregivelse mellem region og kommune, er reguleret af persondatalovens 10, stk. 3. Efter persondatalovens regler kræver en sådan videregivelse Datatilsynets forudgående samtykke. Videregivelse må kun ske, hvis det er nødvendigt af hensyn til opfølgningen på hændelsen, dvs. af hensyn til varetagelsen af opgaver efter lovens 198, stk. 1, hvilket kan være tilfældet ved opfølgningen på utilsigtede hændelser, der sker i sektorovergangen. Det følger af den foreslåede bestemmelse i 200, stk. 2, at oplysninger om identiteten af den rapporterende person ikke må videregives ud over de tilfælde, hvor videregivelsen sker inden for den personkreds, der i regionen henholdsvis kommunen varetager patientsikkerhedsopgaver, jf. 198, stk. 1, eller hvor videregivelsen sker til kliniske databaser og andre registre, hvori der sker registrering af helbredsoplysninger med henblik på dokumentation og kvalitetsudvikling på patientsikkerhedsområdet. Rapporteringer om utilsigtede hændelser skal derfor med hensyn til oplysninger om identiteten af den rapporterende person anonymiseres forinden en eventuel videregivelse til tredjemand. Til nr ( 201) Efter de gældende regler er sundhedspersoner i sygehusvæsenet efter sundhedslovens 201 beskyttet mod bl.a. disciplinære foranstaltninger fra ansættelsesmyndigheden. Denne beskyttelse foreslås videreført, jf. de almindelige bemærkninger. Forslaget indebærer, at alle rapporterende personer, herunder også apotekere og apotekspersonale, omfattes af beskyttelsen. Beskyttelsen omfatter også rapporterende personer, som ikke har en rapporteringspligt. Det præciseres desuden med lovforslaget, at beskyttelsen også gæl-\n18 18 der i forhold til disciplinære foranstaltninger fra en privat arbejdsgiver. Det vil navnlig have betydning for sundhedspersoner ansat på klinikker i praksissektoren og for apotekspersonale. Til nr. 13 ( 202) Sundhedslovens 202, stk. 1, indeholder en bemyndigelse for ministeren for sundhed og forebyggelse til at fastsætte regler om inddragelse af den primære sundhedssektor i patientsikkerhedsordningen. Bemyndigelsesbestemmelsen bliver overflødig med de foreslåede ændringer, hvorved den primære sundhedssektor inddrages i patientsikkerhedsordningen. Bestemmelsen foreslås derfor ophævet. Til 2 Det følger af bestemmelsen, at ministeren for sundhed og forebyggelse fastsætter tidspunktet for ikrafttræden af udvidelsen af patientsikkerhedsordningen. Udvidelsen forventes at træde i kraft i første halvår af 2010, jf. dog nedenfor om rapporteringsadgangen for patienter og pårørende i den primære sundhedssektor. Ikrafttræden i første halvår af 2010 giver regioner og kommuner mulighed for at forberede sig på udvidelsen af patientsikkerhedsordningen, ligesom en ny version af det elektroniske rapporteringssystem (DanskPatientSikkerhedsDatabase) først forventes klart til det tidspunkt. Udvidelsen vil kun træde i kraft på et senere tidspunkt end første halvår af 2010, hvis forhold i forbindelse med udviklingen af den nye patientsikkerhedsdatabase skulle gøre dette nødvendigt. Med hensyn til rapporteringsadgangen for patienter og pårørende vil der kunne være behov for, at der i den primære sundhedssektor kan opnås erfaring med rapporteringssystemet på basis af sundhedspersoners rapporteringer, inden patienter og pårørende også får adgang til at rapportere. Bestemmelsen giver derfor mulighed for, at ministeren for sundhed og forebyggelse kan fastsætte, at rapporteringsadgangen for patienter og pårørende træder i kraft på et senere tidspunkt end den øvrige udvidelse af patientsikkerhedsordningen. Det forudsættes, at rapporteringsadgangen for patienter og pårørende sættes i kraft samtidigt i alle dele af sundhedsvæsenet. Til 3 Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland.\n19 19 Lovforslaget sammenholdt med gældende lov Bilag 1 Gældende formulering Lovforslaget 1 I sundhedsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 95 af 7. februar 2008 som ændret ved lov nr. 319 af 30. april 2008, 1 i lov nr. 538 af 17. juni 2008 og 1 i lov nr. 539 af 17. juni 2008, foretages følgende ændringer: 198. Regionsrådene modtager, registrerer og analyserer rapporteringer om utilsigtede hændelser, jf. stk. 2, til brug for forbedring af patientsikkerheden og -behandlingen samt for rapportering af oplysninger til Sundhedsstyrelsen, jf Stk. 2. En sundhedsperson, som bliver opmærksom på en utilsigtet hændelse i forbindelse med en patients behandling eller ophold på sygehus, skal rapportere denne hændelse i henhold til stk. 1. Stk. 3. Ved en utilsigtet hændelse forstås en begivenhed, der er en følge af behandling eller ophold på sygehus, og som ikke skyldes patientens sygdom, og som samtidig enten er skadevoldende eller kunne have været skadevoldende, men forinden blev afværget eller i øvrigt ikke indtraf på grund af andre omstændigheder. Utilsigtede hændelser omfatter både på forhånd kendte og ukendte hændelser og fejl affattes således: Regionsrådet og kommunalbestyrelsen modtager, registrerer og analyserer rapporteringer om utilsigtede hændelser, jf. stk. 2 og 3, til brug for forbedring af patientsikkerheden og rapportering af oplysninger til Sundhedsstyrelsen, jf Stk. 2. En sundhedsperson, der som led i sin faglige virksomhed bliver opmærksom på en utilsigtet hændelse, skal rapportere hændelsen til regionen, dog til kommunen hvis hændelsen er forekommet i den kommunale sundhedssektor, jf. afsnit IX. 1. pkt. gælder tilsvarende for apotekere og apotekspersonale. Stk. 3. En patient eller dennes pårørende kan rapportere en utilsigtet hændelse til regionen, dog til kommunen, hvis hændelsen er forekommet i den kommunale sundhedssektor, jf. afsnit IX. Stk. 4. Ved en utilsigtet hændelse forstås en begivenhed, der forekommer i forbindelse med en behandling m.v. i henhold til afsnit IV-IX eller kapitel 52 eller i forbindelse med forsyning af og information om lægemidler, og som ikke skyldes patientens sygdom, og som samtidig enten er skadevoldende eller kunne have været skadevoldende, men forinden blev afværget eller i øvrigt ikke indtraf på\n20 20 grund af andre omstændigheder. Utilsigtede hændelser omfatter både på forhånd kendte og ukendte hændelser og fejl Sundhedsstyrelsen modtager rapporteringer fra regionsrådene om utilsigtede hændelser og opretter et nationalt register herfor. Sundhedsstyrelsen vejleder sundhedsvæsenet om patientsikkerhed på baggrund af de modtagne oplysninger. Stk. 2. Sundhedsstyrelsen fastsætter nærmere regler om, hvilke utilsigtede hændelser der skal rapporteres af regionsrådene til Sundhedsstyrelsen, hvornår og i hvilken form rapporteringen skal ske, og hvad den skal indeholde. Sundhedsstyrelsen fastsætter endvidere nærmere regler om, i hvilke tilfælde sundhedspersoner skal rapportere om utilsigtede hændelser til regionsrådet, hvornår og i hvilken form rapporteringen skal ske, og hvad den skal indeholde. Stk. 3. Sundhedsstyrelsen kan fra regionsrådene indhente supplerende oplysninger om indrapporterede hændelser til brug for styrelsens vejledningsarbejde, jf. stk. 1. Stk. 4. Rapportering om utilsigtede hændelser fra regionsrådene til Sundhedsstyrelsen efter stk. 1 og 3 skal ske i anonymiseret form vedrørende såvel patienten som sundhedspersonen. Stk. 5. Sundhedsstyrelsen afgiver en årlig beretning om sin virksomhed i henhold til dette kapitel. 2. I 199, stk. 1, 2 og 4, erstattes regionsrådene af: regionsrådet og kommunalbestyrelsen. 