Virkningsevaluering af Kvalificering til nye job. Marts PDF\nDownload "Virkningsevaluering af Kvalificering til nye job. Marts 2014"\n1 Virkningsevaluering af Kvalificering til nye job Marts 2014\n2 Introduktion og læsevejledning Projektet Kvalificering til nye job er medfinansieret af Den Europæiske Socialfond og har overordnet til formål at øge arbejdsudbuddet i den nordjyske regions vækstområder via strategisk kompetenceudvikling af langtidsledige ufaglærte og faglærte med forældede kvalifikationer. Projektet involverer samtlige jobcentre, erhvervsskoler, VUC og de to VEU-centre i Nordjylland. Virkningsevalueringen af projektet er finansieret af Beskæftigelsesregion Nordjylland og de to VEU-centre i Nordjylland. New Insight har stået for denne. Evalueringen er gennemført i perioden efteråret 2012 til foråret Læsevejledning Rapporten starter med et resumé af evalueringens resultater, derefter lanceres anbefalinger til en succesfuld opkvalificeringsindsats for ufaglærte ledige. Herefter følger forslag til, hvordan en regional opkvalificeringsstrategi for ufaglærte ledige kan tilrettelægges. Den er udformet som en tjekliste. Disse tre dele kan den travle læser nøjes med at læse. I kapitel 4 beskrives formål og fokus i evalueringen. Kapitel 5 beskriver målgruppen for projektet, og de overordnede tilgange og metoder projektet læner sig op ad. Herefter følger kapitel 6, som kort beskriver det datagrundlag, som evalueringen bygger på. Kapitel 7 kortlægger de effekter, som projektet har opnået med hensyn til udslusningsresultater og deltagerevalueringer. I kapitel 8 præsenteres det institutionelle set-up omkring projektet, og de fire grundkomponenter i projektet 1) visitation af deltagere, 2) introduktionsforløb og løbende vejledning, 3) praktikophold samt 4) opkvalificering og uddannelse gennemgås. Til hvert af disse afsnit præsenteres de tilhørende virksomme elementer, som er blevet identificeret gennem evalueringen. I det sidste kapitel (kapitel 9) perspektiveres der over de tværgående elementer, der fremadrettet bør tildeles en særlig opmærksomhed, hvis projektet skal forankres ud over projektperioden. Kapitel 4 til 9 er derfor særligt rettet til læsere, der gerne vil dykke mere ned i evalueringens delresultater og projektet forskellige elementer. Du kan downloade publikationen på eller på Kontakt chefanalytiker Charlotte Hansen fra New Insight, eller tlf , hvis du ønsker mere viden om evalueringen. Kontakt projektleder Dorte Kronborg fra VEU-center Aalborg / Himmerland, e- mail: eller tlf , hvis du ønsker mere viden om projektet. 2\n3 Indholdsfortegnelse Introduktion og læsevejledning Resumé Anbefalinger til en succesfuld opkvalificeringsindsats for ufaglærte ledige Tjekliste til regional opkvalificeringsstrategi for ufaglærte ledige Evalueringsformål Målgruppebeskrivelse og projektets tilgang Projektets målgruppe Indhold og metoder i projektet Dataindsamlingsmetode Hvilke effekter har projektet skabt? Udslusningsresultater Deltagerevaluering Virkningsevaluering af institutionelle forholds betydning Det institutionelle set-up om projektet Visitation af deltagere Introduktionsforløb og løbende vejledning Praktikforløb Opkvalificering og uddannelse Tværgående elementer Tværinstitutionelt samarbejde om en regional opkvalificeringsstrategi Voksenvejledning hvordan?\n4 1. Resumé Projektet Kvalificering til nye job har overordnet til formål at øge arbejdsudbuddet i den nordjyske regions vækstområder via strategisk kompetenceudvikling af langtidsledige ufaglærte Karakteristik af projektets målgruppe og faglærte med forældede kvalifikationer. Målgruppen for projektet er forsikrede langtidsledige samt arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere i alderen år, som er ufaglærte eller faglærte med forældede kvalifikationer. Projektets begrundelse for at fokusere på langtidsledige er, at andelen af langtidsledige udgjorde mere end en fjerdedel af regionens bruttoledige på 52 pct. af deltagerne er mænd, 48 pct. er kvinder Deltagerne er i gennemsnit 45 år 61 pct. har folkeskolen som højeste fuldførte uddannelse. 5 pct. har 8. klasse, 19 pct. har 9. klasse, og 38 pct. har 10. klasse som det højst fuldførte uddannelsesniveau 9 pct. har gymnasial uddannelse 20 pct. har erhvervsuddannelse 89 pct. var dagpengemodtagere, da de startede i projektet 11 pct. havde kontanthjælp som forsørgelsesgrundlag Baseret på tal fra projektdatabasen personer på projektansøgningstidspunktet. Ideen med projektet er derfor, at langtidsledige via kompetenceudvikling vil få forøget sandsynligheden for beskæftigelse særligt hvis kompetenceudviklingen rettes mod regionens væksterhverv og styrkepositioner. Derudover vil en sådan indsats potentielt kunne udvide udbuddet af kvalificeret arbejdskraft. Samtidig med at regionen havde en stor andel langtidsledige, pegede analyser på, at regionen fremadrettet ville komme til at mangle faglært arbejdskraft. Projektet forsøger på den måde at få beskæftigelses-, uddannelses- og erhvervsindsatser til at spille sammen for at styrke regionens position. Projektet involverer samtlige jobcentre, erhvervsskoler, VUC og de to VEUcentre i Nordjylland. Projektet blev igangsat i juni 2012 og skulle have været afsluttet i september 2013, men er blevet forlænget til sommeren Evalueringen bygger på de erfaringer, som har projektet har indhentet i perioden september 2012 til foråret Kvalificering til nye job er bygget op om følgende hovedelementer: Visitation af deltagere til projektet Introduktionsforløb og løbende vejledning Praktikophold Opkvalificering/uddannelse. 4\n5 Et vigtigt omdrejningspunkt i projektet har været at afprøve en ny type voksenvejledningsindsats som afsæt for den strategiske kompetenceudvikling af målgruppen. Intentionen med voksenvejledningen er, at den skal bygge på en individuel vejledning, der tager afsæt i en anerkendende tilgang og fokus på motivation og ansvar for egen udvikling. Deltagernes interesser, ressourcer og kompetencer skal kobles med arbejdsmarkedets behov og komme til udtryk i den konkrete kompetenceudvikling. Deltagerne har maksimalt kunnet være i projektet i 25 uger. Der blev kalkuleret med, at forløbene kunne have forskellig længde alt afhængig af, hvilken profil den ledige havde. Gennemsnitslængden på forløbet har været 19,7 uger. Projektets udslusningseffekter Projektet har opnået positiv udslusning for ca. to tredjedele af deltagerne. Men positiv udslusning menes, at deltagerne har opnået ordinært job, ordinær uddannelse, planlagt uddannelse (venter på opstart), er i gang med opkvalificering/- uddannelse på uddannelsesydelse, fået en GVU-plan, er påbegyndt EUD som voksenlærling, vikarer i jobrotation, løntilskudsjob og skolepraktik. En tredjedel af deltagerne har i forbindelse med afgang fra projektet enten været fortsat ledige 1 (26 pct.) eller sygemeldte (7 pct.). Generelt har projektet formået at motivere deltagerne til at tage uddannelse/opkvalificere sig. 87 pct. af deltagerne har været på AMU-kursus og/eller har været i gang med en EUD. Det er ud fra databasen ikke muligt at opgøre, hvor mange der har opnået faglært niveau. Det har ikke været muligt at sætte mere end ét kryds i udslusningskategorierne, så det betyder, at deltagere, der fx har opnået Udslusningsresultater 51 personer i ordinært job (19 pct.) 42 personer i ordinær uddannelse / planlagt uddannelse (16 pct.) 32 personer på særlig uddannelsesydelse (12 pct.) 24 personer har fået GVU-plan (9 pct.) 14 personer har påbegyndt EUD som voksenlærling (5 pct.) 10 personer er vikarer i jobrotationsprojekter (4 pct.) 2 personer i løntilskud, 2 i skolepraktik og 4 er blevet faglærte (uden efterfølgende job ved projektafslutning) 71 personer er fortsat ledige (26 pct.) 19 personer er sygemeldte (7 pct.) Baseret på tal fra projektdatabasen ordinært job, godt kan have fået det på baggrund af et uddannelsesforløb, der har løftet dem til faglært niveau. 1 Bag dette tal gennem der sig også succeser, da det også dækker over deltagere, der er ophørt i projektet, grundet at de max. har kunnet være i projektet i 25 uger, men hvor jobcentret har overtaget den videre plan i forhold til et eksisterende uddannelsesforløb, som de gennemfører på dagpenge. Det dækker også over ledige på dagpenge, der har fået tilsagn om en skoleperiode, som de afventer opstart på, deltagere kan også være i praktik på dagpenge, og endelig dækker det også over deltagere, der er overgået til andre nordjyske opkvalificeringsforløb i andre projektregi. 5\n6 Køn og forsørgelsesgrundlag påvirker ikke deltagers sandsynlighed for at opnå positiv udslusning. Alder ser ud til at spille ind på den måde, at deltagere i aldersgrupperne årige og årige har de bedste udslusningsresultater, men deltagere i aldersgruppen årige følger tæt efter. Uddannelsesniveau har betydning for positiv udslusning. Deltagere med erhvervsuddannelse har en større andel med positiv udslusning end deltagere med gymnasial eller folkeskolen som højeste uddannelse. Deltagerevaluering ift. vejledning, praktik og uddannelse Deltagerevalueringerne i projektet er generelt meget positive og giver understøttelse til, at projektet er lykkedes med at yde en individuel vejledning byggende på en anerkendende indsats kombineret med, at den har givet deltagerne mere viden om gode beskæftigelsesmuligheder og relevante uddannelsesmuligheder. Over 90 pct. af de deltagere, der har besvaret spørgeskemaerne, giver udtryk for, at de bliver taget alvorligt som person, at der bliver lyttet til deres ønsker og behov, og at der bliver taget højde for deres kompetencer og erhvervserfaring. 87 pct. af deltagerne mener, at vejledningen har givet relevant information om, hvor der er gode beskæftigelsesmuligheder, og 91 pct. mener, at vejlederne har givet et godt overblik over deres uddannelsesmuligheder. Over 90 pct. mener, at vejledningsforløbet og uddannelsesforløbet har gjort, at de er blevet mere bevidste om deres kompetencer og fået øjnene op for flere muligheder. Disse resultater vidner om, at projektet har formået at klæde mange godt på i forhold til overblik og viden om beskæftigelses- og uddannelsesmuligheder, samt at det er lykkedes at anvende en anerkendende og inkluderende tilgang. Afgørende elementer ift. visitation af deltagere Evalueringen har fundet fem afgørende elementer i forhold til at sikre en effektiv visitation. Disse er: Fælles forståelse og opbakning til at prioritere uddannelses- og opkvalificeringsløft til målgruppen på politisk og ledelsesniveau Erfaringer fra projektet viser, at det er afgørende, at hele den relevante aktørkreds som er jobcentre, skoler, a-kasser og de politiske overbygninger i forhold til disse, bakker op om og har en fælles forståelse af, at en opkvalificeringsdagsorden er relevant. Det er afgørende, at alle aktører tilslutter sig at samarbejde omkring opgaven og har en forståelse af hinandens styrkepositioner, ansvarsområder og hvor fordelene i samarbejde særligt ligger. 