Effektivitet 2016, 1 bæredygtighed web by effektivitet.dk - issuu\nMarts 2016 nr. 01BÆREDYGTIGHED\nREMA reducerer madspild\nPostDanmark bruger El-cykler\nBæredygtigt tryk hos KLS Grafisk Hus\nNovozymes, Gyproc og Asnæsværket i cirkulær økonomiLeder\n”Bæredygtig udvikling er udvikling, der\ntilgodeser nutidens behov uden at forringe\nkommende generationers muligheder for at\ntilgodese deres behov.”\nUd fra denne definition fra Brundtlandrapporten (1987) handler bæredygtighed om en\nlangsigtet forvaltning af ressourcer og kapacitet til at absorbere den forurening der skabes,\nbåde af hensyn til miljøet og af hensyn til\nFra et tidligt fokus på miljø-ansvarlighed\nog det ydre miljø, er der en stigende tendens\ntil også at se bæredygtighed som en tilgang\ntil effektivitet via omkostningsbesparelser på\nråmaterialer og især vand og energi. Fra et\nprimært ideologisk/ansvarlighedsmotiv, tilføres bæredygtighed et økonomisk besparelsesincitament. Endelig kan bærdygtighedstankegangen også være med til at fremme\ninnovation, idet der med bæredygtighed som\nvinkel udvikles nye og anderledes idéer til nye\nprodukter og services. Bæredygtighed bliver\nindgang til øget værdiskabelse.\nDet vrimler med gode eksempler på bæredygtighed knyttet til effektivitet og innovation. Vi bringer i dette nummer af Effektivitet\net udpluk af bæredygtighedsvinklinger, der\nhar til formål at inspirere og motivere til, at\nbæredygtighed bliver indtænkt og praktiseret\nendnu flere steder. Forskere fra DTU giver\net overblik over bæredygtighedsbegrebets\noprindelse og sammenhæng til Cradle2Cradle\ntankegangen, livscyklusanalyser og Sciense\nBased Targets krydret med eksempler på,\nhvordan virksomheder bruger bæredygtighed\nsom indgang til både effektivitet og innovation. Læs også om hvordan mange store\ndanske virksomheder markedsfører bæredygtighed og viser, hvordan deres produkter\nbidrager til bæredygtighed. Desuden bringer\nvi minicases om bl.a. madspild, el-cykler,\nbygas og tekstiler.\nGod læselyst - og husk: ”Consume less,\nPartner Jan Lythcke-Jørgensen,\nImplement Consulting GroupLean Service & Administration\nLars Lanzky Otto, Nordea | RubiconFormand\nDirektør Peter Bøttcher,\nConsulting House DenmarkNæstformand\nAdm. Direktør Lars Villads Krogh,\nMarstrand Innovation A/SLean Øst\nTWI Facilitator Per Albrektsen,\nPostNord Danmark Københavns\nPakkeproduktionLektor Peter Jacobsen, DTUSCM Øst\nTine Bjorn-Andersen, DuPont ApSProblem and Major Incident Manager\nProjektkonsulent Ph.d. Merete Nørby,\nFormand for DDV Lars G. Hansen\nGustaf Høskuldsson, Widex\nHead of Operation Jacob Manori,\nPostNord LogisticsLean Production Vest\nChef Lean Konsulent Kry Herholdt,\nOperations Mgmt. Øst\nOle Torp, Valcon A/S\nDirektør John Vellema,\nBusiness Through PeopleDirektør John Vellema,\nBusiness Through PeopleMaskinmester Kenneth Andersen,\nSophion Bioscience A/S4\nREDAKTIONSUDVALGUDGIVET AF EFFEKTIVITET.DKRedaktør\nMnorby@made.dkSekretariat, redaktion og\nKonsulent Kurt Ottesen,\nSenior Consultant Jacob Austad, ATP\nAssociatte Professor, Ph. d.\nNiels Gorm Malý Rytter,\nCaspar Miller, BEC\nLean Partner Lars P. Jensen,\nTlf.: 7022 0004\nFirma: Kr. 5.450,- ex. moms\nPerson: Kr. 1.850,- ex. moms\nYderligere kontaktoplysninger på\n34BÆREDYGTIGHED FOR AT FÅ EFFEKTIVITET PÅ LANG SIGT\nDTU forskere udlægger bæredygtighedsdagsordenen, og linker til Cradle2Cradle tankegangen, livscyclus vurderinger og Science based targets.\nKonkrete eksempler viser, hvordan bæredygtighed fremmer ansvarlighed,\neffektivitet og innovation.\nKLS Grafisk Hus er netop blevet det første Cradle2Cradle-certificerede trykkeri i Nordeuropa. Ledelsen brænder for udviklingen af bæredygtige løsninger og peger på firmaets grønne profil som grunden til, at det familieejede\ntrykkeri klarer sig godt.\nKraftvarmeanlægget lyser op i mørket ved Roskilde-afkørslen på\nHolbækmotorvejen. Det er et økosystem, hvor input er alle former\nfor affald skrottet af forbrugerne og output en række biprodukter som\nanvendes i forskellige industrier.\nVIRKSOMHEDER MARKEDSFØRER BÆREDYGTIGHED\nStore danske virksomheders hjemmesider viser, at bæredygtighed\nbruges aktivt i markedsføringen, og virksomhederne ikke er bange\nfor at sætte konkrete, ambitiøse mål, som de efterfølgende kan blive\nBæredygtighed og mode er to ord, der umiddelbart står i kontrast. Mode\nhandler om morgendagens outfits, som hurtigt degraderes til at være\nfortid. Læs om hamp som et alternativ til miljø-belastende råmaterialer.\nForbrugerbevægelsen Stop spild af Mad har sat fokus på Danmarks årlige 700.00 tons madspild. REMA 1000 arbejder på at mindske madspild\nunder sloganet ”Discount med holdning”. Lidl samarbejder også med\nKøbenhavn har en målsætning om at blive verdens første CO2- neutrale\nhovedstad allerede i 2025. Biogas til byens borgere er et af flere initiativer,\nder fremmer denne målsætning. Men hører biogas byen til?OVERBLIK4EFFEKTIVITET NR. 1 2016OVERBLIKBæredygtighed –\nAnders Bjørn, DTU Management Engineering, anbjo@man.dtu.dk\nMichael Zwicky Hauschild, DTU Management Engineering, mzha@dtu.dkBæredygtighed trænger sig på dagsordenen hos\nvirksomheder. Det er værd at engagere sig i for\nat udvise ansvarlighed, nedbringe produktionsomkostninger og udtænke radikalt nye produkter\nog services. Danske virksomheder kan hoppe i\nførertrøjen ved at demonstrere en dyb forståelse\naf bæredygtighed og bruge de seneste redskaber\ntil at arbejde med bæredygtighed.befandt sig i en krise. Minedrift var dengang afhængig af store mængerBæredygtighedsdagsordenen har over de sidste årtier bevæget sig fraophedede diskussioner om, hvorvidt befolkningstilvækst kan ”bæres”periferien til en central position hos mange virksomheder. Novozymesaf naturens ressourcegrundlag. Der skulle dog gå knap 300 år, før bæ-har skrevet bæredygtighed ind i sin målsætning og strategi og gjortredygtighed fandt sin vej ind i de fleste danskeres ordforråd. Det sketedet til en central del af sin forretningsmodel. På den internationaleefter at den