3. I 199, stk. 2, ændres sundhedspersoner til: personer omfattet af 198, stk. 2,. 4. I 199, stk. 2, indsættes efter regionsrådet : henholdsvis kommunalbestyrelsen. 5. I 199, stk. 2, indsættes som 3. pkt.: Sundhedsstyrelsen kan desuden fastsætte nærmere regler om, i hvilken form en rapportering efter 198, stk. 3, skal ske , stk. 3, affattes således: Sundhedsstyrelsen kan fastsætte regler, hvorefter regionsrådet og kommunalbestyrelsen til brug for styrelsens vejledningsarbejde, jf. stk. 1, skal sende nærmere bestemte oplysninger om rapporterede hændelser og om udarbejdede handlingsplaner og faglige udmeldinger m.v. 7. I 199, stk. 4, ændres sundhedspersonen til: den rapporterende person Rapporteringer om utilsigtede hændelser, der kan henføres til bestemte personer, kan uden samtykke fra patienten eller de involverede sundhedspersoner udveksles inden for den personkreds, der i regionen varetager opgaver i henhold til 198, stk. 1, samt videregives til kliniske databaser og andre registre, 8. I 200, stk. 1, ændres patienten eller de involverede sundhedspersoner til: de pågældende personer. 9. I 200, stk. 1, indsættes som 2. pkt.: 1. pkt. finder tilsvarende anvendelse for udveksling af rapporteringer inden for\nForslag til Lov om ændring af sundhedsloven (Ophævelse af pensionisters tilskud til håndkøbslægemidler) Lovforslag nr. L 39 B\nSundheds- og Forebyggelsesudvalget 2012-13 L 39 Bilag 5 Offentligt Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Enhed: Sundhedsjura og lægemiddelpolitik Sagsbeh.: SUMLPJ Sags nr.: 1206349 Dok. Nr.: 1093301\n2011/1 LSF 48 (Gældende) Udskriftsdato: 15. juni 2019 Ministerium: Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Journalnummer: Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Fremsat den 6. december 2011 af ministeren\nForslag. Lov om ændring af sundhedsloven og lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet. Lovforslag nr. L 167 Folketinget\nLovforslag nr. L 167 Folketinget 2016-17 Fremsat den 23. marts 2017 af sundhedsministeren (Karen Ellemann, fg.) Forslag til Lov om ændring af sundhedsloven og lov om klage- og erstatningsadgang inden for\n2016/1 LSF 167 (Gældende) Udskriftsdato: 5. april 2019 Ministerium: Sundheds- og Ældreministeriet Journalnummer: Sundheds- og Ældremin., j.nr. 1610511 Fremsat den 23. marts 2017 af sundhedsministeren (Karen\n1. Udvidelse af adgangen for sundhedspersoner til elektroniske helbredsoplysninger\nIndenrigs- og Sundhedsministeriet Enhed: Sygehuspolitik Sagsbeh.: SUMJVB Sags nr.: 1005465 Dok. Nr.: 477859 Dato: 22. marts 2011 Høringsnotat til Sundhedsudvalget vedr. forslag L 171 til Lov om ændring\nLovforslag nr. L 66 Folketinget 2018-19 Fremsat den 4. oktober 2018 af sundhedsministeren (Ellen Trane Nørby) Forslag til Lov om ændring af lov om regionernes finansiering (Ændring af det statslige bidrag\nUDKAST. Forslag. til Lov om ændring af sundhedsloven (Egenbetaling for tolkebistand)\nSundheds- og Ældreministeriet Enhed: JURPSYK Sagsbeh.: DEPPKH Koordineret med: Sagsnr.: 1709062 Dok. nr.: 502920 Dato: 11-01-2018 UDKAST Forslag til Lov om ændring af sundhedsloven (Egenbetaling for tolkebistand)\nSundheds- og Ældreudvalget L 143 Bilag 1 Offentligt\nSundheds- og Ældreudvalget 2017-18 L 143 Bilag 1 Offentligt Sundheds- og Ældreministeriet NOTAT Enhed: SUNDOK Sagsbeh.: DEPMAHA Koordineret med: Sagsnr.: 1706260 Dok. nr.: 528257 Dato: 08-02-2018 Høringsnotat\nLovforslag nr. L 57 Folketinget 2014-15 Fremsat den 6. november 2014 af ministeren for sundhed og forebyggelse (Nick Hækkerup) Forslag til Lov om ændring af sundhedsloven (Hjælperordninger til personer