6\n7 Tæt samarbejde mellem jobcentermedarbejdere og vejledere på skolerne i den konkrete visitationsproces Samarbejdet mellem jobcenter og skole behøver ikke indtage en bestemt form i visitationsprocessen. Erfaringen fra projektet er, at flere samarbejdsmodeller kan tages i brug. Det afgørende er, at samarbejdet er karakteriseret ved gensidig tillid, blik for hinandens særlige kompetencer, evnen til at skabe klare ansvars- og opgavefordelinger og respekt for de forskellige rammer og vilkår som henholdsvis skolerne og jobcentret har. Samarbejdet har gode vilkår, når det er understøttet på institutionelt niveau med mødefora, hvor forskellige udfordringer kan adresseres, men også ved at samarbejdspartnerne kan komme i kontakt med hinanden på ad hoc basis efter behov. Målrettet information Det er vigtigt, at medarbejdere, der arbejder med visitationen, er godt klædt på med hensyn til viden om, hvad projektet går ud på, indholdet, længde, fleksibilitet og målgruppen for projektet. I en travl hverdag er det vigtigt hurtigt at kunne sætte sig ind i dette, hvorfor målrettet informationsmateriale med de nødvendige oplysninger bør være let tilgængeligt. I forhold til de potentielle deltagere er det vigtigt, at informationsmaterialet er skrevet i et let tilgængeligt sprog, og en anbefaling fra jobcenterside er, at et sådant materiale indeholder eksempler, som deltagerne kan blive inspirerede af. Klare kriterier for, hvilke forudsætninger der skal være til stede hos deltagerne, for at de kan profitere af forløbet samt screeningsværktøj til at udsøge relevante deltagere Det er afgørende, at der hersker klarhed over, hvilke kriterier der skal lægges til grund for at visitere til projektet. Projektets målgruppe er ufaglærte eller faglærte med forældede kvalifikationer, men det er vigtigt, at visitationsmedarbejdere ikke anlægger det som det eneste kriterium. Et vigtigt kriterium er, at deltagerne har en erhvervserfaring, der kan bygges videre på og som potentielt kan meritoverføres, som betyder, at de kan opnå en genvej til faglært niveau. Et andet kriterium er, at deltagerne kan motiveres til uddannelse og ikke har for store personlige, sociale eller praktiske udfordringer. Det vil være hensigtsmæssigt, hvis der blev udviklet et screeningsværktøj, der kan udsøge en bruttomålgruppe, som visitationsmedarbejdere kan tage afsæt i. Under alle omstændigheder er det dog vigtigt, at visitationen foregår ved en eller flere afdækkende samtaler, hvor både jobcenter og vejleder er inde over. At visitationsmedarbejdere har de rette kompetencer og den rette viden Det indbefatter et grundlæggende uddannelseskendskab, overblik over lovgivningen på beskæftigelsesområdet og økonomiske muligheder, evnen til at kunne afdække den lediges erhvervserfaring, uddannelsesbaggrund og motivation, at kunne afklare uddannelsesparathed og et umiddelbart jobmål og endelig at kunne identificere eventuelle støtteforanstaltninger, der kan være afgørende for, at deltager kan gennemføre forløbet. 7\n8 Afgørende elementer i forhold til introduktionsforløb og løbende vejledning På introduktionsforløbet får deltagerne en grundig vejledning om uddannelsesmuligheder kombineret med afklaring af fremtidigt jobønske. Gennem hele forløbet får deltagerne en fast vejleder, som yder vejledning både i forhold til beskæftigelses- og uddannelsesrettede spørgsmål, men også i forhold til andre udfordringer, der ellers vil kunne bremse kompetenceudviklingsforløbet. Det kan fx omhandle økonomiske, personlige, sociale og praktiske udfordringer. Evalueringen har identificeret seks afgørende elementer for introduktionsforløbet og den løbende vejledning. Fleksibelt introduktionsforløb hvor længden afgøres efter deltagers individuelle behov Deltagerne har forskellige forudsætninger, som gør, at det har været forskelligt, hvor meget vejledning der har været behov for i forbindelse med at lægge en uddannelsesplan. For at sikre god fremdrift, fastholdelse af deltagermotivation og undgå spildtid er det afgørende, at den periode, hvor uddannelsesplanen skal udvikles, afstemmes efter deltagernes behov. Individuel, helhedsorienteret vejledning den samme vejleder gennem hele forløbet For at sikre gennemførbare uddannelsesplaner, der tager højde for deltagernes forskellige typer af udfordringer, er det afgørende, at der stilles en individuel og helhedsorienteret vejledning til rådighed. Projekterfaringerne viser, at selvom deltagerne alle er arbejdsmarkedsparate, så har der vist sig en overraskende stor efterspørgsel på vejledning til også mere personlige, sociale og praktiske udfordringer. Dertil kommer, at målgruppen ofte har familiemæssige forpligtelser mv. der gør, at disse forhold skal inddrages i vejledningen for at sikre holdbare planer. Der har været gode erfaringer med, at deltagerne har den samme vejleder gennem hele forløbet. Det har betydet, at der er opnået en tillidsfuld relation mellem vejleder og deltager, som har betydet, at deltagerne har brugt vejlederne til de udfordringer, de har stødt på undervejs og på den måde at der sikret en proaktiv indsats, der i flere tilfælde har kunnet forhindre, at deltagerne fx stopper, når der har vist sig udfordringer. Anerkendende tilgang, der suppleres med kravsætning, evne at få deltager til at tage ansvar for egen situation Et grundelement i projektet er, at deltagerne skal have fastlagt en job- og uddannelsesplan, som afspejler de ønsker, interesser og kompetencer, de har, og som samtidig er afstemt efter arbejdsmarkedets behov. Det drejer sig altså om at opstille mål for fremtiden, der skal arbejdes med at indfri. Medinddragelse og medskabelse er centrale elementer her samtidig med, at den vej, der vælges, også skal 8\n9 være både realistisk i forhold til deltagerens ressourcer og kompetencer, men også i forhold til arbejdsmarkedets behov. Uafhængig voksenvejledning God voksenvejledning i forhold til uddannelse skal tage afsæt i en forventet efterspørgsel på arbejdsmarkedet kombineret med det uddannelsesudbud, som er tilgængeligt, og skal samtidig være realistisk for deltageren ud fra deltagerens ressourcer, kompetencer, ønsker og interesser. Den gode voksenvejledning er derfor uafhængig af uddannelsesinstitutioners økonomiske interesser. Det er også afgørende, at voksenvejledningen tager hensyn til de krav og rettigheder, beskæftigelsessystemet stiller til den enkelte det er en betingelse for, at der kan arbejdes med realistiske og gennemførbare job- og uddannelsesplaner. Vejledning bør målrettes områder med god jobsandsynlighed alternativt skal der satses på tilpas brede funktionelle kompetencer, der kan anvendes inden for flere brancher og jobområder Det er afgørende, at vejledning altid målrettes områder med god jobsandsynlighed. Det kan være en stor udfordring, da der ofte hersker usikkerhed om dette. Men hvis opkvalificering skal have politisk opbakning, kræver det en god træfsikkerhed i forhold til efterfølgende jobåbninger, da uddannelsesindsatsen er dyrere end mange andre redskaber inden for beskæftigelsesområdet. At vejlederne har de rette kompetencer og den rette viden Det indbefatter voksenpædagogiske kompetencer, detaljeret viden om uddannelsesmuligheder, kendskab til jobåbninger og vækstbrancher, vejlederkompetence, viden om beskæftigelseslovgivningen i forhold til rettigheder og pligter, viden om overenskomstmæssige forhold, samarbejdsevne og netværkskompetence samt en empatisk evne til at sætte sig ind i andre menneskers livssituationer. Afgørende elementer i forhold til voksenlærlingepraktikpladser I forhold til det at få voksenlærlingepraktikpladser i stand har evalueringen identificeret følgende afgørende elementer. Der skal dog tages det forbehold, at datagrundlaget er lidt begrænset i forhold til at kunne pege på håndfaste elementer her. Men der, hvor det er lykkes at få pladser oprettet, peges der på: Godt match mellem praktikant og virksomhed Der er indikationer på, at det er vigtigt, at deltageren selv er meget opsøgende og på forhånd søger viden om virksomheden og overvejer, hvordan vedkommende kan bidrage på den pågældende arbejdsplads. Ved samtale med virksomheder er det vigtigt, at deltageren er god til at sætte ord på de kompetencer og kvalifikationer, vedkommende har. 9\n10 Hjælp virksomheder med administrativt arbejde forbundet med voksenlærlingepraktikpladsen Flere virksomheder har peget på, at det har været en stor og afgørende hjælp, at skolerne har hjulpet med det papirarbejde, der skal udfærdiges i forbindelse med en voksenlærlingepraktikplads. Det er fx hjælp til udarbejdelse af uddannelsesplanen og godkendelse af virksomheden i forhold til at have en voksenlærling. Synliggørelse af potentialer ved voksenlærlinge Flere virksomheder har peget på, at der kan være store fordele forbundet med at have en voksenlærling. De kommer typisk med en del erfaring, hvilket kan være til stor fordel for virksomheden. Det vurderes at kunne fremme virksomhedernes velvillighed til at tage voksenlærlinge ind, hvis uddannelsesinstitutionerne i forbindelse med rekrutteringsarbejdet overfor virksomhederne synliggør, hvilke potentielle fordele voksenlærlinge kan have. Opsøgende arbejde overfor virksomhederne Opsøgende arbejde overfor virksomheder i forhold til at skaffe voksenlærlingepraktikpladser er helt afgørende. Her bør der særligt fokuseres på virksomheder, der har vækstpotentiale. Det har ikke været afprøvet i særligt omfang i projektet, men der bør være potentialer i et formaliseret samarbejde mellem jobcenter, a- kasser og uddannelsesinstitutioner i forhold til voksenlærlingepraktikpladser. Både jobcentre, a-kasser og uddannelsesinstitutioner har typisk et bredt virksomhedssamarbejde, og da voksenlærlingepraktikpladser blandt andet rekrutteres via vejledernes netværk, bør det alt andet lige forøge chancen at kunne gøre brug af et bredere netværk. Hvis et sådant samarbejde skal fungere i praksis, kræver det en tilslutning til og prioritering af samarbejdet på ledelses- og politisk niveau hos de involverede parter. Opfølgning i prøveperioden Når voksenlærlingepraktikpladsen er kommet i stand, er det vigtigt, at vejleder laver opfølgning i de første tre måneder. Det gøres ved, at vejleder holder fælles møder med voksenlærling og virksomheden. Det kan være med til at fastholde voksenlærlingen i pladsen. Afgørende elementer i forhold til opkvalificering og uddannelse Evalueringen har identificeret en række afgørende elementer i forhold til uddannelse og opkvalificering: Samarbejde og koordination mellem VEU-centrene i forhold til udbud af kurser er vigtigt for at sikre et bredt og dækkende uddannelsesudbud Erfaringen i projektet er, at der har været problemer med at sikre det rette udbud på det rigtige tidspunkt, ligesom aflysninger af kurser også har præget dette projekt. Det har derfor også spillet ind på projektets resultater. Det handler blandt andet om, at skolerne er styret af markedsprincipper for drift og indtægter, hvorfor 10\n11 bl.a. aflysninger vil forekomme, hvis det ikke er rentabelt at gennemføre kurset. Det er således en udfordring, der ikke er blevet løst i dette projekt. Nøglen til at sikre et bredt og dækkende udbud er dog samarbejde og koordinering mellem VEU-centrene, også på tværs af regioner, hvilket kræver ledelsesopbakning, politisk velvilje og opprioritering af denne indsats. Samtidig er der dog grænser for, hvor langt man kan nå ad den vej, da afholdelse af kurser er afhængig af et vist antal deltagertilmeldinger. Netværk mellem koordinator/vejleder og underviserne/ledere på de forskellige kurser Det har vist sig afgørende, at koordinatorerne har haft et godt netværk til andre skoler, som de har aktiveret, når der har været behov for fleksibilitet, fx i forhold til at få en ekstra deltager ind på et allerede fyldt hold, eller få en deltager ind på et hold, som var startet op. En sådan fleksibilitet er afgørende for at få deltagerforløbet til at fungere. Det hænger sammen med, at det ikke er befordrende for den enkelte deltager, hvis der går lang tid mellem, at uddannelsesplanen udformes og besluttes, til at den kan eksekveres. Ledelsesopbakning på skolerne til fleksibilitet i forhold til indtag er afgørende for, at netværk mellem koordinatorer og undervisere på de forskellige skoler kan skabe resultater En stærk ledelsesopbakning til, at underviserne yder fleksibilitet til ekstra optag eller optag på eksisterende hold og tilpasning af undervisningen er afgørende for, at de enkelte undervisere siger god for dette. Det skabes særligt via en institutionel understøttelse i form af formaliserede og løbende møder på ledelses- og medarbejderniveau mellem aktører i projektet. Det er afgørende at tænke et uddannelsesforløb ind i en fleksibel ramme i stedet for en fast ramme på et 25-ugers forløb Projektet har vist, at når man arbejder med et fast forløb iværksættes alternative kurser eller virksomhedspraktikker i forbindelse med venteperioder på opstart, da deltagerne skal tilbydes aktiviteter. Et forslag er derfor at anvende en form for klippekortsmodel, hvor der kun bruges uddannelsesklip i forbindelse med decideret uddannelse/kurser. Det er også en måde at reducere prisen på. I forbindelse med venteperioder på kurser/uddannelse er det vigtigt, at deltager ikke overlades til sig selv, men har kontakt med voksenvejlederen. Derudover er det vigtigt, at deltageren bruger ventetiden på aktiviteter, der kan begrundes i uddannelses- og jobplanen, som fx kan være relevant virksomhedspraktik. Økonomisk rentabilitet spiller en afgørende betydning Der er ingen tvivl om, at projektmidler har været afgørende for at sikre jobcentrenes opbakning til projektet. Projektets forankring i en fremtidig praksis er derfor udfordret af, at jobcentrene ikke som udgangspunkt ser det muligt at betale den fulde deltagerpris fremadrettet. 