såkaldte Brundtland-rapport i 1987 definerede bæredygtigscene har Unilever’s CEO Paul Polman gjort sig til talsmand for mereudvikling som ”udvikling, der opfylder nuværende behov uden at bringelangsigtet og samfundsorienteret virksomhedsdrift. Flere studier pegerfremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare.”på, at virksomheder, som har indført bæredygtighedstiltag, klarer sigDefinitionen har fået ros for at sammentænke miljøhensyn og socialebedre rent økonomisk, end dem som ikke har. COP21 aftalen i Paris harhensyn og for at have en bred appel. Det er jo svært at være modstan-demonstreret en bred politisk vilje til at gøre noget ved klimaforandrin-der af en bæredygtig udvikling, når den formuleres sådan. Kritikeregerne. EU Kommissionen lægger op til, at miljøbelastningen fra dethar dog pointeret, at definitionen er så fleksibel, at næsten altinginterne markeds produkter skal kortlægges. Ifølge en stor undersøgelsekan siges at være i overensstemmelse med en bæredygtig udvikling.er 60 pct. af danskerne helt eller delvist enige i, at grøn omstilling afDet afhænger af, hvilket perspektiv man anlægger på vore behov, ogDanmarks produktions- og forbrugsmønstre er en afgørende forudsæt-hvordan de tilfredsstilles nu og i fremtiden. Der er dog enighed om, atning for at skabe vækst og velfærd i fremtiden.miljøets tilstand spiller en rolle i bæredygtighedsbegrebet, da miljøetstræ til smelteovnene og til bærebjælker, som skulle afstive minegangene og forhindre dem i at brase sammen. I årevis havde man systematisk\nfældet alle lokale træer, og sidenhen var man begyndt at importere træ\nfra mere og mere fjerntliggende skovarealer via regionens system af\nfloder. Nu var prisen på træ blevet så høj, at man var nødt til at gøre\nnoget. I sin bog argumenterede von Carlowitz for, at skov skulle forvaltes som en knap ressource og ikke fældes hurtigere, end den voksede.\nHvis denne regel blev overholdt, var skovdriften bæredygtig, fordi den\ni princippet kunne ”bære sig selv” til evig tid. Allerede dengang var der\naltså en stærk forbindelse mellem bæredygtighed og forretningsdrift.\nSenere har bæredygtighedsbegrebet blandt andet kunnet spores iDer er således al mulig grund til at tage bæredygtighed alvorligt.evne til at forny ressourcer og absorbere forurening er en forudsætningMen hvad er bæredygtighed i en virksomhedssammenhæng? Handlerfor at opfylde menneskers fundamentale behov, såsom mad, drikke ogdet om at støtte skoler i Uganda, bruge bionedbrydelige materialertag over hovedet.eller forbedre det psykiske arbejdsmiljø? Er det en ekstra omkostning,For nyligt har en række forskere i Jordens regulerende processersom man skal have råd til, eller kan det tværtimod være en driver forforeslået Planetære Grænser for atmosfærens koncentration af CO2,innovation og større effektivitet? Og hvilke værktøjer findes der til at ar-manipulering af naturens næringsstofcyklusser, udnyttelsen af fersk-bejde målrettet og systematisk med bæredygtighed? For at svare på devand, m.m. Flere af grænserne er allerede overskredet, og menneske-spørgsmål må vi rette opmærksomheden mod en begivenhed der fandtheden har kurs mod en endnu højere miljøbelastning. Med overskridelsested for en del år siden, et stykke syd for grænsen. Nærmere bestemt iaf grænserne er der risiko for, at Jorden skubbes ud af sin nuværende,Sachsen i starten af 1700-tallet.set med geologiske briller, helt usædvanligt stabile tilstand, hvilket kan\nblive katastrofalt. Også for virksomheder, der - med Unilever’s PaulFra skovdrift til planetære grænserPolman’s ord - ikke kan overleve i et samfund, der er brudt sammen.Begrebet bæredygtighed optrådte første gang på tysk som Nachhal-Von Carlowitz’s budskab, om at det i sidste ende betaler sig at forvaltetigkeit i en bog fra 1713 af forstmanden Hans Carl von Carlowitz. Bogennatur som en begrænset ressource, går altså igen i de planetærekom som reaktion på, at Sachsens ekspanderende sølvmineindustrigrænser. Blot er perspektivet løftet fra Sachsens miner og skove til hele\njordkloden.EFFEKTIVITET NR. 1 20165OVERBLIKBæredygtighedsbegrebet blev født i Hans Carl von Carlowitz’s bogPlanetære Grænser for ni miljøproblemer (Steffen et al., 2015). Menneskeheden harom skovdrift fra 1713.muligvis overskredet grænserne i gult, mens grænserne i rødt med stor sikkerhed\ner overskredet.Ansvarlighed, effektivitet og innovationpå at kortlægge ressourceforbrug og forurening fra de industrielle pro-Hvorfor bør virksomheder engagere sig i bæredygtighed? For det førstecesser, der trækkes på for at udvinde råmaterialer, og for at producere,er det efterhånden en forventning fra kunder og samfundet i store deledistribuere, bruge og afskaffe et produkt. På baggrund af kortlægningenaf verden, at virksomheder tager ansvar for at overlade en brugbar pla-udregnes, hvor meget de forskellige ressource- og forureningsstrømmenet til fremtiden. Det kan måske lyde som en træls pligt for en virksom-bidrager til en række miljøproblemer (nogle gange kaldet produktetshed, der egentlig bare vil gøre det, den er bedst til. Der er dog mange”footprints”), såsom klimaforandringer, næringsstofforurening og vand-eksempler på, at virksomheders fokus på at nedbringe ressourceforbrugmangel. LCA findes også i forskellige light-udgaver, som virksomhederog forurening også har ført til højere omkostningseffektivitet gennem la-kan bruge, når de skal anlægge et livscyklusperspektiv på deres aktivi-vere udgifter til råmaterialer, energi og afgifter på forurening. F.eks. harteter, og som giver fingerpeg om, hvor i værdikæden der er behov for etindustrivaskeriet Sophus Berendsens arbejde med procesintegration førtbæredygtighedsfokus. Dette fremgår af guiden ”Miljøforbedring gennemtil store besparelser på vandregningen. Ligeledes har malingproducen-produktudvikling”, udarbejdet af Miljøstyrelsen i samarbejde med DTUten Dyrup’s systematiske indsats for at sænke energiforbruget nedbragtog Dansk Industri.udgifter til varme med 30%, hvilket har ført til en besparelse