Fem fantastiske ture i Norge | Scandinavian Traveler\nAt ”gå på tur” – dvs. vandreture – er et velkendt begreb i Norge. Og det er også den bedste måde at opleve nogle af landets smukkeste steder.\nBesseggen i Jotunheimen er et af Norges mest populære vandreområder. Her er mere end 400 kilometer vandreruter, flere høje bjerge og 40 hytter at overnatte i. Besseggens top er 1.743 meter og kan nås på to måder. Mange starter dagen med at tage båden fra Gjendeheim til Memurubu for derefter at gå tilbage – en vandretur på 5-7 timer. Langs vejen passerer man blandt andet søerne Gjenden og Bessvatnet, den ene smaragdgrøn og den anden mørkeblå. I både Gjendesheim og Memuburu er der gode fjeldhytter at overnatte i.\nDen 20. maj åbner Loen Skylift, en spektakulær kabelbane fra indre Nordfjord til det 1.011 meter høje bjerg Hoven. Vel oppe venter der en uovertruffen udsigt, flere vandreruter og en restaurant med panoramaudsigt. For de, der vil klare opstigningen til toppen via egen kraft, findes der en såkaldt Via Ferrata, en klatrerute med faste sikringer og wirer i klippen. Ruten inkluderer blandt andet hængebroen Gjølmunnebrua i 750 meters højde og udsigt over nationalparken Jostedalsbreen. Et godt hotelalternativ i nærheden er Hotel Alexandra, et familiedrevet hotel der har tilbudt overnatningsmuligheder siden 1884.\nGaldhøpiggen i den nordlige del af Jotunheimen er med sine 2.469 meter Skandinaviens højeste bjerg, og i fint vejr kan du se en fjerdedel af Norge fra toppen. Du kommer hertil fra Spiterstulen eller Juvashytta. Sidstnævnte går over en gletsjer og kræver guide og reb. Fra fjeldhytten Juvashytta afgår der dagligt guidede ture i sommerhalvåret. Her er også overnatningsmuligheder og restaurant. Fra Spiterstulen udgår der flere ruter, den enkleste er også velegnet til børn, mens den hårdeste er for rutinerede klatrere.\nSværhedsgrad: Fra middel til avanceret.\nPrædikestolen (eller Preikestolen, som den hedder på norsk), er en af Norges største turistattraktioner, og ifølge Lonely Planet er den også et af verdens ti mest spektakulære udsigtspunkter. Klippen er formet som en gigantisk prædikestol og har en enestående udsigt over Lysefjorden.\nFra Preikestolen Fjellstue, ved foden af Prædikestolen, op til toppen af det 604 meter høje bjergplateau løber en vandrerute, der til tider er krævende, og som tager fire til fem timer tur/retur.\nI området er der flere andre vandreruter, blandt andet en trætrappe med 4.444 trin, som fører op til toppen af Flørli, der lokker med en strålende udsigt over Prædikestolen.\nRomsdalen i nærheden af Molde, i den nordlige del af Fjordnorge, er et af Norges smukkeste og mest lettilgængelige vandreområder. En af de mest populære ruter er den til Romsdalseggens bjergryg, en vandretur som kan tage pusten fra selv de mest erfarne. Der er tre forskellige ruter: en let, en middelsvær og en virkelig krævende rute, som kræver guidning. De tager mellem seks og ni timer og lokker med fantastisk udsigt over Romsdalsfjorden, fjeldtoppe og vandfald. I det nærliggende Åndalsnes er der flere forskellige muligheder for overnatning. Det bedste tidspunkt er mellem juli og september.\nPubliceret: 4 april, 2017\nI Ålesund kan man kombinere ski- og sejltur, og komme dybt ind i de norske fjorde og op på toppen af de højeste bjerge. En skandinavisk drømmeferie. Læs mere\nNordmændene elsker at vandre i deres fjelde mere end noget andet i verden. Det er der flere gode grunde til. Læs mere\nTopgrej til vandring\nDu har ikke lyst til at pakke for meget. Men hvem kan sige nej til dette ekstra tilbehør, som kan gøre enhver tur bedre – især en lang en af slagsen.Læs mere\nMere om vandring i Norge\nPå www.ut.no er alle norske vandreruter beskrevet, inklusive tips til overnatning og andre vandreture i nærheden.