11\n12 Der er behov for investeringsstrategi-tænkning fra jobcenter/ kommunalbestyrelsesside Det er afgørende, at det kan sandsynliggøres, at investeringen i opkvalificering af målgruppen kan give afkast på enten kort eller lang sigt. Der er i den forbindelse behov for forskellige økonomiske beregninger baseret på jobcenterbudgetter, hvilket ikke har ligget i evalueringens opdrag. Men der er også brug for et redskab, der kan sikre træfsikkerhed i visitationen, så det sikres, at den målgruppe, der gives opkvalificering, dels kan motiveres for at gennemføre uddannelse/opkvalificering, dels at det kan sandsynliggøres, at den identificerede målgruppe særligt kan profitere af forløbet. Træfsikkerhed er altså afgørende for, at eventuelle økonomiske beregninger også holder. 12\n13 2. Anbefalinger til en succesfuld opkvalificeringsindsats for ufaglærte ledige Evalueringen har også haft til formål at komme med anbefalinger til, hvad der er brug for, hvis der fremadrettet skal satses på en opkvalificeringsstrategi for ledige ufaglærte eller faglærte med forældede kvalifikationer. Flere undersøgelser viser, at Danmark på sigt kommer til at mangle uddannet arbejdskraft. AE-Rådet peger på, at frem mod 2020 forventes der at mangle personer med faglærte og videregående uddannelser (AE-Rådet, Økonomiske Tendenser 2013). Dertil kommer, at ufaglærte gennemsnitligt set har færre års fuldtidsbeskæftigelse sammenlignet med personer med erhvervskompetencegivende uddannelser. Ufaglærte har i gennemsnit 22,2 års fuldtidsbeskæftigelse gennem livet, mens personer med erhvervskompetencegivende uddannelser har års fuldtidsbeskæftigelse. At uddannelse gør en forskel både for den enkelte og for samfundsøkonomien som sådan, viser følgende figur, som Beskæftigelsesregion Nordjylland har udarbejdet i Analyserapport Nordjylland Her fremgår det tydeligt, at beskæftigelsesfrekvensen er markant højere for personer med erhvervsfaglig uddannelse. I Nordjylland er ledigheden størst blandt ufaglærte personer, og gennem de seneste ti år er antallet af ufaglærte beskæftigede faldet med ca personer, mens antallet af beskæftigede med videregående uddannelse er steget. Antallet er beskæftigede med faglært uddannelse er faldet med ca personer (Beskæftigelsesregion Nordjylland: Analyserapport Nordjylland 2014). Det viser også behovet for træfsikkerhed i forhold til at målrette opkvalificering mod strategiske satsningsområder i regionen. 13\n14 Den generelle tendens på det danske arbejdsmarked er, at færre tager en erhvervsuddannelse. Andelen af unge, der tilmelder sig en erhvervsuddannelse, falder år for år. En opgørelse fra Dansk Metal viser, at der kun bliver uddannet én faglært maskin- og industritekniker, for hver gang tre går på pension eller efterløn (Mandag Morgen: Lysten til efteruddannelse farer vild i AMU-junglen, april 2013). Der er således god grund til at sætte fokus på en opkvalificeringsstrategi. Beskæftigelsesregion Nordjyllands Analyserapport for 2014 viser, at der bliver mangel på faglærte fremover. Nordjylland er kendetegnet ved en erhvervsstruktur, der beskæftiger relativt flere faglærte end i andre regioner. 44 pct. af de beskæftigede i Nordjylland er faglærte. Derfor kan Nordjylland blive ramt ekstra hårdt af tendensen med faldende tilgang af unge på erhvervsuddannelserne. Uddannelsesaktivering er ikke særligt udbredt generelt, om end der er forskelle jobcentrene imellem. Den første anbefaling er, at der skal satses på et tværinstitutionelt samarbejde på tværs af beskæftigelses-, uddannelses- og erhvervsområdet Et sådant samarbejde bør finde sted på regionalt og lokalt niveau. På regionalt niveau handler det om at finde fælles opbakning og handlekraft i forhold til at sikre, at økonomisk vækst går hånd i hånd med at sikre en større beskæftigelsesgrad blandt regionens borgere. Det kræver, at de tre politikområder spiller sammen og tænkes sammen, når der skal sættes handling bag politiske målsætninger. Et tværinstitutionelt samarbejde bør forankres på både politisk, ledelses- og medarbejderniveau. På politisk niveau og ledelsesniveau er anbefalingen, at samarbejdet skal være repræsenteret ved Vækstforum, Regionen, Det regionale Beskæftigelsesråd, De lokale Beskæftigelsesråd, Beskæftigelsesregionen, kommunerne, VEU-centre og VEU-centerråd. På medarbejderniveau kan samarbejdet organiseres på ad hoc basis i forhold til konkrete udfordringer såsom visitation af deltagere, samarbejde om job- og uddannelsesplaner mv. Det tværinstitutionelle samarbejde bør have en forpligtende karakter. Derfor anbefales det, at der skal udvikles en regional strategi for kompetenceløft af ledige ufaglærte og faglærte med forældede kvalifikationer samt at der sættes konkrete måltal for strategien, som aktørerne forpligter sig til at opnå. Den anden anbefaling er, at der etableres en decideret voksenvejledningsindsats Her skal det sikres, at uddannelsesvejledningen for voksne er uafhængig af enkeltskolers udbud og økonomi, men i stedet favner hele det regionale og nationale udbud. Voksenvejledningen bør have ansvar for at udarbejde konkrete og realiserbare uddannelses- og jobplaner, hvilket kræver et bredt kendskab til både uddannelsesog beskæftigelsesområdet. 14\n15 Voksenvejledningen bør basere sig på en tilgang, hvor der tages afsæt i den enkelte persons erhvervserfaring, ønsker og interesser og koble det sammen med det regionale og lokale behov for arbejdskraft. Voksenvejledningen skal også fokusere på at skabe motivation for uddannelse for de personer, hvor en opkvalificering styrker personens tilknytning til arbejdsmarkedet. Motivation kan fx skabes ved, at en opkvalificeringsvej gøres helt konkret, både i forhold til hvad det kræver af faglige og personlige kompetencer, men også de økonomiske rammer og forudsætninger for opkvalificeringen. Det er vigtigt at deltagerne får et indblik i, hvordan den helt konkrete undervisning foregår, hvilket kan være afgørende for personer med dårlige erfaringer fra tidligere skolegang. Den tredje anbefaling er, at der arbejdes med at udvikle flere redskaber til visitations- og vejledningsindsatsen Vi anbefaler her, at der udvikles et screeningsværktøj, der kan udsøge en relevant bruttogruppe af de ufaglærte ledige / faglærte med forældede kvalifikationer, som vurderes at kunne profitere af en opkvalificeringsindsats. Derudover kan det være fordelagtigt, at der arbejdes videre med at opdatere og videreudvikle på den it-løsning, som er blevet udviklet i Nordjylland til afdækning af voksen- og efteruddannelsesmuligheder, og som kobler Arbejdsmarkedsbalancen med det aktuelle udbud af kurser. Endelig anbefaler vi, at der arbejdes med at udvikle metoder til at omsætte tendensanalyser til handlingsorienteret rådgivning. Den fjerde anbefaling er, at der skal skabes bedre rammer for at sikre det rette udbud af kurser på de rette tidspunkter Det fordrer ledelsesopbakning, politisk velvilje og opprioritering af denne indsats. Hvis intentionen om det tværinstitutionelle samarbejde med forpligtende strategier realiseres, så kan det også spille aktivt ind til, hvilke kurser mv. der bør være stor opmærksomhed på at sikre et uddannelsesudbud i forhold til. Den femte anbefaling går på at fremme muligheder for flere praktikpladser til voksenlærlinge Anbefalingen er at satse endnu mere på det praktikopsøgende arbejde og have en særlig indsats overfor virksomheder med vækstpotentiale. En mulighed her er at intensivere samarbejdet med jobcentrene og a-kasserne om det virksomhedsopsøgende arbejde. Der kan med fordel også tænkes i at synliggøre potentialer ved voksenlærlinge flere virksomheder i projektet har netop satset på voksenlærlinge, da voksenlærlinge har erfaring med i bagagen, som fx gør, at de ved, hvordan man begår sig på en arbejdsplads og kan varetage flere opgaver og har en livserfaring, som de også kan sætte i spil. 15\n16 Den sjette anbefaling er, at der bør udarbejdes en analyse af projektets effekter i set over en længere periode Uddannelseseffekter kommer potentielt først efter en længere periode. Derfor kan der med fordel udarbejdes en analyse på baggrund af DREAM-data, hvor deltagernes tilknytning til arbejdsmarkedet over en længere periode kan belyses. Det er en opgave, som projektet har igangsat. Derudover bør der udarbejdes en økonomisk analyse af, hvornår en investeringsstrategi kan betale sig. Denne kan med fordel både bevæge sig på regionalt og lokalt niveau. Anbefalingerne er samlet i tekstboksen nedenfor. 16\n17 Anbefalinger til en succesfuld opkvalificeringsindsats 1. Tværinstitutionelt samarbejde på tværs af beskæftigelses-, uddannelses- og erhvervsområdet på politisk, ledelses- og medarbejderniveau På politisk niveau kan det tværinstitutionelle samarbejde med fordel forpligtes til at udvikle en regional strategi for kompetenceløft af ufaglærte og faglærte med forældede kvalifikationer og sætte måltal på denne. 2. Oprette en voksenvejledningsindsats Denne skal have ansvar for at give uddannelsesvejledning til målgruppen og udarbejde konkrete, realiserbare uddannelses- og jobplaner. Voksenvejledningen bør koble individuelle ønsker, interesser og kompetencer med den regionale og lokale efterspørgsel efter arbejdskraft. 3. Udvikle redskaber til visitations- og vejledningsindsatsen Særligt påkrævet er et screeningsværktøj, der kan udsøge en relevant bruttogruppe samt metodeudvikling på, hvordan tendensanalyser kan omsættes til handlingsorienteret vejledning. 4. Sikre det rette udbud af kurser Det kræver ledelsesopbakning, politisk velvilje og opprioritering af denne indsats. En tværinstitutionel regional opkvalificeringsstrategi vil kunne spille aktivt ind til, hvilke kurser mv. der bør være særlig stor opmærksomhed på at sikre et koordineret uddannelsesudbud på. 5. Flere praktikpladser til voksenlærlinge Mere fokus på det praktikopsøgende arbejde samarbejdet mellem skoler, jobcentre og a-kasser kan med fordel intensiveres. 6. Udarbejdelse af analyse af hvornår en opkvalificeringsstrategi kan betale sig Den bør se på de mere langsigtede beskæftigelseseffekter for projektets deltagere. Analysen bør udarbejdes på både regionalt og lokalt niveau i forhold til investeringstankegangen. New Insight 17\n18 3. Tjekliste til regional opkvalificeringsstrategi for ufaglærte ledige Tjekliste til hvordan en regional opkvalificeringsstrategi kan tilrettelægges 1. Udarbejd drejebog for mødeaktiviteter og høringsprocesser frem til udarbejdelse af regional strategi Hvem skal inddrages hvornår og med hvilken hensigt Lokale netværksgrupper kan arbejde med strategiinput 2. Udarbejd oversigt over hvilket grundlag strategien skal bero på Analyse af nuværende og fremtidige behov på det regionale arbejdsmarked Analyse af profiler på ufaglærte og deres forudsætninger for at indgå i et kompetenceløft fx vurdering af afstand til faglært niveau. Ikke alle kan profitere af kompetenceløft Analyse af investeringsbehov og potentiale 3. Udvikle model for hvordan arbejdsmarkedets behov nu og fremover kan indgå i strategien Inddrag de løbende analyser der udarbejdes på området, fx FremKom analyser Arbejd både i lokale og regionale netværksgrupper om at omsætte analyser Find en model for hvordan arbejdsgivere systematisk kan bidrage med information om arbejdskraftbehov 4. Afstem køreplan for regional strategi med Vækstforum og RBR Det regionale Beskæftigelsesråds mål for den regionale beskæftigelsesindsats skal føde ind til den regionale beskæftigelsesstrategi Den regionale erhvervsudviklingsstrategi skal føde ind til regional opkvalificeringsstrategi 5. Udarbejd regional opkvalificeringsstrategi Den regionale strategi skal besluttes Træf beslutninger om prioritering af målgrupper Udpeg satsningsområder for jobrotationsprojekter mv. Træf beslutning om hvordan yderområder i regionen, som er præget af lavt uddannelsesniveau, kan løftes Træf beslutning om vigtige strategiske satsningsområder for kompetenceudviklingsstrategien på kort og langt sigte 6. Udarbejd måltal for opkvalificeringsstrategien Sæt fx måltal på oprettelse af voksenlærlingepladser, vikarer i jobrotationspladser, IKV/RKV, FVU-screeninger mv. 7. Forpligt hinanden på strategien og måltallene Aftal hvordan opfølgning på strategi og måltal skal foregå New Insight 18\n19 4. Evalueringsformål Projektet Kvalificering til nye job har overordnet til formål at øge arbejdsudbuddet i den nordjyske regions vækstområder via strategisk kompetenceudvikling