på 2,5Virksomheder kan bruge resultater fra LCA til at rapportere sinmio. kWh over 5 år. Derudover kan en virksomheds miljøfokus væremiljøbelastning til omverdenen. Det kan f.eks. ske gennem ”grønnemed til at gøre den til en mere attraktiv og meningsfuld arbejdsplads forregnskaber”, en webside, eller direkte på et produkt som ”miljøvare-medarbejderne. Endelig viser erfaringen fra Sachsen, at fokus på bære-deklaration” eller tredjepartscertificeret miljømærke. I Danmark er detdygtighed også kan være en driver for innovation og effektivisering. Detmest udbredte miljømærke Svanemærket, hvis kriterier er baseret påvar nemlig manglen på træ, som for alvor satte gang i udnyttelsen afLCA. For at blive svanemærket skal virksomheder dokumentere, at de-kul som alternativt brændsel i Europa, hvilket skulle få enorm betydningres produkt lever op til disse kriterier. LCA resultater kan også bruges tilfor udviklingen af industrisamfundet. (Ironisk nok har denne innovationat identificere, hvor i produktionen eller værdikæden de laveste frugterført til en u-bæredygtig akkumulering af CO2 i atmosfæren. Men det erhænger, altså hvor man kan reducere miljøbelastningen mest med denen anden historie, som understreger, at valget af bæredygtige løsningermindste indsats. Sådanne tiltag kan faktisk gøre en virksomhed merekræver et helhedssyn). På samme måde kan et skift fra vores nuvæ-omkostningseffektiv, fordi renere produktion sparer penge. Om deresrende ikke-bæredygtige kurs ses som en mulighed for at udvikle nyebrug af LCA hos Siemens Wind Power siger senior-specialist Tine Her-produkter og tjenester, f.eks. inden for cleantech.reborg Jørgensen:Eksisterende værktøjer\nDer findes en lang række værktøjer, som virksomheder kan bruge til at\narbejde med bæredygtighed. Siden 1999 er der sket en tredobling af antallet af danske virksomheder med certificeret miljøledelse (ISO 14001),\nfra ca. 300 til ca. 900 virksomheder. I den forbindelse er det vigtigt at”Det overordnede formål var at dokumentere over for både vores kunder\nog politikerne, hvor bæredygtig energien fra vindmøllerne er, hvis man\nsammenligner med fossile brændstoffer. Desuden ønskede vi også at\nse nærmere på, hvilke parametre vi kan skrue på for at gøre det endnu\nbedre fremadrettet.” Fra artiklen ” Livscyklusvurderinger kortlægger vindmøllers\nliv” i DTU magasinet Dynamo 28. maj 2015.kende miljøbelastningen fra sine aktiviteter, for man siger jo, at det, derLCA kan også indgå som ”eco-design”-værktøj og f.eks. give inspirationkan måles, er det, der kan styres. Det mest retvisende redskab til attil nye funktioner, materialesammensætninger og designs, der gør etudregne miljøbelastning er ofte en livscyklusvurdering (LCA). Det går udprodukt nemt at genanvende. Dog findes de data, der kræves for at ud-Om DTU Management Engineering\nDTU Management er Danmarks førende forskningsinstitution for livscyklusvurdering (LCA). Forskningstemaer vedrører blandt andet produktmiljøvurderingsmodeller til håndtering af stedslige variationer i økosystemers skrøbelighed, tilpasningen af LCA-redskabet til specifikke\nsektorer, f.eks. bilindustrien, og udregningen af skadevirkningen af de titusindvis af kemikalier, som kan udledes til miljøet over et produkts\nlivscyklus. DTU Management er også en global frontløber i udviklingen af metoder til udregning af vidensbaserede målsætninger for reduktion af ressourceforbrug og forurening på virksomheds- og produktniveau. Denne artikels yngste forfatter blev sidste år tildelt verdens første\nPh.D.-grad i emnet. Læs mere om afdelingen her: http://www.qsa.man.dtu.dk/.6EFFEKTIVITET NR. 1 2016OVERBLIKLivscyklusperspektiv på et Siemens onshore vindmølleanlæg (SWT-2.3-108).LCA resultaterne viser at den største klimabelastning ligger i råstofudvindingen.regne nøjagtige LCA-resultater, ofte ikke, når et produkt kun eksistererDTU samarbejdet med en række danske virksomheder i maritimsekto-på tegnebrættet. Her kan det være det en god idé at supplere LCA medren om at udvikle serviceydelser. F.eks. er MAN Diesel & Turbo i gangværktøjer, som giver generelle og konkrete anvisninger til produktdesig-med at omstille sine ydelser fra kun at sælge skibsmotorer til også atnere i overensstemmelse med de mål, en LCA ville identificere for densælge totalvedligeholdelse af motorerne, hvilket skibsejerne ellers selvpågældende produkttype. Et eksempel er Vugge til Vugge (Cradle toplejer at stå for.Cradle) med sine retningslinjer om at bruge fornybar energi i produk-En anden ny trend er, at virksomheder definerer vidensbaseredetionen og at designe produkter til at kunne genanvendes uden at tabemålsætninger (”science based targets”) for deres miljøbelastning. Dennekvalitet. Der findes også en Cradle to Cradle certificering af produkter,praksis er opstået som respons på årtiers utilstrækkelig regulering afmen den er langt mindre udbredt end Svanemærket herhjemme.udledningen af drivhusgasser og baseret på et stigende kendskab til\n- og bekymring over - planetære grænser. Idéen med vidensbaseredeTrendsmålsætninger er at tage udgangspunkt i, hvad atmosfæren og andreDe sidste par år har der været meget snak om den cirkulære økonomi.planetære systemer kan ”holde til” af miljøbelastning, og dernæst vedKonceptet er inspireret af Cradle to Cradle tankegangen, og det har tilhjælp af en fordelingsnøgle udregne, hvor stort et stykke af dennemål at gøre strømmene af ressourcer gennem samfundet cirkulærebæredygtige miljøbelastning enkelte virksomheder er berettiget til. Filo-frem for lineære. Med andre ord skal alt genanvendes og begrebet af-sofien er enkel: Hvis alle virksomheder indfører og lever op til vidensba-fald overflødiggøres, fordi én virksomheds biprodukt skal kunne indgåserede målsætninger, vil verden blive miljømæssig bæredygtig og altsåsom ressource i en anden virksomheds produktion. Den ”industrielleikke tære mere på naturen, end den kan tolerere. Indtil videre er der dogsymbiose” i Kalundborg mellem blandt andet Asnæsværket, Novozymeskun omkring 150 