Cold ~ 1D - Kapitel 6 - Movellas\n“Tak fordi du gad at redde mig,” sagde jeg og hoppede ud af Erics bil.\n“Altid skatter!” Grinede ham. “Kommer du i aften?” Jeg kiggede dumt på ham.\n“Selvfølgelig, hvorfor sku jeg ikke det?” Spurgte jeg med et smil. Selvfølgelig kom jeg. Louis skulle ikke få lov og ødelægge min livsstil, desuden så tog vi på en anden klub i aften.\n“Det ved jeg ikke,” mumlede han og grinede så svagt. “Vi ses i aften, Alex.” Jeg vinkede til ham, da han kørte og vendte mig med et suk mod mit hus. Om jeg magtede mine forældre lige\n“Alexis!” Råbte min far, lige inden jeg nåede mit værelse. Sweet mother Jesus. Jeg var så tæt på!\n“Hvad?” Sukkede jeg og begav mig ud i køkkenet, hvor mine elskede forældre sad. Kan i fornemme ironien?\n“Louis har ringet,” sagde min mor stille og skævede nervøst til min far. Jeg rullede med øjnene over hende og nikkede. Det havde han godt fortalt.\n“Der hvor du lagde på,” sagde jeg kækt. Hvis vi nu skulle til en snak om, hvor bekymret de var for mig, så fucking dør jeg.\n“Han ringede igen,” sagde min mor stille. “Han vil have dig med til London.” Jeg stirrede på dem ude af stand til, at tænke. Fattede han ikke et nej eller hvad?\n“I skal afsted i morgen.” Jeg lagde armene over kors og lagde hovedet lidt på skrå.\n“Tror i selv på, at jeg tager med?” Spurgte jeg provokerende.\n“Det gør du,” sagde min far hårdt og kiggede truende på mig.\n“Det bliver over mit lig!” Fnøs jeg og marcherede ind på mit værelse. Fuck da dem. Jeg skulle overhovedet ikke med til London og det skulle jeg da nok også vise dem.\nLyset besluttede sig for, at være et røvhul og vækkede mig. Ej just kidding. Jeg vågnede ved min far var et røvhul, som bankede på døren og råbte at jeg skulle lette røven. Skøn start på dagen.\n“Hvad er der?” Råbte jeg gennem døren og forventede at høre min fars stemme.\n“Hey Alexis, er du klar?” Lød en velkendt stemme.\n“Jeg har jo sagt, at jeg ikke tager med Louis!” Råbte jeg vredt og tjekkede hurtigt, at døren var låst.\n“Hvis ikke du kommer ud, så kommer jeg fandme ind og henter dig - også selvom jeg skal smadre din fucking dør!” Lød det surt fra en anden stemme. Man skulle fandme tro Harry havde menstruation.\n“Jeg kommer ikke ud!” Sagde jeg bestemt og gik roligt hen til mit skab og fandt noget tøj frem. Jeg levede for mine skinny jeans og crop toppe. Jeg trak mine gardiner fra og fik straks sollys lige i hovedet. Lol, nej. Det var gråt og kedeligt udenfor, som altid. Sad life. Et lille skrig forlod mine læber, da en krøltop bragede gennem min dør.\n“Du ødelagde min dør!” Måbede jeg og Harry smilede bare flabet.\n“Det sagde jeg jo, at jeg ville.” Jeg rullede øjne af ham og begyndte at redde mit hår.\n“Har du ikke pakket endnu!” Sukkede Louis, som nu også trådte ind på mit værelse. Ja det var jo nemt, nu hvor en idiot havde ødelagt min fucking dør!\n“Jeg tager ikke med!” Gentog jeg træt. Var de fatsvage eller hvad? Jeg nåede knap nok, at tale færdig, før jeg hang over Krølles skulder.