af langtidsledige ufaglærte og faglærte med forældede kvalifikationer. Målgruppen for projektet er forsikrede langtidsledige samt arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere i alderen år, som er ufaglærte eller faglærte med forældede kvalifikationer. Projektet involverer samtlige jobcentre, erhvervsskoler, VUC og de to VEUcentre i Nordjylland. Evalueringen bygger på de erfaringer, som har projektet har indhentet i perioden september 2012 til foråret Kvalificering til nye job er bygget op om følgende hovedelementer: Visitation af deltagere til projektet Introduktionsforløb og løbende vejledning Praktikophold Opkvalificering/uddannelse. Den samlede evaluering omfatter en effektevaluering samt en virkningsevaluering. Effektevalueringen belyser projektets evne til at producere resultater her ses på udslusningsresultater for deltagerne og deltagernes vurdering af output fra vejledningsforløbet, praktikophold og opkvalificering/uddannelse. Virkningsevalueringen belyser, hvilke forhold der er afgørende, for at projektet har kunnet præstere de pågældende resultater. Her er der fokus på tværgående, overordnede institutionelle forhold, der påvirker projektets samlede evne til at producere resultater. Denne evaluering har været tilrettelagt således, at fase 1 har haft til hensigt at afgrænse, hvilke forhold evalueringen skal belyse forhold der af aktørkredsen i projektet blev set som vigtige forudsætninger for, at projektet kunne lykkes, og også hvilke udfordringer aktørkredsen så som de mest centrale. Resultatet af fase 1 blev, at virkningsevalueringen skulle fokusere på at belyse følgende spørgsmål/udfordringer: Hvordan sikres uddannelsesinstitutionernes evne til at skabe individuelle uddannelsesplaner, som også skal kunne gennemføres? Hvordan sikres VEU-centrenes evne til at koordinere udbud og efterspørgsel efter AMU-kurser? (Hvis dette ikke sikres, risikerer deltagerne i bedste fald at få mange venteperioder og i værste fald at kurser ikke gennemføres.) Hvad befordrer den gode voksenvejledning og hvilke kompetencer og redskaber kræves? 19\n20 Hvad kræves for at skabe den rette visitation af deltagere? Hvordan kan udfordringer med deltagernes geografiske mobilitet håndteres? (Forventningen var, at mange deltagere var begrænset af dårlig infrastruktur i offentlig transport i yderområder samt økonomiske udfordringer med transportudgifter). Hvordan sikres praktikpladser? (En udfordring der også ses landspolitisk og som kan bremse gennemførelsen af uddannelsesforløbet) Hvad betyder projekttilskuddet på ugeprisen på forløbet? Er projektet gangbart, efter tilskuddet ophører? Denne rapport præsenterer resultaterne fra virkningsevalueringen, men trækker i den forbindelse på resultaterne fra effektevalueringen. 20\n21 5. Målgruppebeskrivelse og projektets tilgang 5.1 Projektets målgruppe Målgruppen for projektet er forsikrede langtidsledige samt arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere i alderen år, som er ufaglærte eller faglærte med forældede kvalifikationer. Ud fra projektdatabasen er deltagerne i projektet karakteriseret ved følgende: Karakteristik af deltagerne i projektet 52 pct. af deltagerne er mænd og 48 pct. er kvinder. Deltagerne er i gennemsnit ca. 45 år, hvor den yngste er 29 år og de ældste er 60 år. 61 pct. af deltagerne har folkeskolen som deres højest fuldførte uddannelsesniveau. De fordeler sig således, at 5 pct. har 8. klasse, 19 pct. har 9. klasse, og 38 pct. har 10. klasse, som det højest fuldførte niveau. 9 pct. har en gymnasial uddannelse. 20 pct. af deltagerne har en erhvervsuddannelsesmæssig baggrund 10 pct. af deltagerne har en anden uddannelsesbaggrund, der ikke er nærmere specificeret. 89 pct. af deltagerne var dagpengemodtagere, da de startede op i projektet, imens 11 pct. havde kontanthjælp som deres forsørgelsesgrundlag. Deltagerne er medlemmer af en bred vifte af forskellige a-kasser, hvoraf de fleste (53 pct.) dog har 3F som deres a-kasse. Samtidig er 16 pct. af deltagerne medlem af Krifa, 7 pct. er medlem af HK og 5 pct. er medlemmer af Metal. Dertil kommer, at der er mange a-kasser, hvor blot 0,5 pct. til 4 pct. af deltagerne er medlemmer. Baseret på udtræk fra projektdatabasen 5.2 Indhold og metoder i projektet Formålet med Kvalificering til nye job er at øge arbejdsudbuddet i regionens vækstområder via strategisk kompetenceudvikling af langtidsledige ufaglærte og faglærte med forældede kvalifikationer. Hensigten er at sikre et kvalificeret match mellem langtidsledige og områder med vækst og jobåbninger. Det skal gøres ved at tænke en opkvalificeringsstrategi overfor de ledige sammen med erhvervsudviklingen. Tanken med projektet er, at en sådan indsats kan styrke regionen generelt, men også yderområder, der har et særligt behov for at øge uddannelsesniveauet og sikre erhvervsaktive og bæredygtige samfund. Et nyere ord, som er kommet til inden for det seneste årti er mobication, som er en sammenskrivning af mobility through education. Denne tænkning er illustreret i nedenstående figur. Det er i høj grad denne tænkning, som projektet læner sig 21\n22 op ad at kompetenceudvikling kan anvendes som instrument til at øge arbejdskraftens mobilitet på og mellem arbejdsmarkeder, og at uddannelse betragtes som en investering i arbejdskraftens tilpasningsevne. Figur 5.1: Mobility through education Mobility through education EUD og VEU-systemet Arbejdskraftens mobilitet er afgørende for dens tilknytning til et stadig mere dynamisk arbejdsmarked. Mobication Erhvervspolitik Beskæftigelsespolitik Job og beskæftigelse Kompetenceudvikling anvendes til at fremme mobilitet på og mellem arbejdsmarkeder. Beskæftigelsespolitikken sætter uddannelse og kompetenceudvikling i centrum og betragter uddannelse som en investering i arbejdskraftens tilpasningsevne. Kilde: New Insight A/S Projektet arbejder med, at kompetenceudvikling skal tilrettelægges både ud fra regionens erhvervsmæssige styrkepositioner og de lediges individuelle ønsker, behov og forudsætninger. Kompetenceudvikling kan være mange ting fx et målrettet AMU-kursus eller et uddannelsesforløb, der fører til et uddannelsesbevis som faglært. Det vigtige er, at kompetenceudviklingen kan begrundes i et behov på arbejdsmarkedet, og at det er meningsgivende for den ledige og bygger på dennes ønsker, forudsætninger og behov. Et vigtigt element har derfor også været at sikre, at vejledningen om uddannelse bliver så bred og uafhængig som muligt. Med uafhængig menes, at den, der forestår uddannelsesvejledningen, ikke er begrænset af muligheder på den uddannelsesinstitution, som de er ansat på, men vejleder ud fra uddannelsesudbuddet generelt, som principielt set omfatter udbuddet på landsplan. Projektet har arbejdet ud fra en helhedsorienteret tilgang til den enkelte. Det har betydet, at vejledningen har taget hånd om personlige og sociale kompetencer samtidig med beskæftigelsesmæssige og uddannelsesmæssige problemstillinger. 22\n23 Dette er valgt for at sikre, at der tages hånd om hele livssituationen for den enkelte. Der er kalkuleret med, at forløbene kan have forskellig længde alt afhængig af, hvilken ledig de står overfor. Der kan således være ledige, der har brug for en grundig opstartsfase, hvor der er afsat tid til en grundig afklaring af, hvilket beskæftigelsesmål der skal arbejdes med, mens andre ledige mest af alt har haft behov for en individuel kompetenceafklaring eller realkompetencevurdering, som fx kan pege på, at hvis den ledige tager et eller flere bestemte moduler, så opnås faglært niveau. Altså en smutvej til faglært niveau. Andre igen har måske behov for et mere gennemgribende karriereskifte, da deres erhvervserfaring ligger inden for en branche med nedgang og meget begrænsede jobmuligheder. Der blev derfor kalkuleret med, at forløbene kunne vare mellem ca uger. Gennemsnitslængden i projektet har været 19,7 uger. Indholdsmæssigt er forløbet for den ledige opbygget af følgende moduler: Visitation af deltagere fra jobcentrene i samarbejde med skolerne Fælles introduktionsforløb på 2-4 uger med afklaring og motivationsskabelse via Individuel KompetenceVurdering (IKV), Realkompetencevurdering (RKV), orientering mod regionens vækstområder og tilhørende jobprofiler, personprofilanalyser, FVU-screening mv. Her planlægges det individuelle kompetenceudviklingsforløb. Kompetenceudviklingsforløb på uger bestående af almen, teknisk/faglig og personlig kompetenceudvikling i form af anerkendte og meritgivende uddannelser (AMU, EUD-enkeltfag, FVU/AVU mv. i kombination med virksomhedspraktik efter behov). Løbende personlig rådgivning og vejledning, jobsøgning, opdatering af CV samt planlægning af uddannelsesforløb, der kan gennemføres i tilknytning til et job (fx via GVU). Det er illustreret i nedenstående figur. Figur 5.2: Projektelementer i Kvalificering til nye job Projektelementer Visitation af deltagere Fælles introduktionsforløb 2-4 uger Kompetenceudvikling uger Løbende personlig rådgivning og vejledning Kilde: New Insight A/S 23\n24 6. Dataindsamlingsmetode Der har været anvendt forskellige dataindsamlingsmetoder til virkningsevalueringen. De er som følger: 2 fokusgruppeinterviews med projektledelsen og VEU-centre 2 fokusgruppeinterviews med jobcentre 2 fokusgruppeinterviews med koordinatorer 1 fokusgruppeinterview med skolerne (fx EUC, Handelsskoler, erhvervsskoler, VUC, SOSU) 10 telefoninterviews med virksomheder 2 refleksionsseminarer 1 midtvejsseminar Data fra projektdatabasen Data fra deltagerevalueringerne Fokusgruppeinterviews har været foretaget ud fra semistrukturerede interviewguides, hvor temaerne har været afstemt efter de forskellige aktører. Varigheden på disse interviews har typisk været 2 timer. Telefoninterviews med virksomhederne har været foretaget ud fra strukturerede interviewguides, da vi har tilstræbt at afholde korte interviews af ca. en halv times varighed. Der blev udarbejdet forskellige interviewguides, som var afstemt efter, hvilke ordninger deltagerne har været i i forbindelse med ophold på virksomheder. Det har spændt over virksomhedspraktikker, vikar i forbindelse med jobrotation og voksenlærling. Deltagerevalueringerne har været tilrettelagt således, at deltagerne har fået et spørgeskema uddelt efter henholdsvis introforløbet samt uddannelsesdelen/praktikophold. 148 deltagere har besvaret spørgeskemaet, der retter sig mod introforløbet, og 121 deltagere har besvaret spørgeskemaet, der retter sig mod uddannelses- og praktikophold. I forhold til dataudtræk fra projektets database har vi d. 18. februar 2014 foretaget et udtræk. Projektet var ikke afsluttet på dette tidspunkt grundet forlængelse af projektet, så derfor foretog vi et udtræk, hvoraf vi udtog den population, som var udsluset fra projektet. Populationen var på det tidspunkt 271 deltagere, og det er således dette datasæt, der ligger til grund for alle analyser, der beror på databasen. 24\n25 7. Hvilke effekter har projektet skabt? I forbindelse med en virkningsevaluering er det afgørende at se på, hvilke effekter det program, som skal undersøges, har skabt. Dette gøres primært med henblik på at vurdere programmets evne til at skabe resultater. Vi vil i dette afsnit også belyse resultaterne af deltagerevalueringerne, da de siger noget om deltagernes oplevelse af forløbet, og hvad programmet har givet dem af viden, indsigter, orienteringer og kompetencer. Den viden, vi kan hente ud af disse resultater, kan anvendes til at nuancere, hvilke effekter der er kommet ud af forskellige dele af programmet. Derudover kan disse data sige noget om, hvor vellykket programmet har været i forhold til at implementere projektets intentioner om en individuelt tilrettelagt indsats med anvendelse af en anerkendende og inkluderende tilgang til deltagerne. Dertil kommer, om deltagerne er blevet informeret om beskæftigelsesmuligheder, overblik over uddannelsesmuligheder mv. I det følgende ser vi derfor nærmere på, hvilke udslusningsresultater der er opnået samt deltagernes vurdering af forskellige aktiviteters bidrag til mere processuelle målsætninger. 7.1 Udslusningsresultater Projektet opstillede på forhånd nogle succeskriterier for udslusningsmål. Disse var: Ordinær beskæftigelse på vækstområder: 68 personer Vikarer i jobrotationsprojektet: 44 personer Påbegyndt EUD som voksenlærling: 44 personer GVU-planer i tilknytning til job: 36 personer Status som faglært: 22 personer Projektet kalkulerede med at opnå positiv udslusning for 89 pct. af deltagerne svarende til 214 deltagere på baggrund af en forventning om, at i alt 240 deltagere blev visiteret til projektet. Projektdatabasen, som anvendes til at opgøre resultaterne, opererer med flere typer af udslusningsmål. Det skyldes blandt andet, at der undervejs i projektforløbet blev indført en særlig uddannelsesydelse 2, men også at projektet oplevede, at der blev skabt en motivation for nogle af deltagerne i forhold til at påbegynde ordinær 2 I forbindelse med Finansloven for 2013 blev der etableret en uddannelsesordning for ledige, som opbrugte deres dagpengeret i perioden 30. dec til 30. juni 2013 (senere er den forlænget til januar 2014). Ordningen giver disse personer ret til visse uddannelser og en særlig uddannelsesydelse i op til 6 måneder efter dagpengene er ophørt dog nu med mulighed for forlængelse. 25