virksomheder, som har annonceret, at de følger en ellerog gipsproducenten Gyproc har i mange år før begrebet blev populærtflere vidensbaserede målsætninger. Men gruppen dækker over storeværet brugt som dansk showcase på cirkulær økonomi på lokalt niveau.toneangivende virksomheder, såsom IKEA, Unilever og Puma. Videns-Visionen om en cirkulær økonomi skaber en række udfordringer og mu-baserede målsætninger kan gå hen og blive et vigtigt initiativ i kampenligheder for virksomheder. Blandt andet inspirerer den til at gentænkemod ”greenwashing”. Det forekommer f.eks., når en virksomhed erklæ-relationen til kunder. Man kan f.eks. udbyde tjenester frem for at sælgerer sig selv for bæredygtig, fordi den har nedbragt miljøbelastningen perprodukter, eller anvende forretningsmodeller der kan spænde overprodukt, men reelt bidrager med en uændret eller stigende miljøbelast-pantordninger, leasing og deleøkonomi. Når produkter ikke sælges tilning, grundet et stigende salg af produkter.kunder, bliver de nemmere for virksomheder at vedligeholde. Det bliverDer er ingen universel opskrift på, hvordan virksomheder kan ellernemmere at udskifte defekte eller nedslidte dele og at genbruge ellerbør arbejde med bæredygtighed. Det er dog vigtigt at huske på, atgenanvende produkters materialer eller komponenter. Det kan gøre enbæredygtighed, i sin reneste form, går ud på en langsigtet forvaltningvirksomhed mere omkostningseffektiv og samtidigt give større omsæt-af ressourcer og kapacitet til at absorbere forurening. Det kræver enning ved at operere på - og i nogle tilfælde skabe - nye markeder forsystematisk og naturvidenskabelig tilgang. Vi håber, at denne overbliks-tjenesteydelser. Den hollandske tekstilproducent Desso har f.eks. haftartikel har motiveret og inspireret til at tage udfordringen op. Verden ogsucces med at lease gulvtæpper ud til erhvervskunder. Når et tæppe erbundlinjen har brug for det.slidt, tager Desso det retur, adskiller tekstildelen fra gummiunderlaget,\nmonterer en ny tekstildel og leaser tæppet ud på ny. Herhjemme harVil du vide mere?\nOm LCA og eco-design:\nOm Planetære Grænser:\nhttp://www.ellenmacarthurfoundation.org/circular-economy.EFFEKTIVITET NR. 1 20167GENANVENDELSEHør m\nmsmø m KLS på\nn 26. mSe side\n43.8EFFEKTIVITET NR. 1 2016ajGENANVENDELSETrykkerivirksomhed skaber\nsynergi mellem bæredygtighed\nog hårde forretningsmål\nAnne Leth Klærke-Olesen, stud.scient. Aalborg Universitet, aklark13@student.aau.dk\nAmanda Lærke Laubjerg, stud.scient., Aalborg Universitet, alaubj13@student.aau.dk\nLars Lean HOFOR, LarsLeanInspire@outlook.comVirksomheden KLS Grafisk Hus har siden 2007\narbejdet med grøn omstilling i fokus og er netop\nblevet det første Cradle2Cradle-certificerede\ntrykkeri i Nordeuropa. Ledelsen brænder for\nudviklingen af bæredygtige løsninger og peger\npå firmaets grønne profil som grunden til, at det\nfamilieejede trykkeri klarer sig aldeles godt.\nKLS Grafisk Hus markedsfører sig selv som ”Danmarks grønneste\ngrafiske hus”, og vejen dertil går via Green Lean. Vi mødte Knud-ErikKLS Grafisk Hus A/S\nKLS Grafisk Hus A/S producerer og\nrådgiver om konceptudvikling, design\nog produktion af tryksager, storformatbannere, udstillingssystemer og megetLarsen og Kasper Larsen, der er hhv. søn og barnebarn til stifterenmere. Firmaet er familieejet og blevPreben Larsen, til en snak om grøn omstilling i virksomhedens lokalerstartet af Preben Larsen hjemme ipå Avedøre Holme.\nDet var dokumentarfilmen En Ubekvem Sandhed og en læsning af\nFN’s klimarapport, der fik topledelsen i KLS Grafisk Hus til en weekendforældrenes køkken i 1946. I dag er\nover 50 medarbejdere ansat.i 2007 at beslutte, at en bæredygtig produktion med fokus på miljøet\nskulle være det område, trykkeriet skulle skille sig ud fra sine konkurrenter på. Branchen har med digitaliseringens indtog længe været underSiden 2007 har KLS Grafisk Hus fokuseretpres, og direktørerne i KLS Grafisk Hus følte sig fanget i en evig kamppå en mere bæredygtig forretningsstrategi,mod konkurrenterne på kun at kunne skille sig ud på en forholdsvistog blev i januar kåret til Årets Erhvervs-statisk pris og kvalitet. Som Kasper Larsen beskriver det:virksomhed i Hvidovre Kommune.“Vi havde alle ulemperne ved ikke at være så små som de mindste,\nså vi kunne agere hurtigt, men ikke store nok til at kunne slås med de\nstørste, og havde det egentlig ret svært ved at finde vores placering i\nmarkedet.”Trykkeriet har til huse på Avedøre Holme\ni København.Ledelsen besluttede som konsekvens heraf at sætte en række ambitiøse mål for virksomhedens grønne omstilling gennem en femårsplan,\nog trods et begrænset kendskab til, hvad det overhovedet betød, satte\nde alle sejl ind på at forandre virksomheden radikalt.EFFEKTIVITET NR. 1 20169GENANVENDELSEEn grøn investeringjen, der driver ham. Økonomien er selvfølgelig altafgørende for firmaetsOmstillingen har haft konsekvenser for alle lag af virksomheden. Eneksistensgrundlag, men det er tydeligt, at familien går mindst lige såLean virksomhed sigter mod øget økonomisk succes ved at fokusere påmeget op i, hvordan deres foretagende kan undgå at belaste naturende processer, der skaber reel værdi for virksomhedens kunder. En Greeneller skade tryksagernes læsere med skadelige kemikalier.Lean virksomhed sigter både mod, at virksomheden opnår øget økono-“Bæredygtighed handler om at have respekt for ressourcerne og ikke\nbare forbruge dem, så de kan indgå i nogle nye kredsløb. Vi er nødsaget\ntil at gå forrest i denne grønne omstilling, der er nødvendig for vores og\nfremtidige generationers fremtid.” siger Kasper Larsen med stor iver.misk succes og mod miljømæssig bæredygtighed i alle virksomhedens\nKnud-Erik Larsen fortæller entusiastisk om virksomheden, der leverer\nlayout og tryk af alle grafiske produkter samt emballage, og det helt friCertificeret Cradle2Cradle-produktionfor kemi og tungmetaller. Der er opbygget en bæredygtig virksomheds-Knud-Erik Larsen fortæller:kultur, som de ca. 50 medarbejdere er rigtigt stolte af. Passionen for\nmiljørigtige løsninger brænder hos medarbejderne. For eksempel påpegede en medarbejder omfanget af sodavandsmaskinens strømforbrug,\nog foreslog at denne blev afskaffet til fordel for sodavand i køleskabet.