\n“Hvad er der med jer to? Tror i bare, at i kan bære rundt på mig som det passer jer.” Jeg sendte Louis en anklagende blik, eftersom jeg hang over Harrys skulder og ikke kunne ham.\n“Lou, pak hendes kuffert, så være jeg hende ud i bilen,” sagde Harry og jeg spærrede øjnene på.\n“Du holder dig væk fra mit tøj,” hvæsede jeg til Louis og begyndte at sprælle for, at komme ned fra Harry.\n“Fint, jeg tager med..” sukkede jeg så til sidst, da jeg endelig opgav. Harry var like 10 gange stærkere end mig.\n“Men jeg vil selv pakke!” Indskød jeg og Harry satte mig ned. Jeg smed hurtigt en besked til Eric og mine tøser, at jeg var blevet kidnappet med til London. Oplader, mobil, undertøj, høje hæle, makeup og tøj. Så manglede der kun…\n“Mor, har du set den pakke kondomer, der lå på mit natbord!” Råbte jeg irriteret. Ja kondomer skulle, man sgu altid have med sig.\n“Dem får du ikke brug for,” vrissede Louis og smækkede min kuffert i.\n“Hvor du kedelig,” mumlede jeg og begyndte at trække min kuffert udenfor. Jeg overvejede hurtigt om jeg bare skulle stikke af, men droppede det hurtigt, da Louis greb mig i armen.\n“Jeg kan godt selv!” Vrissede jeg og prøvede at trække armen til mig. Louis ignorerede mig og eksporterede mig ind i bilen. Der sad en vis Blondi, ved siden af mig og kiggede nysgerrigt på mig. Åh Gud, bare skyd mig.\n“Tag dog et billede, det holder længere!” Vrissede jeg og vendte blikket ud af vinduet, hvor Louis og Liam snakkede med min mor. Eller, min mor græd og gav Louis et hurtigt knus, inden hun smuttede indenfor igen. Louis rynkede lidt i panden, som han altid gør når noget undrer ham, men sagde så noget til Liam og satte sig ind i bilen.\n“Hvornår går flyet?” Spurgte Niall. Jeg blev tvunget til at rykke mig tættere på ham, da Harry satte sig ind i bilen og gjorde, at jeg måtte sidde i midten. Var de bange for, at jeg lige pludselig hoppede ud? Okay det kunne jeg nok også godt finde på.\n“Om en lille time,så vi har travlt,” svarede Louis.\n“Hvor lang tid har i planer om, at holde mig fanget?” Spurgte jeg mut og mødte Louis’ blik i bakspejlet.\n“Indtil du indser, at du ikke skal leve på den måde du gør,” sagde Louis.\n“Det vil sige forevigt, fedt,” Sagde jeg sarkastisk. Louis rystede på hovedet af mig og holdte blikket på vejen.\n“Du kommer til at fortryde det,” advarede jeg stille. Det var sandt. Jeg skulle nok sørge for, at Louis kom til at fortryde, at han tvang mig med.\n“Du bare en lille pige.” Kom det stille fra Harry. Jeg kiggede på over på ham og lænede mig diskret hen til hans øre.\n“Vent og se,” hviskede jeg og lagde kort min hånd på han lår og nød hvordan min bevægelse, fik ham til at stivne. Jeg lænede mig afslappet tilbage og sendte Harry et halv charmerende - og halvt hoverende blik.\nI må rigtig gerne smide en kommentar med konstruktiv kritik :) Og så må i da også gerne like, hvis i gider.