Mobilkøkken til dit arrangement udlejes hos VIP Mobilkøkken\nLej et mobilkøkken til dit arrangement eller ja rettere til hvad end du ønsker. Et mobil køkken fra VIP Mobilkøkken kan indrettes individuelt efter dine behov. Du får god plads og alt er lige ved hånden. Alle flader er lavet i et letvaskbart materiale, der nemt kan rengøres med spuleslangen. Med et mobilt køkken slipper du for alt besværet. Vi sørger for levering, opsætning, afhentning og rengøring. Så nemt og enkelt kan du have et stort køkken klar på ingen tid.\nVi er din ekspert\nVIP Mobilkøkken har over 10 års erfaring med eventløsninger. Indehaver Michael Hørlyck er selv uddannet kok, så han ved alt om hvad et køkken bør have for at opnå størst og bedst produktivitet. Vi forholder os til arrangementet lige fra kokken – personalet og dine gæster. Så er du sikret at der er en expert ved din side når du skal afholde et arrangement.\nUd over det mobile køkken, kan der tilknyttes et anrettertelt og festtelt, så hele arrangementet kan være på et sted. Det mobile køkken er her i sær anvendt i forbindelse med festivaler, events, reneoveringsopgaver m.m. Ingen opgave er for stor. Har vi ikke det du står og mangler, så skaffer vi det til dig. Vi vil også kunne fortælle dig hvad du måske endda mangler for at dit arrangement bliver vellykketKontakt os i dag for en dialog om leje af mobilkøkken med mere.\nLofthøjde 2300 mm\nLængde 9600 mm\nEt kig ind i det mobile køkken\nHer kan du få et indblik i hvordan vores mobilkøkken er indrettet og hvad det indeholder. Massevis af plads til kokken og dit team. Ønsker du noget tilføjet, så klarer vi også den.\nBLIV RINGET OP I DAG OG LAD OS FÅ EN SNAK\nSkriv til os hvis du har spørgsmål eller gerne vil ringes op. Så vender vi tilbage til dig hurtigst muligt.\nVIP MOBILKØKKEN – EN DEL AF


Danske spil – fantasi, men ikke så meget forretning? | Harddiskens blog\nEn kommentar to “Danske spil – fantasi, men ikke så meget forretning?”\nDer er faktisk en del fede iphone-spil, der er produceret i Danmark. Jeg er specielt fan af Hugo-spillet.\nSkal man udvikle et spil i Danmark kræver det også et monstrøst beløb at skyde de i gang. Man kender jo til Limbo – gernialt spil – men udvilkerne måtte sælge store andele af rettighederne til spillet for at få råd til at få spillet udviklet. På trods af spillets kæmpe-succes er de meget langt fra millionærer. Forstår godt, at der ikke er så mange, der gider kaste sig ud i det.\n« Er ACTA et brud på vores rettigheder?\nHøring om ACTA »


Ekstra Bladet - Mesteren Mørkøv har kongeklasse\nMystisk pulverbrev på posthus: Sprængstofeksperter tilkaldt\nMesteren Mørkøv har kongeklasse\nDansk cykelsport har fået en ny stjerne\nTrøjen klæder Mester Mørkøv fra Kokkedal. (Foto: Claus Bonnerup)\nSprængt blindtarm koster volley-profil vigtige kampe\nSvanen fra Banen eller Svanen fra Kokkedal. Cykelfans har de sidste par dage brudt hjernen med at finde et passende kælenavn til dansk cykelsports nye stjerne. Men hvorfor ikke bare kalde ham Mester Mørkøv, for det den 27-årige rytter, med fornavnet Michael har præsteret hidtil i årets Tour de France er cykelsport i kongeklassen.\nHan lovede, han ville gå efter den prikkede bjergtrøje. Løftet blev holdt, og siden har om nogen tegnet løbet på først de belgiske og nu de franske landeveje. Hver dag har han været i angriberens rolle, og på intet tidspunkt har han overspillet sine muligheder.\nMørkøv ved, hvad han kan, og det han kan, gør han til perfektion. På dagens etape kørte han med en kaptajns overblik og autoritet, og han fik præcis det ud af løbet, som han selv havde stilet efter. Han slap først, da han havde samlet de point, han gik efter, og han er stadig i den polkaprikkede trøje. Med sin mageløse præstation de sidste par dage har han stort set reddet hele touren for Bjarne Riis og hans kombinerende dansk-russiske bankhold.\nDet var der ikke mange, der havde drømt om på forhånd, men Mørkøv er heller ikke, som folk er flest. Hidtil har han hentet sine største sejre på banen, men han vil have mere ud af sin cykelsport, og defor han han forvandlet sig til en landevejsrytter, hvis fulde potentiale vi næppe har set endnu. For han udvikler sig jo fra dag til dag. Spurtstyrken har han fra baneløbene, og derfor var han også suveræn på dagens første styrkepræver om bjergpointene. At han så også er blevet så udholdende og overskudsagtig efter en hel dag i udbrud, giver indtryk af, at han kan nå meget mere i løbet af de kommende år.\nDet siges at trøjerne i Tour de France giver vinger. Det gælder i hvet fald for Mørkøv, der ind i mellem svæver over vejen som den svane, mange gerne vil benævne ham som. Og han er på alle måder en hvid en af slagsen. Michael Mørkøv hader doping og al dens væsen. Han har flere gange udtalt, at sportens dopingsyndere ikke skal slippe med to års karantæne. De skal udelukkes for livstid. Og selv er han stolt af at køre som en ren cykelrytter.\nDansk idræt og dansk cykelsport har også kun grund til at være stolte over at være repræsenteret i årets Tour de France af Michael Mørkøv. En rytter af den rette kaliber. Der er kun grund til at lette på cykelhjelmen. Og lur mig om ikke Mørkøv også henter en etapesejr inden touren når til Paris. 5\n3. juli 2012 kl. 17:49\nRiis: Touren ikke reddet\nRiis-stjerne var tæt på en tredobbelt salto\nRiis advarer Mørkøv: Henter dig på cyklen\nSagan efter sejr: Jeg kan vinde pointtrøjen\nVoigt reddede Mørkøv: Derfor trak jeg ham op\nMørkøv jubler: 'Jeg er udbryder-konge'\nVanvittig afslutning på dagens etape\nSensationel Mørkøv snupper 4 sejre\nTourbil i ny ulykke: Kører ind i tilskuer\nBrian Holm om etape: Det sprænger i luften\nAGF ligner en nedrykker\nKOMMENTAR: Klasseforskel i Farum Park\nAaB har ramt en guldmine


Interesserer du dig for den specialpædagogiske udvikling, og ønsker du samtidig at blive en del af en velfungerende skole og SFO, hvor den specialiserede specialpædagogiske viden er i højsædet?\nArbejdet som pædagog på vores afdelinger betyder at du har timer i såvel skole som SFO-delen. Vi har en ledig stilling i udskolingen.\nVi søger en pædagog med specialpædagogisk viden og lyst til at blive en del af vores tilbud på Storå, gerne med erfaring inden for autismespektret, social læring og Low Arousal. Der vil være opgaver med elever, der har brug for ekstra skærmede støttesystemer, hvor det er særlig vigtigt at kunne møde eleven relevant. Flair for IT og viden om digitale undervisningsmaterialer vil være et stort plus.\nVi lægger vægt på at du har indlevelsesevne og er dygtig til at omsætte og formidle idéer i hverdagen. Du formår at strukturere dagen ud fra elevernes behov og niveau. Det er vigtigt at du brænder for det pædagogiske arbejde såvel ude som inde. Vi vægter gode lege/fritidsaktiviteter i SFO-delen, som kan understøtte de sociale relationer.\nVi forventer fleksibilitet og godt humør - og at du er indstillet på at arbejde tværfagligt, idet skolen rummer flere faggrupper, ligesom dialog og sparring med eksterne samarbejdspartnere er en del af hverdagen.\nArbejdet med eleverne er organiseret i selvstyrende teams. Det er derfor en forudsætning at du er en aktiv medspiller i teamsamarbejdet.\nSpecialkompetence Holstebro er en specialskole, der rummer afdelingerne Storå, Nørreland og Ellebæk. Vi underviser elever med generelle indlæringsvanskeligheder. Afdelingen på Ellebæk er målrettet undervisning af elever med vanskeligheder inden for autismespektret. I øjeblikket underviser vi i alt 250 elever, og vi er ca. 170 ansatte.\nSkoledelen er organiseret med Indskoling, Mellemtrin, Udskoling - og på Storå en Multiklasse for elever med multible handicap. Derudover har skolen tre SFO-afdelinger tilknyttet Storå, Nørreland og Ellebæk.\nVi er en skole/SFO, hvor læring, fællesskab og trivsel er udgangspunktet i vores arbejde med livsduelighed. Du kan også læse om os på vores hjemmeside.\nStillingen er på 37 timer og i afdeling Storå. Der er tale om en fast stilling.\nTiltrædelse hurtigst muligt - dog senest 1. november 2021. Løn og ansættelsesforhold efter gældende overenskomst.\nArbejdstiden vil være i tidsrummet mellem kl. 06.30 - 16.30.\nYderligere oplysninger kan du få ved at henvende dig til ledelsesteamet på Storå på telefon 40 47 13 69 eller 96 11 53 29.\n27. september 2021 kl. 12.00.\nSamtaler afholdes 29. og 30. september 2021.


Nyheder Skrevet af Administrator | 11.06.16 | 07:46\nØdelagte vinduer og råddent træværk. Forfaldne huse findes mange steder rundt i landet og skæmmer bybilledet.\nRegeringen har gjort det til en mærkesag at skabe vækst og udvikling i hele Danmark, men skærer nu i antallet af kommuner, som kan søge den statslige nedrivningspulje for at fjerne faldefærdige rønner og lignende.\nI dag kan 70 kommuner søge puljen, men regeringen skærer det ned til 45, fordi der er afsat færre midler end tidligere.\nI 2014 og 2015 var der sammenlagt cirka 200 millioner kroner til nedrivning af faldefærdige huse, men i år er der kun afsat knap 55 millioner kroner, selvom SR-regeringen havde afsat 100.\nSocialdemokraterne ville gerne have forhandlet om nedrivningspuljen i forbindelse med planloven, som faldt på plads torsdag. Men det ønskede regeringen ikke. Den har i stedet sendt ordførerne en orientering, som Ritzau har set.\nDet vækker kritik hos Socialdemokraterne, der ikke forstår regeringens prioriteter.\n- Det stemmer på ingen måde overens med, at man skal kunne bo og arbejde i hele Danmark, som regeringen påstår er en høj politisk prioritet, siger Magnus Heunicke (S), der er landdistrikts- og ø-ordfører.\n- Socialdemokratiet mener, at puljen skal være på 100 millioner kroner - et forslag der var fuldt finansieret. Derfor er det endnu mere uforståeligt, at man skærer så massivt i et så effektivt værktøj, siger han.\nPengene i nedrivningspuljen fordeles efter, hvor mange nedslidte bygninger der er i kommunerne.\nTil og med 2020 uddeler staten hvert år penge til kommunerne, så de kan fjerne forladte bygninger i landdistrikter og småbyer.\nPengene kan også bruges på at istandsætte dårligt vedligeholdte boliger på landet.


Facebook? - Anders Bagnegaard Kristensen\nPersonlige blog/info side\nJeg arbejder meget med Google, adwords, facebook osv.\nOg alt giver mening, pånær facebook.\nDet virker som om der er en eller anden tendens til at alle store som små brands skal være kæmpe på facebook, man skal udgive noget hver dag, man skal have aktive brugere osv.\nJeg har aldrig hørt et firma sige: “Nej, hvor tjener vi meget på facebook” – de fleste jeg taler med taler om at de lige skal nå 10 000 likes, så begynder de at reklamere der inde, eller de taler om hvor mange penge de betaler /like.\nDer er aldrig nogen som er igang med at tjene penge der inde.\nPointen med at et firma er på facebook, er vel at tjene penge ikke?\nDet passer forresten heller ikke, jeg kender mange firmaer som tjener penge via facebook – men som regel går en meget stor del af deres omsætning tilbage til facebook i pay/klik eller pay/like så det hele går op i et stort 0.\nJeg synes firmaer skal slappe lidt af – yd support over facebook, men lad vær med at forsøge at sælge dér – det kan man alligevel ikke.\nHvor skal man uploade sin reklame video?\nUdgivet 7. februar 2015 Skrevet af anders Bagnegaard\nPHP? Jeg hader servere\nEffektiv firewall til Cloudflare\nLet hurtig Backup af din WordPress side\nTag backup af din Ubuntu server til ekstern FTP server\nHvad er den bedste måde at sætte Cloudflare op på?\nSkal du genere cache om natten på dit website?