\nLedelsen gør meget ud af at inddrage alle medarbejderne i arbejdet\nmed miljøhensyn, blandt andet gennem tavlemøder en gang om ugen,\nhvor der orienteres om energi- og vandforbruget, for at medarbejderne\naltid har det i bevidstheden. Det er vigtigt, at miljøhensynet findes i alle\nlag af organisationen, og de opfordrer bredt til at komme med ideer til\nforbedring for at kunne løfte projektet i samlet flok.\nUd over at lade forbedringsforslagene komme fra hele organisationen,\nbruger ledelsen i virksomheden en del energi på at videndele og netværke på tværs af alt fra kommunen og andre virksomheder i Avedøre\nHolme til konkurrenter og foredragsholdere om verdens presserende\n“Vi er rigtig aktive i mange CSR- og klimanetværk og bruger meget tid\npå at finde ud af, hvad der er op og ned, og hvor man skal satse henne\ni den her agenda. Vi har fået et rigtig godt netværk til sparring, som vi\nstøder ind i ved mange forskellige sammenhænge på workshops og til\nVirksomheden får strøm fra deres egen vindmølle, de kører i el-biler,\nog deres tryksager leveres med egen el-lastbil. KLS har desuden fået\net hvidt tag, der hjælper til at regulere temperaturen i bygningen trods\ntrykmaskinernes store varmeudledning. Siden har trykkeriet reduceret deres strømforbrug med 80% på lageret, og har købt en anpart i\nHvidovre Vindmøllelaug, som er den ene af Avedøreværkets tre store\nvindmøller. Vindmøllen er monteret med særligt store vinger, har en\nsærdeles god virkningsgrad og har samtidig vist sig at være en god forretning for KLS, idet møllen producerer mere el end forventet.\nOmstillingen hen mod en bæredygtig virksomhed er en investering,\nder kan betale sig på længere sigt. Der går i de fleste af trykkeriets\ngrønne projekter to år, før investeringen begynder at kunne betale sig.\nFor el-lastbilernes vedkommende var det endda væsentligt længere,10”Traditionelt set er vi rigtig gode til at genanvende papir i Danmark, men\ndet er kun ca. 75 procent af restproduktet fra papirgenbrug, der reelt\nbliver til papir igen. Trykfarve og kemikalier fra traditionel produktion,\nder udskilles fra papirfibrene, forbliver miljøskadeligt affald. KLS Grafisk\nHus arbejder derfor tæt sammen med de andre i hele værdikæden for at\ngøre det endnu bedre. I samarbejde med vores underleverandører har vi\nudviklet nye trykfarver, nye papirkvaliteter og nye hjælpematerialer uden\nskadelige kemikalier og tungmetaller. Vores fælles mål i værdikæden er\net produkt, der udelukkende består af stoffer, som kan indgå i et sundt\nkredsløb uden at skade mennesker og miljø. Samarbejdet betyder, at\nvi er det første og eneste trykkeri i Nordeuropa, der er Cradle2Cradlecertificeret, og som kan producere 100% bionedbrydelige og bæredygtige\ntryksager og emballager.”\nCradle2Cradle (”vugge til vugge”) betyder principielt, at alle materialer\ni et produkt efterfølgende kan anvendes i et nyt produkt. Til forskel fra\nkonventionel genanvendelse betyder det, at der ikke må være miljøskadeligt affald, der skal deponeres, og at brugsværdien af det nye produkt\nikke er ringere end det oprindelige produkt. Cradle2Cradle-certificeret\nproduktion fra KLS markedsføres som Pureprint®, og Knud-Erik Larsen\n”Målet er, at alle tryksager produceret hos KLS skal være 100%\nbionedbrydelige og bæredygtige inden udgangen af 2018, og vi\nskal dermed samtidig gøre os i stand til at modtage et tilhørende\nCradle2Cradle- guldcertifikat.”Lean produktion og forsyningskæde\nKLS grafisk hus befinder sig på et konkurrencepræget marked. Vi spørger derfor til KLS omkostningsniveau i relation til bæredygtig produktion. Knud-Erik Larsen fortæller:\n”Cradle2Cradle-farverne er naturligvis noget dyrere end de traditionelle\nfarver, som produceres i betydeligt større mængder. Derfor bliver\nomkostningsniveauet højere for os, men da vi samtidig arbejder\nsystematisk med Lean-principperne, og derfor gør alt hvad vi kan for\nat undgå enhver form for spild i vores måde at arbejde på, både internt\nog også i forhold til vores kunder og leverandører, så bliver vores priser\nalligevel konkurrencedygtige.”idet teknologien på daværende tidspunkt endnu ikke var så langtKLS samarbejder samtidig med østrigske Gugler GmbH, en andenfremme. Til gengæld har virksomhedens brug af disse skabt en storCradle2Cradle-trykkerivirksomhed. Begge virksomheder kan produceremedieinteresse, som firmaet har nydt godt af. Da vi mødte Kasper100% biologisk nedbrydelige tryksager, helt fri for skadelige kemikalier.Larsen, virkede det dog til at være langt mere end tallene på bundlin-Virksomhedernes geografiske placeringer i Østrig og i Danmark betyder,EFFEKTIVITET NR. 1 2016GENANVENDELSEat de samlede transportomkostninger, leveringstid og CO2-udslipEn lang række af de største virksomheder og organisationer ireduceres. Sammen er de i stand til at levere bæredygtige Pureprint®-Danmark, som eksempelvis Carlsberg, DONG Energy, WWF Verdens-tryksager til hele Europa.naturfonden og PFA har allerede fået produceret 100% bionedbrydeligeDen grønne omstilling har dog også givet udfordringer, som ledelsentryksager hos KLS. Nogle virksomheder, som Aarstiderne går endnuhar måttet tage konsekvensen af.videre og skriver ud til deres kunder at deres opskriftsark nu er biologisk“Vi har også været nødt til at skifte ud i vores samarbejdspartnere\nundervejs, som bare ikke ville det samme som os.“ forklarer Kasper\nLarsen.nedbrydelige og dermed i tråd med deres egne økologiske produkter.Ligeledes har virksomheden måttet væbne sig med tålmodighed og acceptere, at investeringer i miljøet kun betaler sig over tid.Derved understøtter tryksagerne også Aarstiderne som en miljøvenlig virksomhed, og på den måde skaber KLS produkter merværdi for\nSom Kaper Larsen udtrykker det:Foruden virksomhedens Lean-tavler er det bemærkelsesværdigt at se “Vi tænker meget i partnerskab med vores kunder. For eksempel skrev\nAarstiderne ud til deres kunder, da de skiftede til os, at nu kan man\nogså spise den tilhørende folder uden problemer, og der var så en del\nman befinder sig i en virksomhed med en bæredygtig dagsorden.