Last updated 10. juni 2022\nDenne privatlivspolitik indeholder information om behandlingen af helbredsoplysninger og andre personoplysninger i relation til de sundhedstjenester som leveres via kommunikations- og formidlingsplatformen Eyr (herefter omtalt som "Tjenesten"). I Danmark leveres Tjenesten af Eyr Medical Danmark ApS (herefter "Eyr" eller "vi"). Eyr er dataansvarlig for behandlingen af helbredsoplysninger og andre personoplysninger som behandles i tilknytning til Tjenesten. Vi er kun formidler af sundhedstjenester gennem Tjenesten og har ikke det medicinske ansvar for sundhedstjenesterne, som du bestiller igennem Tjenesten. Hvis du har spørgsmål til privatlivspolitikken, kan du kontakte vores databeskyttelsesrådgiver på privacy@eyr.md.\nFormål og retsgrundlag for behandling af helbreds- og personoplysninger\nEyr behandler helbredsoplysninger og andre personoplysninger til følgende formål:\nOprettelse og administration af brugerkonti\nNår du opretter en brugerkonto, gemmer vi dit navn, personnummer, e-mailadresse, telefonnummer, sprog, land, betalingskort, IP-adresse og entydig identifikator for din mobilenhed samt eventuelt forsikringsselskab og policenummer. Hvis du er sundhedspersonale, registrerer vi derudover din organisatoriske tilknytning. Registrering og opbevaring af disse personoplysninger er nødvendige for at levere Tjenesten og dermed opfylde den aftale, som er indgået mellem Eyr og dig, jf. GDPR art. 6(1)(b). Oplysningerne opbevares så længe, du har en brugerkonto hos os. Ved inaktivitet i 5 år slettes alle oplysningerne tilknyttet brugeren, medmindre Eyr er pålagt ved lov at fortsætte med at opbevare oplysningerne.\nAdministration, herunder tidsbestilling og betaling\nFor at du skal kunne bestille sundhedsydelser, behandler vi dine brugerkontooplysninger som nævnt ovenfor samt helbredsoplysninger, som er nødvendige for at yde hjælpen. Helbredsoplysninger kan eksempelvis være information om symptomkategorier, allergier, rejsedestinationer og kontraindikationer. Vi bruger dit telefonnummer til at sende dig påmindelser om kommende konsultationer.\nTil fakturering af privatkunder behandler vi oplysninger om navn, behandlingsdato, betalingskort og eventuelt MobilePay-konto. For fakturering af forsikringskunder behandler vi derudover oplysninger om, hvad patienten er blevet behandlet for.\nBehandlingen af personoplysninger som beskrevet ovenfor er nødvendig at levere Tjenesten og dermed for at opfylde aftalen indgået mellem dig og Eyr, jf. GDPR artikel 6(1)(b). Behandlingen af helbredsoplysninger er nødvendig for at levere, administrere og kvalitetssikre sundhedsydelser i overensstemmelse med lovpligtige krav herom efter sundhedsloven, jf. GDPR artikel 6(1)(c) og artikel 9(1)(b).\nOplysningerne der behandles til disse formål, opbevares så længe oplysningerne er nødvendige for at levere, administrere og kvalitetssikre sundhedsydelserne. Ved inaktivitet i 5 år slettes alle oplysningerne tilknyttet brugeren, med mindre behandlingen fortsat er påkrævet efter lovgivning. Betalingshistorik vil blive opbevaret i overensstemmelse med reglerne herom i bogføringsloven. Ved uopgjorte krav vil oplysningerne opbevares, så længe det er nødvendigt for at inddrive kravet.\nLevering af sundhedsydelser og journalføring\nFor at kunne levere sundhedsydelser til dig og opfylde journaliseringspligten behandlinger vi og sundhedspersonalet oplysninger om dig. Sundhedspersonalet dokumenterer sundhedsydelserne i vores patientjournalsystem. Dette omfatter dine brugerkontooplysninger og forskellige helbredsoplysninger om dig afhængig af hvilken sundhedsydelser, der er leveret. Dette kan blandt andet omfatte oplysninger om den medicinske behandling, diagnoser, symptomer, sygdomsforløb, sygdomshistorik, stofmisbrug, henvisninger, anmodninger og recepter. Oplysninger kan også være i form af billeder. Oplysninger, som er registreret i journalen, opbevares så længe, du benytter Tjenesten og slettes tidligst 10 år efter sidste registrering i journalen. For at levere de sundhedsydelser du har bestilt, kan det være nødvendigt for lægen at modtage en oversigt over alle vacciner, der er registreret om dig i det Danske Vaccinationsregister ("DDV") og foretage opslag i Medicinkortet. Medicinkortet er en database, som Sundhed.dk er ansvarlig for, hvor der findes oplysninger om medicin, som du tidligere har haft recept på. Sundhedspersonale, der behandler dig, skal ikke indhente dit samtykke for at se dine recepter. I stedet kan du vælge at begrænse adgangen til dine sundhedsdata i Medicinkortet ved at privatmarkere eller spærre dine sundhedsdata. Du kan læse mere om adgang til dine sundhedsdata på sundhed.dk. Behandlingen af helbreds- og personoplysninger ved levering af sundhedsydelser og journalføring er nødvendige for at opfylde aftalen mellem dig og Eyr og for at overholde lovbestemte forpligtelser, herunder journalføringsbekendtgørelsen, jf. GDPR artikel 6(1)(c) og artikel 9(1)(b). Udlevering af epikrise til rejseforsikring kræver udtrykkeligt samtykke fra patienten.\nKvalitetssikring af sundhedsydelser\nVi er pålagt at kvalitetssikre de sundhedsydelser, som vi leverer. I forbindelse med kvalitetssikring af sundhedsydelserne vil vi kunne behandle helbreds- og personoplysninger som beskrevet i punktet ovenfor om levering af sundhedsydelser og journalføring. Oplysninger vil så vidt muligt blive anonymiseret eller afidentificeret før de behandles til kvalitetssikring. Behandling af helbreds- og personoplysninger til dette formål sker med hjemmel i sundhedsloven, jf. GDPR artikel 6(1)(c) og artikel 9(1)(b), og opbevares så længe det er nødvendigt for at overholde forpligtelserne efter loven.\nRapportering til nationale kvalitetsregistre og til Sundhedsdatastyrelsen samt Styrelsen for Patientsikkerhed mv.\nSundhedspersoner, der leverer sundhedsydelser via Tjenesten, er forpligtet til at rapportere visse oplysninger til medicinske kvalitetsregistre og offentlige myndigheder. Hvilke oplysninger, der rapporteres, afhænger af det enkelte register, men vil typisk omfatte oplysninger som nævnt i punktet ovenfor om levering af sundhedsydelser og journalføring. Oplysningerne vil blive rapporteret anonyme eller som afidentificeret statistik. Bemærk, du kan stadig modsætte sig rapporteringen. Du kan finde mere information om dette under punktet "Dine rettigheder" nedenfor. Eyr er forpligtet til at anmelde utilsigtede hændelser til Styrelsen for Patientsikkerhed samt videregive oplysninger i tilfælde af kontrol med virksomheden (se sundhedslovens § 43). Behandling af oplysninger til rapporterings- og anmeldelsesformål sker med hjemmel i sundhedsloven, jf. GDPR artikel 6(1)(c) og artikel 9(1)(b), og oplysningerne vil blive opbevaret så længe det er nødvendigt for at opfylde forpligtelsen efter lovgivningen.\nVi tilbyder vores brugere teknisk support via en chatfunktion på Eyrs hjemmeside. For at yde denne tekniske support behandler vi oplysninger om e-mailadresse, IP-adresse, hvad henvendelsen drejer sig om, samt andre oplysninger du vælger at dele med os. Vi behandler disse oplysninger på baggrund af vores legitime interesse efter GDPR art. 6(1)(f) i at kunne yde support til dig som bruger af vores Tjeneste. Oplysningerne slettes når supportsagen er færdiggjort.\nVi behandler dine personoplysninger til markedsføringsformål. Hvis du abonnerer på vores nyhedsbrev, opbevarer din e-mailadresse og enhedsidentifikator. Du kan til enhver tid framelde dig nyhedsbrevet i Tjenesten. Udsendelse af nyhedsbrev sker på baggrund af samtykke. Hvis du er eksisterende kunde, baserer vi udsendelsen på en interesseafvejning, baseret på vores legitime interesse i at markedsføre vores tjenester og vores forretning. Vi indsamler udvalgte data for at kunne måle effekten af vores markedsføringstiltag. Dataene deles igennem en MMP (Mobile Measurement Partner) med enkelte platforme på sociale medier. Se mere om dette i punktet nedenfor om videregivelse. Dataene som indsamles er: data som identificere enheden som fx device ID samt nogle få aktivitetsdata som fx at brugeren logger ind på Eyr-appen. Behandlingen sker på baggrund af en interesseafvejning, hvor vores legitime interesse efter GDPR artikel 6(1)(f) er at kunne måle effekten af vores markedsføringstiltag og kampagner.\nForbedring af Tjenesten\nEyr behandler oplysninger om fakturering, rapporteringsgrundlag og statistik for at forbedre Tjenesten. Dette omfatter blandt andet oplysninger om brugernes fødselsdato/alder, køn, behandlingsdato, konsultationstidspunkt, hvad patienten er blevet behandlet for (kategori/symptomer), tekniske data om brugerens enhed. Dataene aggregeres før de benyttes til forbedring af Tjenesten. Grundlaget for behandlingen er vores lovbestemte forpligtelse efter sundhedsloven, jf. GDPR artikel 6(1)(c) og artikel 9(1)(b), til at kvalitetssikre vores tjenester i forbindelse med leveringen af sundhedsydelser, og oplysningerne behandles så længe det er nødvendigt for at overholde disse forpligtelser.\nVideregivelse til leverandører, forsikringsselskaber mv.\nVi har databehandleraftaler med alle vores leverandører med adgang til personoplysninger. Leverandørerne handler i overensstemmelse med vores instruktioner, som er fastsat i databehandleraftalen. Du kan finde mere information om vores databehandlere her. Hvis du ønsker at benytte din forsikring ved brug af Tjenesten, skal du samtykke til, at vi deler visse personoplysninger med dit forsikringsselskab. Forsikringsselskabet vil kun få adgang til oplysninger, som er nødvendige for at vurdere, om der er grundlag for dækning. Personoplysninger som deles kan omfatte navn, personnummer, dato for konsultation og sygdomskategorier (eksempelvis astma, barnesygdomme, influenza mv.) som du vælger i Tjenesten i forbindelse med tidsbestillingen. Forsikringsselskabet vil ikke få adgang til andre helbredsoplysninger såsom private beskeder mellem dig og lægen, det nærmere indhold i konsultationen eller anden information, der indsamles gennem din brug af Tjenesten, medmindre du har givet udtrykkeligt samtykke til dette. Et sådant udtrykkeligt samtykke kan for eksempel være aktuelt, hvis du har brug for hjælp fra alarmcentralen hos din rejseforsikring. Vi kan i sådanne tilfælde dele epikrisen med sundhedspersonalet hos din rejseforsikring, så de kan yde den nødvendige sundhedsfaglige hjælp til dig, når du er på ferie. Videregivelse af oplysninger til forsikringsselskabet vil blive stoppet umiddelbart efter, at du har trukket dit samtykke tilbage. Ved spørgsmål om forsikringsselskabets behandling af dine helbredsoplysninger, skal du kontakte dit forsikringsselskab direkte. Helbreds- og personoplysninger kan i enkelte tilfælde videregives til forskning. En sådan videregivelse vil altid ske i overensstemmelse med dansk lovgivning, herunder databeskyttelseslovens § 10. En sådan videregivelse kan ske uden dit samtykke, hvis behandlingen er nødvendig for udførelsen af videnskabelige undersøgelser af væsentlig samfundsmæssig betydning.\nVi foretager jævnligt vurderinger af sikkerheden i alle centrale systemer tilknyttet Tjenesten. Databehandleraftalerne indgået med leverandører, pålægger leverandøren at sørge for tilfredsstillende informationssikkerhed. Adgang til helbreds- og personoplysninger i Tjenesten er begrænset til personale, som har behov for adgangen for at levere, administrere eller kvalitetssikre sundhedsydelser eller på grundlag af anden særskilt hjemmel i lovgivning eller retsgrundlag.\nSom bruger af Tjenesten har du i medfør af lovgivning visse rettigheder som du kan udøve ved at kontakte os:\nTrække et samtykke tilbage:\nSamtykke, som du har afgivet i Tjenesten, for eksempel samtykke til at bestemte oplysninger skal deles med dit forsikringsselskab, kan til enhver tid trækkes tilbage. Bemærk at tilbagekaldelsen ikke nødvendigvis indebærer, at oplysninger som allerede er overført kan slettes.\nAnmodning on indsigt og overførsel af data til en ny tjenesteudbyder:\nDu har ret til indsigt i hvilke personoplysninger, der er registreret om dig i Tjenesten, og til at få en kopi af disse. Hvis det er lovligt og teknisk muligt, kan der også være adgang til at få oplysninger overført direkte til en ny tjenesteudbyder.\nAnmodning om berigtigelse, sletning eller begrænsning af behandlingen:\nDu kan kontakte os for at få rettet fejlagtige oplysninger, som er registreret om dig i Tjenesten, eller anmode os om at slette personoplysninger. Bemærk, at du også kan berigtige eller slette visse oplysninger selv. Du kan også anmode os om at begrænse behandlingen af visse oplysninger. Eyr vil så vidt muligt imødekomme en anmodning om at slette eller begrænse behandlingen af personoplysninger, men vi kan ikke imødekomme din anmodning, hvis der er tungtvejende eller lovmæssige grunde til ikke at gøre dette, for eksempel hvis oplysningerne skal opbevares af hensyn til dokumentation, på grund af rapporteringsforpligtelser eller fordi oplysningerne er nødvendige for at levere forsvarlige sundhedsydelser.\nIndsigelse mod en behandling:\nDu har ret til at gøre indsigelse mod behandlingen af personoplysninger som sker på baggrund af en interesseafvejning. Hvis du kan fremlægge grunde, der vedrører din særlige situation, der begrunder, at behandlingen skal ophøre, vil vi efterkomme dette, medmindre vi har afgørende legitime grunde til at fortsætte med at behandle oplysningerne. Et eksempel på et afgørende hensyn er sundhedspersonalets pligt til at dokumentere de sundhedsydelser de leverer (journalføring).\nHvis du er uenig i måden Eyr behandler dine personoplysninger på, kan du kontakte vores databeskyttelsesrådgiver på privacy@eyr.md. Du har derudover ret til at indgive en klage til Datatilsynet.\nVed ændringer i måden vi behandler personoplysninger på, giver vi dig besked herom i Tjenesten. På hjemmesiden og i Tjenesten finder du den til enhver tid opdaterede version af privatlivspolitikken.\nOversigt over underleverandører som behandler personoplysninger\nVi benytter underleverandører som behandler personoplysninger på vores vegne. Det vil sige, at Eyr Medical Danmark ApS optræder som dataansvarlig, og hver underleverandør optræder som vores databehandler.\nNedenfor er en oversigt over vores underleverandører, som behandler personoplysninger:


Præsident advarer bejlere: Camavinga forlader os ikke billigt\nMathias Busekist - 20. jul 2021 17:37\nDer er meget, der taler for, at Rennes må se sig nødsaget til vinke farvel til Eduardo Camavinga denne sommer, hvis de altså ønsker at indkassere mest muligt for den 18-årige verdenssensation, da han har et år tilbage af sin nuværende kontrakt, som han efter sigende ikke skulle ønske at forlænge.\nLÆS OGSÅ: Puig afviser adskillelige tilbud: Vil ikke forlade Barca\nHan er da også et varmt navn i øjeblikket, da han skulle være at finde på ønskelisten hos en hel håndfuld stor klubber rundt om i Europa.\nMen Rennes-præsident Nicolas Holveck fortæller dog nu, at man fortsat er ved at forhandle om en kontraktforlængelse, selvom han altså kan ende med at forlade klubben, hvortil han tilføjer, at det ikke bliver billigt at hente ham.\n“Der forhandles fortsat. Alt er muligt – enten et salg i dette transfervindue, hvis der kommer et bud, som tilfredsstiller alle, eller en kontraktforlængelse,” udtaler Nicolas Holveck ifølge Manchester Evening News.\n“Han kommer ikke til at forlade klubben billigt. Vi har haft masser af forhandlinger, men intet er sikkert – hverken det ene eller det andet.”\nDet siges, at Manchester United og Paris Saint-Germain er de største bejlere til stortalentet, som – med hans nuværende kontraktsituation i mente – har et prisskilt, der tæller 222 millioner danske kroner.\nIfølge Transfermarkt er han allerede det dobbelte værd.


Zhu Xi - Wikipedia, den frie encyklopædi\nZhu Xi (kinesisk: 朱熹, pinyin: Zhū Xī, W.-G.: Chu Hsi, født 18. oktober 1130 i Youxi i Fujian i Kina, død 23. april 1200) var Kinas fremmeste neokonfucianske filosof. Han underviste ved det fremstående Den hvide hjorts grottes akademi og var Song-kejserens lærer og rådgiver.\n18. oktober 1130\nZhu Xis grav\nHistoriker, skribent, filosof, digter\nZhu Xis forfædre kom fra Wuyuan i den nuværende provins Jiangxi. Han efterlod sig over 70 værker. Desuden grundlagde han mere end 50 private højere læreanstalter i Wuyibjergene og uddannede personligt mere end tusinde elever, blandt andet ved det fremtrædende Yuelu-akademi i Changsha i Hunan. Flere af disse blev betydningsfulde teoretikere.\nBlandt Zhu Xis værker er bogen Familien Zhus familienormer, et hovedværk for reguleringen af familieforhold. Kort før han døde reviderede han sine anmærkninger til bogen Den store lærdom (大學, dàxué), der blev benyttet ved den kinesiske embedsmandsuddannelse frem til 1905. Han tilskrives også ansvaret for at have fastsat "konfucianismens kanon" af tekster, kendt som konfucianismens fire bøger.\nZhu Xi beskrives ofte som en radikal ateistisk filosof. Den beskrivelse er dog kun præcis, såfremt det antages, at der kan findes en ateisme med transcenderende træk.\nHan var desuden en fremragende kalligraf.\nWing-tsit Chan: Chu Hsi: New Studies, 1989\nBiografi på Stanford University's filosofi-encyklopædi\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Zhu_Xi&oldid=10457997"\nSidst redigeret den 9. september 2020, klokken 11:36\nDenne side blev senest ændret den 9. september 2020 kl. 11:36.


Attentatmanden Lars Hedegaard - Netmagasinet P77\nTillader en kunstner sig at synge at Lars Hedegaard er syg i hovedet, går Lars Hedegaard og hans følge fuldstændigt amok og angriber i flok, så man skulle tro at den borgerkrig de går og drømmer om forlængst var startet.\nOg Trykkefrihedsselskabets maniske arrigskab er nemt at se, i hastigheden hvormed de fremstiller på stribe harmedirrende attentat -læsebreve og blogindlæg, rettet mod det danske rockband Nephew og bandets forsanger Simon Kvamm. Et af disse attentat- blogindlæg lyder "Simon Kvamm snyder på vægten"\nSimon Kvamms store forbydelse er, han under en af sine koncerter sang en strofe der lyder "Og Lars Hedegaard er syg".\nStrofen var en ud af mange fra sangen Superliga. En sang der handler om alt og alle mulige personer, der fiser ud og ind af Simon Kvamms hoved.\nIngen sag er åbenlyst for lille for det narcissistiske angrebslysten småborgerlige Trykkeselsskab.\nJeg syntes dog at raseri over en lille kort strofe er alt for kedeligt og alt alt for tamt.\nSå hvorfor ikke sige noget rigtigt saftigt - noget man virkeligt kan forage sig over?\nScreencap: Youtube videoen Lars Hedegaard attentatet.\nLad mig prøve:\nLars Hedegaard er syg i hovedet, ikke kun fordi han mener at samtlige muslimske fædre må voldtage deres pigebørn, men fordi han sandsynligvis og måske har skudt på en postbud der så muslimsk ud.\nDen offentlige forklaring Lars Hedegaard er kommet med, er at en mand ifølge Lars Hedegaard ringede på hans dør, forklædt som postbud og med en pakke. Denne falske postbud trak så igen ifølge Lars Hedegaard en pistol og skød på Lars Hedegaard.\nDen "falske" postbud så ifølge Lars Hedegaard arabisk eller muslimsk ud og havde stort krøllet mørkt hår- muligvis en paryk.\nDen " falske" postbud ramte heldigvis - ifølge Lars Hedegaard ikke sit mål, fordi Lars Hedegaard med egne ord gik til angreb på ham.\nPostbudet stak af og hvad gjorde Lars Hedegaard? - han farede straks til telefonen og informerede sin veninde Ingrid Karlqvist fra det svenske Trykkefrihedsselskab om sagen.\nOm aften var Lars Hedegaard på TV, i radioen og næste morgen i samtlige af landets aviser - og Trykkefrihedsselskabet egen marty var skabt.\nMen tænk hvis alt dette ikke er sandt. Tænk hvis det i virkligheden er Lars Hedegaard der er skurken i historien.\nTænk hvis den aldrende Lars Hedegaard, desoirenteret i morgenkåbe høre at det ringer på døren. Han venter en pakke fra sexlegetøj.dk, så når han ser glimtet af en rød jakke, tænker han at det må være postbudet med en pakke til ham.\nHan vil ikke at naboerne skal høre noget om hvor pakken kommer fra, så han inviter postbudet op til sig selv. Men i det postbudet kommer op ad trapperne ser Lars Hedegaard at postbudet er mørk i huden og ligner en araber eller en muslim.\nDer går panik i Lars Hedegaard og straks tænker han på Kurt Westergaard og den somaliske øksemand. I hastig fart løber Lars Hedegaard hen og hiver en gamme pistol ud fra sin skuffe.\nPistolen har han fået af en god ven der samler på effekter fra anden verdenskrig.\nLars Hedegaard har aldrig ført andet våben end pennen og han kan hverken sigte eller skyde.\nPostbudet står i døren med pakken fra sexlegetøj.dk og kigger sig forvirret omkring, Lars Hedegaard fare ud og sigter på postbudet. Postbudet slipper pakken og ser på Lars Hedegaard med store øjne.\nPostbudet kaster sig hen mod Lars Hedegaard for at tage pistolen fra ham.\nLars Hedegaard skubber postbudet og sigter på ham, rammer dog ved siden af.\nPistolen lander på gulvet. Postbudet samler pistolen op og skynder sig at løbe ned af trapperne.\nLars Hedegaard er helt omtåget og tænker shit hvordan skal jeg redde den hjem ? Hvis det kommer frem at jeg skyder på postbudet, bare fordi han er muslim er jeg helt færdig og folk vil tro at jeg er syg i hovedet!\nPostbudet løber ud på gaden, han er helt forvirret og har fået et slag i hovedet. Pistolen har han i lommen. Han tænker shit jeg har Lars Hedegaards pistol på mig og ingen vil tro på mig når jeg fortæller at Lars Hedegaard skød på mig, da jeg ville aflevere hans pakke.\nJeg er mørk, taler dårligt dansk og så er jeg muslim. Det vil være ord og mod ord og Lars Hedegaard ville vinde.\nJeg vil komme i fængsel og blive udvist fra Danmark. Jeg vil miste hele min familie. Jeg er helt færdig jeg må heller gemme mig langt væk.\nLars Hedegaard ringer til politiet, PET dukker op og rydder op - efter Lars Hedegaard.\nTak for inspirationen til Walsoee fra Youtube.\nChristiansborg-politiker: Jeg er rystet


Karadzic - folkehelt og/eller folkemorder (af Rune Engelbreth Larsen)\nKaradzic - folkehelt og/eller folkemorder\nRadovan Karadzic er anklaget for at være ansvarlig eller medansvarlig for krigsforbrydelser, der bl.a. har betydet 12.000 døde under belejringen af Sarajevo og 8.000 døde muslimer under massakren i Srebrenica, som han kaldte "en kampagne til terrorisering af alle muslimer". Efter tilfangetagelsen spørger man sig, om den venlige gamle mand, der har gemt sin sande identitet bag navnet Dragan Dabic og et veritabelt julemandsskæg, virkelig kan have den slags på samvittigheden?\nEn af de herboende serberes talsmænd, Slavko Labovic, der er mest kendt som skuespiller i to af Nicolas Winding Refns Pusher-film, blev bedt om en kommentar til tilfangetagelsen i TV-Avisen - han kunne ikke i sin vildeste fantasi forestille sig, at de serbiske nationalisters folkehelt kunne være ansvarlig for folkemord.\nMen udbredelsen af nationalistiske ideer kan trives i årevis blandt højtuddannede pæne mennesker for siden at udvikle sig til brutalitetens blodige alvor - det er ikke mindst 1990'ernes eksplosive krise på Balkan et eksempel på i en konflikt, hvor ingen sider er uplettede:\nI 1986 affatter Det Serbiske Videnskabs- og Kunstakademi (SANU) et afgørende Memorandum, som kommer til at spille en betydningsfuld rolle som en slags øvre, intellektuel referenceramme for serbisk nationalisme fra slutningen af 1980erne og op gennem 1990erne. Dele af dokumentet lækkes løbende, men det offentliggøres først i sin helhed i 1993.\nAkademiet er en selvsupplerende institution omkring en hård kerne af nationalister, der i lighed med bl.a. den serbiske forfatterforening og sågar serbisk PEN skaber det intellektuelle fundament og den basale »videnskabeliggørelse« af de bærende konstruktioner i moderne, serbisk nationalismes selvforståelse. Akademiets Memorandum anklager albanerne for at have begået folkemord mod serberne og kræver en ophævelse af Kosovos og Vojvodinas særstatus samt etableringen af »det serbiske folks fuldstændige nationale og kulturelle integritet, uanset hvilken republik eller provins de måtte bo i.«\nDen kommunistiske retorik, der har domineret Jugoslavien i næsten et halvt århundrede, kombineres her med en bredt iscenesat nationalistisk retorik især i sidste del af dokumentet, der følges op i medierne, hvor historiske konflikter reaktualiseres, og hvor etniske tilhørsforhold indskærpes i modsætningsfyldte kategorier. Sideløbende ritualiseres serbisk fædrelandsdyrkelse på alle niveauer, religiøst, etnisk, politisk og historisk. F.eks. genbegraves fyrst Lazar, den kejserlige »hero« fra slaget på Kosovo Polje i 1389, efter at hans knogler som hellige relikvier har turneret gennem serbiske områder som led i gennemførelsen af en slags »hyper-etnificering« af serberne.\nForceringen af den nationalistiske identifikationsproces er komplet med stigmatiseringen og marginaliseringen af til lejligheden iscenesatte syndebukke, først og fremmest muslimerne.\nMedlemmer af SANU retfærdiggør drab på kroater og muslimer i de serbiske medier, og den 23. marts 1991 beskriver akademiet sit Memorandum som et »nationalt program for serbernes march ind i fremtiden«.\nHvor afgørende og konkret en rolle, dokumentet spiller for Milosevics politik, kan imidlertid næppe konkluderes endeligt. Ved afhøringerne under retssagen mod Milosevic ved Haag-domstolen den 11. november 2002 forklarer Mustafa Candic, der var medlem af det serbiske luftvåbens efterretningstjeneste, indtil han i 1992 måtte forlade hæren pga. sin muslimske baggrund: »Serbiens Statssikkerhedstjeneste var hele tiden indstillet på at implementere Memorandumet og skabe et Storserbien – eller et Restjugoslavien, som det dengang populært blev kaldt.« Milosevic afviser det under henvisning til, at dokumentet ikke indeholder nogen reference til Storserbien.\nDer tales rigtig nok hverken eksplicit om Storserbien eller etnisk udrensning, men uden folkefordrivelser og realiseringen af et Storserbien er dokumentets hensigter imidlertid så godt som uigennemførlige. Det er således et grundlag, der godt nok ingenlunde kan hævdes at være en kausal årsag til etnisk udrensning, men som omvendt heller ikke står i modstrid med den politik, der efterfølgende implementerer de mest omfattende folkefordrivelser i nyere, europæisk historie. Som sådan er det symptomatisk for den udtalte grad af intellektuel involvering i det nye serbiske fædrelandsprojekt, også i dets mest yderligtgående aspekter.