\nkunder inde på Facebook-siden og spørge, om de også sendte opskrifter\nud, hvor man kunne bruge folderen som ingrediens. Jeg vil garantere,\nat deres økologiske grøntsager smager bedre end folderen, men der er\nFremtiden for Green Lean virksomheder\ningen skadelige kemikalier i. Det, synes vi, er meget interessant. Det\nVirksomheder, der befinder sig på et konkurrencepræget marked, kan\nbliver partnerskaber, hvor vi finder de gode løsninger på andre måder.”\ndifferentiere sig fra konkurrenterne ved at have en meget grøn profil,\nmen når alt kommer til alt, er det allervigtigste element for Green Lean På den måde kan Green Lean virksomheder hjælpe egne B2B-kunder\nde mange fotostater og statements, der minder den besøgende om, atvirksomheder dog at omsætte deres grønne profil til omsætning ogmed at opnå et grønt og bæredygtigt image uden spild, og de skaberdækningsbidrag.dermed en merværdi, som konventionelle virksomheder ikke skaber. EtDet er imponerende, at KLS, som er en mindre virksomhed med\nbare 50 ansatte, både kan fokusere 100% på at skabe værdi i forhold tileksempel på synergi mellem bæredygtighed og egne hårde forretningsmål.kunders skiftende krav og ønsker, og samtidig fokusere på miljømæssig bæredygtighed i alle virksomhedens processer. Det er nok lettere\nat overkomme for lidt større virksomheder. KLS har da også formået\nat sikre støtte til de grønne ambitioner hos Erhvervsstyrelsen, Grøn\nOmstillingsfond og Region Hovedstaden.Green Lean\nGreen Lean tankegangen er både beskrevet af Brett Wills i “Green Intentions: Creating a Green Value Stream to Compete and Win” fra\n2009 og af Keivan Zokaei, Hunter Lovins, Andy Wood og Peter Hines i “Creating a Lean and Green Business System: Techniques for\nImproving Profits and Sustainability” fra 2013.\nBrett Wills er fabrikschef og kender selv de kommercielle udfordringer og muligheder i en grøn omstilling. Green Intensions tager et\nprocesorienteret udgangspunkt og handler om at skabe en grøn værdikæde, der både er økonomisk rentabel og miljømæssigt bæredygtig. Fokus er således både på at fjerne traditionelle Lean-spildformer og grønne spildformer i værdikæden – og på de forretningsmæssige fordele, der kan opnås af en grøn omstilling. Her beskrives de muligheder, Green Lean kan bidrage til i form af øgede indtægter,\nnye kunder, fastholdelse af eksisterende kunder, innovation og øget værdi for aktionærerne.\nCreating a Lean and Green Business System beskriver, hvorfor Toyota ligger i top, både forretningsmæssigt og med hensyn til miljømæssig bæredygtighed. Toyota kalder det monozukuri: ”Bæredygtig produktion”. Der lægges vægt på de teknikker og den kultur, der\nligger til grund for ”bæredygtig produktion”. Bogen gør op med den traditionelle adskillelse mellem Lean Management, bæredygtighed\nog grøn omstilling. Der gives eksempler på, hvordan løbende forbedringer og fokus på spild kan anvendes i miljøledelse og til at gøre\ngrønne initiativer økonomisk bæredygtige.EFFEKTIVITET NR. 1 201611GENANVENDELSEEffektiv\nCaspar Miller, Incident & Problem Manager - Service Operation, BEC, cmi@bec.dkKraftvarmeanlægget lyser op i mørket ved Roskilde-afkørslen på Holbækmotorvejen. Elsket\nog hadet af alle i Roskilde og omegn henleder\nbygingen tanken på Sandhedsministeriet fra\nOrwells berømte dystopi. Den kan ses langvejs\nfra – fra Osted cirka halvvejs fra Roskilde mod\nRingsted, og langt oppe ad Roskilde Fjord.\nHistorierne (og fordommene) om anlægget er mange. Blandt andet har\njeg hørt, at man ligefrem importerer affald fra England og forbrænder\ndet her; en tanke, der indtil i dag har forekommet mig absurd. Bruger vi\nvirkelig ressourcer på at fragte affald fra et sted til et andet bare for at\nbrænde det af? Jeg skulle blive klogere.\nI receptionen bliver jeg modtaget af Niels Kallehauge, der er driftsleder for forbrændingsanlægget. Jeg erfarer, at bygningens rigtige navn\ner Energitårnet, selv om den går under mange andre navne blandt\nroskildenserne. Som det første får jeg udleveret en sikkerhedshjelm,\nsom skal bæres alle steder på området. Vi går over pladsen, og tæt på\ntårner det imponerende bygningsværk sig næsten op i skyerne. Niels\nfortæller, at skorstenen er 98 meter høj – altså næsten tre gange så høj\nsom Rundetaarn i København.\nVi går ind i bygningen gennem en uanselig dør midtskibs, som jeg\ner sikker på vejer mere end mig selv, og mødes straks af en mur af lyd.\nDet går op for mig, hvor enormt et maskineri der her er tale om. Øverst\ni bygningen starter vi med en kop kaffe og en demonstration af kronen\npå værket – den enorme kran, der flytter affald fra slidskerne – hvor\nrenovationsbilerne kommer ind med affald fra hele regionen – ind i den\nkæmpemæssige ovn, hvor affaldet forbrændes.Alt på denne station er stort\nKranen kører efter et forprogrammeret mønster og flytter løbende af-12faldsbunkerne fra slidskerne længere ind i siloen og hælder dem med\njævne mellemrum ind i ovnen til forbrænding. Kranen kan også styres\nmanuelt, og en drengedrøm går i opfyldelse, da jeg får lov at sidde i\nkontrolpulten og styre kranen – samle nyankommet affald op i den ene\nende og lægge det i en bunke i den anden ende af rummet i en kæmpeudgave af den slags automater i forlystelsesparker, hvor man kan\nfange små bamser med en grab inde i et glasbur. Forskellen er, at her er\ngrabben væsentligt større end mig selv. Niels fortæller, at grabben i sig\nselv vejer otte ton.