\nIkke bare i Beograd, men også på universitetet i Sarajevo trives ekstreme nationalistiske ideer, som vesteuropæiske universitetsmiljøer troede henvist til ubetydelige, yderligtgående bevægelser, eller i det mindste uden indflydelse i den akademiske verden. I bogen Hadets anatomi, der er blevet til på baggrund af flere rejser i Bosnien og Serbien med talrige interviews med konfliktens nøglepersoner, skriver Jens-Martin Eriksen og Frederik Stjernfelt om universitetet i Sarajevo: »Her arbejdede Biljana Plavsic – nu anklaget i Haag – som biologiprofessor, en beskæftigelse, der gav hende anledning til at komme med den bemærkelsesværdige udtalelse, at muslimer simpelthen har et fejlfungerende gen. Her var den senere leder af det radikale parti i Serbien, Vojislav Seselj, professor i politologi. Her arbejdede psykiateren Radovan Karadzic, nummer ét på listen over eftersøgte hovedskurke, politikeren med det lyriske sind, der skrev digte med den ene hånd, som indbragte ham Sjolokhov-prisen i Moskva, medens han dirigerede massemordene med den anden hånd. Her arbejdede litteraturprofessoren Nikola Koljevic, Shakespeare-eksperten, der var én af hjernerne bag 'rensningen' af store dele af Bosnien.«\nHvor serberne radikaliseres nationalistisk og etnisk, radikaliseres muslimer i ex-Jugoslavien nationalistisk og religiøst. Skriftet Den Islamiske Deklaration fra 1970 af Alija Izetbegovic (Bosniens præsident, 1990-1996, formand for Bosnien og Herzegovinas præsidentråd, 1996-2000) genudgives og cirkulerer i islamiske miljøer, som det serbiske akademis Memorandum cirkulerer blandt serbere.\nDen Islamiske Deklaration plæderer for at erstatte sekulære regimer i islamiske lande med islamiske regimer. I Serbien udlægges det som en radikal islamisering af Bosnien, så snart muslimerne udgør majoriteten af befolkningen, der skal føre til en totalitær og diskriminerende statsdannelse, hvor ikke-muslimer reduceres til andenrangsborgere – en læsning, som siden overtages af yderligtgående muslimer.\nRune Engelbreth Larsen Terrormyten og det amerikanske imperium, s. 145-147\nErklæringer, der baserer sig implicit eller eksplicit på diskrimination og religiøs, national eller etnisk udrensning, er ikke blot ord, men kan naturligvis i deres realiserede yderlighed trække kulsorte konflikter i deres kølvand - og de, der i sidste ende beordrer og/eller udfører massemord eller folkemord, kan være både demokrater og dannede, som de kan være tyranner og ignoranter.\nDerfor er det i høj grad et besynderligt 'argument', som Slavko Labovic præsenterede i TV-Avisen i går som forsvar for Karadzic: "Kun en idiot kan tro på, at en folkevalgt leder kan give en sådan ordre," hed det om anklagen mod Karadzic for at være medansvarlig for massakren i Srebrenica. "En stor folkehelt" kaldte han i stedet den tidligere præsident.\nKaradzic er nok serbiske nationalisters folkehelt, men alt peger på, at han ikke er mindre folkemorder af den grund. En mand, der med stor sandsynlighed har ansvaret for titusindvis af dræbte og tusindvis af brutaliserede torturofre - uanset at han var folkevalgt præsident i den serbiske del af Bosnien.\nFolkemorder og folkehelt udelukker selvfølgelig ikke hinanden, og Labovics forestilling om, at Karadzics uskyld er sikret alene under henvisning til, at han er folkevalgt, er i bedste fald ualmindelig naiv. Men afgørelsen kan nu finde sted ved en domstol, og det burde også Labovic og andre serbiske nationalister hilse velkomment - hvis de vitterlig var så forvisset om hans uskyld, som Labovic bedyrer.\nBlog: Engelbreth, Politiken.dk, 23.7.2008


Kommunikationskonsulent - Kan du fortælle historien om Herning? - Ledig stilling\nKommunikationskonsulent - Kan du fortælle historien om Herning?\nKommunikationsafdelingen søger en medarbejder, der kan få de gode historier ud over rampen.\nHerning Kommune har fart på. Ambitionsniveauet er højt, de store arrangementer med landsdækkende interesse er mange, og historien om Herning-området er unik.\nKommunikationsafdelingen ved Herning Kommune søger nu en kommunikationskonsulent, som kan sætte ord på alt det spændende. Hvis stillingen bliver din, får du én af de fem pladser på et ambitiøst kommunikationshold, hvor det meste kan lade sig gøre.\nDit primære arbejdsområde bliver den eksterne kommunikation på kommunens platforme. Det kan være i forbindelse med afviklingen af de mange store events i Herning. Men det kan lige så vel handle om de gode historier fra børnehaver eller plejecentre. Eller arbejdet med den overordnede kommunikation omkring den årlige kulturuge.\nKommunikation hører som afdeling til på borgmestergangen på rådhuset. Derfor kan du forvente et tæt samspil med både borgmester, kommunaldirektør og direktion. I de sammenhænge vil det typisk være dig, der tager over, hvis kommunikationschefen - som du refererer til - er optaget andetsteds. Du kommer således også til at arbejde med for eksempel krisekommunikation, taleskrivning og sparring.\nMed andre ord kan du bevare overblikket, også når der er pres på, og du kender til arbejdet i en politisk styret organisation. Du kan se både de gode og dårlige historier, og du kan tackle dem. På samtlige relevante medieplatforme.\nDu kommer til at arbejde i et dynamisk miljø med højt til loftet. Vi er et spejl af Herning, og det vil du kunne mærke i det daglige arbejde. Tonen i afdelingen er uformel, og forventningerne er høje.\nSend din ansøgning, så vi har den senest fredag 14. august. Vi forventer at afvikle samtaler i løbet af uge 34. Tiltrædelse 1. oktober eller snarest derefter.\nHvis du har spørgsmål til den ledige stilling, er du meget velkommen til at kontakte Herning Kommunes kommunikationschef, Ole Hansen, på tlf. 40 22 32 28.\nHerning Kommune - Rådhuset\nTlf. 40 22 32 28


Surt Bjarne: Ingen hjælp fra Danske Spil – Ekstra Bladet\n6. dec. 2021 kl. 23:35\nBjarne er ikke digital - slet ikke. Og derfor er han rystet over at Danske Spil nu sløjfer papirudaven af ugens spil i Oddset og tips. Desværre gør det ikke indtryk.\nBjarne har skrevet et åbent brev til Danske Spil - og sendt det til nationen! Foto: Bjarnes kiosk-mand\n- Da Spil-Id blev indført for et år siden, gjorde jeg Danske Spil – via nationen! – opmærksom på, at vi er mange især ældre, der ikke er digitale.\n- Vi har ingen PC. Ingen NemID, iPhone ellign.\n- Danske Spil kom efterfølgende med en undskyldning i Ekstra Bladet (15/10 2020) til mig, Trofaste Tipper-Bjarne, og der blev indført et fysisk spil-ID.\n- Men nu er den gal igen.\n- Programbladet med Oddset og tipskupon bliver nemlig digitalt fra årsskiftet. – og det fysiske blad afskaffes.\nTror de vi er blevet digitale på et år?\nSådan indleder Bjarne O. et brev til nationen! om at være trofast tipper uden internet og smartphone og www og hvad det heddet alt sammen – og føle at Danske Spil svigter. Bjarne er sikker på, at han ikke er den eneste – og han håber at det brev, han har sendt med posten til nationen! og det foto, han har fået den rare kioskmand til at tage – kan få Danske Spil til at ændre mening.\nNedenfor kan du se hvad Danske Spil svarer – Bjarnes brev fortsætter nemlig således:\nDet er altså livskvalitet\n- Tror Danske Spil virkelig at vi alle er blevet digitale i året der er gået?\n- Vi er faktisk mange, der er nødt til at til at have Oddset/tipskuponen foran os, når vi forsøger at finde de rette spil og tegn.\n- Det er en vigtig del af vores livsglæde.\n- Er Danske Spil ligeglade med os kunder, der har tippet i 50 år eller mere?\nLivet er rigeligt besværligt\n- Livet er rigeligt besværligt på alle mulige måder for os ikke-digitale, og det næste man kan frygte er jo at muligheden for at spille i en rigtig kiosk også afskaffes.\n- I kan ikke være det bekendt, skriver Bjarne, men hvis han havde håbet på at Danske Spil ville ændre beslutningen, så tog han fejl. nationen! har nemligh modtaget dette svar fra Danske Spils Sportspilschef, Jens Nielsen:\nTak Bjarne - men det er rigtigt\n- Vi sender en stor tak til Bjarne for at være en trofast kunde gennem mange år og for at dele sin holdning.\n- Vi ønsker absolut at være tilgængelige for ikke-digitale kunder, og samtidig er vi opmærksomme på løbende at skære ned for papirproduktion og spild dér, hvor det giver mening.\n- Først er det vigtigt at understrege, at vores klassiske, tidløse papirkuponer lever videre i butikkerne.\nFra januar er det digitalt - og man kan selv printe\n- Men det er rigtigt, at fra januar 2022 stopper vi med at udgive de papirmaterialer for Oddset og Tips, som kun gælder en begrænset tidsperiode på en uge og som derefter bliver forældede og skal smides væk.\n- Fra januar vil man i stedet kunne finde et digitalt kampprogram via danskespil.dk med de mest populære kampe på Oddset for dagen og de vigtigste Tipskuponer.\n- Dette kan man selv printe ud, og forhandleren kan vælge at printe det ud og hænge det op i sin butik.\nOg mange butikker har en stor skærm\n- Desuden har vi i de fleste butikker allerede installeret en stor skærm med de vigtigste Oddset-kampes numre og aktuelle odds. Her vil man fra januar desuden kunne se dagens Tipskupon.\n- Denne skærm bruger mange kunder som støtte til at udfylde deres spil på papirkuponer.\n- Vores opfordring til Bjarne og andre interesserede er derfor at gøre brug af det nye daglige kampprogram eller orientere sig på den store skærm i butikken.\n- Danske Spil har gennem de seneste fem år løbende udrullet digitale løsninger for sportsspil hos vores forhandlere.\nSå vi håber Bjarne finder glæden\n- I mange butikker kan man nu spille Oddset via iPads, og i alle butikker kan man spille via en stregkodeløsning på sin egen mobiltelefon. Det har mange kunder taget godt imod.\n- Desuden kan man orientere sig om spiludbuddet, kampnumre, odds, Tipskuponer osv. digitalt på sin telefon og internettet på www.allekampe.dk, og det bruger andre kunder til at kunne udfylde papirkuponerne i butikken.\n- Det er vores håb, at alle kunder, inklusive Bjarne, fortsat vil kunne orientere sig om vores sportsspil i butikkerne og have samme glæde ved dem, skriver sportspilschefen, men hvad tænker du?