\nEnergitårnet er blevet til ved en fusion af to renovationsselskaber i\n2006 – Kara, der håndterede affald for seks kommuner midt på Sjælland, og Noveren for Odsherred, Holbæk og Kalundborg. Anlægget\nhar kapacitet til at forbrænde intet mindre end 350.000 ton affald om\nåret. Indsamling af affald fra i alt ni omegnskommuner beløber sig til\n250.000 ton årligt, og den overskydende kapacitet kan derfor udnyttes til forbrænding af affald andre steder fra. Nu begynder nogle af\nbrikkerne at falde på plads. Kara-Noveren importerer faktisk affald til\nforbrænding, men pengestrømmen er den omvendte af, hvad man normalt forstår i sammenhæng med import. ”Vi får således både affald OG\npenge til dækning af affaldsafgiften i hånden,” forklarer Niels.\nDen overskydende kapacitet bruger Kara-Noveren som nævnt til at\nforbrænde affald fra England, og det kan betale sig, fordi man i England\nikke selv har hverken kompetencerne eller infrastrukturen til at forbrænde affaldet lige så effektivt, som vi har her i Danmark. I England udnyttes cirka 30 procent af energien fra affaldsforbrænding til el-produktion\n– resten af varmeenergien går til spilde. Ved i stedet at sende affaldet\ntil forbrænding i Danmark, kan England reducere sin CO2-udledning, og\nbetaler derfor Kara-Noveren for at brænde deres affald af for dem.Genanvendelse kontra forbrænding\nI andre europæiske lande som Østrig og Schweiz er affaldssortering\ndecentraliseret og lagt helt ud til den enkelte forbruger. Alle, der har\nværet på rejse i disse lande, vil genkalde sig flokke af skraldespande og\naffaldscontainere, hvor klart glas skal adskilles fra farvet, hård plast og\nEFFEKTIVITET NR. 1 2016GENANVENDELSE\nTEMAblød plast skal hver for sig, papir for sig og pap for sig, og kartoner tilgen en temperatur på omkring 1.100 grader, hvor selv metaller smelterjuice og mælk, som er af karton men har en plasticbarriere indvendig,og gennem en avanceret proces i sidste ende kommer ud som granulatskal også frasorteres. I Danmark er der også en politisk holdning tilog kan genbruges. På tilsvarende vis fremstilles gips og andre produk-mere sortering – men kan det overhovedet betale sig at sortere affaldetter til industrien. Selv den sidste rest af det forbrændte, kaldet slagge,manuelt?anvendes som stabiliserende materiale til at bygge veje.Niels forklarer: ”Man kan ikke manuelt adskille f.eks. den nævnteUd af den høje skorsten kommer i sidste ende vanddamp og mindrekarton, men ved forbrænding udnyttes energien i pap og plastic. Alu-mængder af forskellige gasarter, som bliver holdt under stringentminiumsfolien vindes tilbage da den ender som en lille perle i slaggen,kontrol – samt miljøets helt store synder og sidste store uløste problem,hvorfra den bliver udsorteret og genanvendt.”kuldioxid – og her kommer CO2-kvoterne ind i billedet.Et helt økosystemvis skal betales afgifter for – købes kvoter for – men forbrændingen erPå forbrændingsanlægget tænkes meget i helhed. Ind kommer allestadig det bedste alternativ til eksempelvis nedgravning – eller dumpingformer for affald, som forbrugerne ikke længere har behov for. Ud af– af affald. Det udvikler nemlig methan, som slipper ud i atmosfærenanlægget kommer en række biprodukter, som anvendes i forskelligesom drivhusgas. Samtidig spares et halvt ton olie for hvert ton affald,industrier.der bliver forbrændt. På denne vis bidrager Kara-Noveren i det storeAnlægget udleder 85.000 ton kuldioxid om året, hvilket der naturlig-I kontrolrummet hænger en tegning over hele anlægget (se illustration). Niels forklarer affaldets vej gennem forbrændingen, og hvordan denhele til sektorbesparelser i omegnen af 500 millioner kroner årligt.\nEfter halvanden times rundvisning og interview forlader jeg Energi-udviklede varme anvendes til at drive turbiner, der genererer elektricitet,tårnet med en følelse af at være en erfaring rigere – og at være blevetopvarmning af vand til fjernvarme, og håndtering af de forskellige rest-klogere på et område, som alle her til lands tager for givet, men mangeprodukter efter affaldet er brændt. I den enorme ovn opnår forbrændin-måske ikke ser i det større perspektiv. Mine fordomme om ”Sandhedsministeriet” er i hvert fald gjort til skamme.Fakta om Energitårnet\nEnergitårnet er et kraftvarmeværk, der er opført i 2013. Anlægget har kapacitet til at forbrænde 350.000 ton affald\nårligt. Der forbrændes affald for 9 sjællandske kommuner. Den overskydende kapacitet anvendes til forbrænding af\naffald importeret fra England. Hvert ton affald der forbrændes, genererer energi svarende til forbrænding af et halvt\nton olie. Anlægget udleder 85.000 ton CO2 om året og bidrager til sektorbesparelser i størrelsesordenen 500 millioner kroner årligt. Skorstenen er 98 meter høj, og grabben på affaldskranen vejer 8 ton.EFFEKTIVITET NR. 1 201613OVERBLIK14EFFEKTIVITET NR. 1 2016OVERBLIKStore danske virksomheder\nKurt Ottesen, KSO innovation, mail@ksoinnovation.com, med-redaktør EffektivitetInvesteringer i bæredygtighed kan bruges aktivt\ntil at styrke konkurrenceevnen. De store virksomheder viser på deres hjemmesider tydeligt,\nat bæredygtighed bliver brugt aktivt i markedsføringen, og virksomhederne er ikke bange for at\nsætte konkrete, ambitiøse mål, som de efterfølgende kan blive konfronteret med. Der lægges\nheller ikke skjul på, at virksomhedens økonomiske resultat også skal være bæredygtigt.\nInternettet er et rigtig godt værktøj, når man ønsker at få et overblik\nover et emne som bæredygtighed. De større virksomheders hjemmesider har alle et afsnit om bæredygtighed eller Corporate Social Responsibility (CSR), og for det meste leveres der en fyldig beskrivelse af,\nhvad virksomhederne gør, og hvad man har planer om at gøre inden for\nfeltet. Effektivitets redaktion har vandret en tur rundt på hjemmesiderne\ni nogle af de største danske virksomheder for at få et indtryk af, hvad\nder rører sig for tiden. Især de store virksomheder føler nødvendigheden\naf at kunne demonstrere, at de arbejder seriøst med bæredygtighed,\nog de har de ressourcer, der skal til for at gøre det. De virksomheder,\nsom vi har valgt at omtale, er primært udvalgt fordi de hører til blandt\nDanmarks største, og fordi deres hjemmesiders beskrivelse af aktiviteter og mål på området vidner om et langvarigt og fokuseret arbejde\nmed bæredygtighed. Virksomhederne repræsenterer ikke nødvendigvis\nbest-in-class, men vi tror, at der alligevel kan være inspiration at hente\nfor læseren, i arbejdet med udvikling af egne mål.Øget politisk fokus gennem 50 år\nDet grundlæggende problem, at befolkningstallet er stigende, og\nat deres konstante forbedringer i levestandard skaber merforbrug af\nressourcer, som findes i begrænsede mængder, har vel eksisteret til\nalle tider. Den store politiske opmærksomhed på problemet oplevede\nundertegnede første gang, da den internationale tænketank RomklubEFFEKTIVITET NR. 1 2016ben udgav rapporten ”Grænser for vækst”. Her gav en række fremtrædende erhvervsfolk og videnskabsmænd et bud på den globale udvikling i\nbefolkningstallet, produktionen af fødevarer, forbruget af naturressourcer\nog udviklingen i forurening. Rapporten advarede blandt andet om, at\nvitale ressourcer ville slippe op inden for en kort årrække, en forudsigelse\nder dog efterfølgende har vist sig at være overdrevent pessimistisk. Men\nrapporten bidrog i væsentlig grad til at sætte politisk fokus på miljø og\nBæredygtig udvikling blev for alvor sat på den globale dagsorden, da\nBrundtland kommissionen under ledelse af den norske statsminister\nGro Harlem Brundtland i 1987 udgav Brundtland rapporten med titlen\n”Vor fælles fremtid”. I rapporten defineres bæredygtig udvikling med\nfølgende ord: ”En bæredygtig udvikling er en udvikling, som opfylder de\nnuværende behov uden at bringe fremtidige generationers muligheder\nfor at opfylde deres behov i fare.” Rapporten fastslog, at miljøproblemer\ni stigende grad er globale og grænseoverskridende, og de kræver derfor\ninternationale løsninger, som skal findes gennem et bredt samarbejde.FN topmøder har skabt fokus\nFN’s topmøde om miljø og udvikling i 1992 I Rio de Janeiro blev præget af\nforskellen i interesser mellem industrilande og udviklingslande. Udviklingslandene ønskede fokus på fattigdommen og behovet for en økonomisk udvikling, der kan afhjælpe fattigdom. De ønskede, at konferencen\nskulle koncentrere sig om, hvordan de rige lande kunne bidrage til den\nøkonomiske udvikling i u-landene gennem øget bistand, teknologioverførsler og udvidet markedsadgang for u-landenes produkter. Industrilandene ønskede derimod fokus på de globale miljøproblemer. De ønskede,\nat konferencen skulle resultere i en række globale initiativer til at løse de\nglobale miljøproblemer: Klimaforandringer, tabet af biologisk mangfoldighed, fældningen af den tropiske regnskov, havforureningen m.m. På\ntrods af de basale interessemodsætninger, udmøntede konferencen sig\ni en række normer, anbefalinger og begreber, som stadig i dag udgør en\nslags referencepunkter i den internationale debat om udvikling og miljø.\n10 år efter Rio konferencen afholdt FN et nyt topmøde som en opfølgning. Mødet blev afholdt i Johannesburg, og her blev begrebet miljø i\noverskriften for konferencen erstattet af det bredere begreb bæredygtig-15OVERBLIKFN Global Compact Initiative’s 10 principper\n1.\tVirksomheder bør støtte og respektere beskyttelsen af internationalt erklærede menneskerettigheder og2.\tsikre sig, at de ikke medvirker til krænkelse af menneskerettighederne.Arbejdstagerrettigheder\n3.Virksomheder bør opretholde organisationsfrihed og effektivt anerkende retten til kollektiv forhandling,4.støtte udryddelse af alle former for tvangsarbejde,5.støtte effektiv afskaffelse af børnearbejde, og6.eliminere diskrimination i arbejde- og ansættelsesforhold.Miljø\n7.Virksomheder bør støtte en forsigtighedstilgang til miljømæssige udfordringer,8.tage initiativer til at fremme en større miljømæssig ansvarlighed, og9.tilskynde udvikling og spredning af miljøvenlige teknologier.Anti-korruption\n10.Virksomheder bør modarbejde alle former for korruption, herunder afpresning og bestikkelse.Kilde: Implementering af Global Compact - et inspirationshæfte. Udgivet af Udenrigsministeriet juni 2005.hed. Ændringen introducerede en ny dagsorden, som havde baggrund\ni den tiltagende globalisering. Den øgede samhandel, miljøpåvirknin-ordentligt og ansvarligt i alle deres forretningsaktiviteter.\nVi har gennemgået hjemmesiderne for virksomhederne Novo Nor-gerne og den økonomisk udvikling foregik i stigende grad hen overdisk, Mærsk, ISS, Carlsberg, Danfoss, LEGO og SAS som eksemplernationalstaternes grænser. Nationalstaterne måtte derfor søge nye vejefra industri-, transport- og servicesektoren. Det udgør ikke en stikprøve,til at regulere økonomisk vækst og miljø. Det blev derfor vigtigt at findesom på nogen måde kan anvendes til at uddrage valide, generelle kon-måder hvorpå, der kunne indgås internationale aftaler, hvor der blevklusioner fra, men man kan dog uddrage en række fællestræk, som kanbalance mellem bæredygtighed og udvikling.være til inspiration for andre virksomheder.Nødvendigheden af action er åbenbarProdukternes bidrag til bæredygtighedenI 2002 blev igen holdt en opfølgningskonference, under navnet Rio+20.Alle de undersøgte virksomheder gør meget ud af at fortælle om deresHer var hovedtemaerne: Hvordan skaber man en grøn økonomi, somprodukters samfundsnytte. Produkterne og deres nytteværdi er naturligtkan skabe en bæredygtig udvikling og løfte folk ud af fattigdom? Nød-nok en væsentlig del af virksomhedernes identitet, og ingen ønsker atvendigheden af en bæredygtig udvikling og en indsats mod fattigdom-være en del af en virksomhed, som fremstiller produkter, der gør skademen blev illustreret blandt andet således:på naturen eller menneskene, der kommer i berøring med produk-•\tThe world today has 7 billion people – by 2050, there will be 9terne. Novo Nordisk kan fortælle gode historier om forbedret sundhedbillion.og livskvalitet, Danfoss om energibesparelser og forbedret indeklimaOne out of every five people – 1.4 billion – currently lives on $1.25 aog LEGO om indlæring og innovation gennem leg. Mærsk illustrererday or less.betydningen af en effektivisering af transportsystemer, og hvordanA billion and half people in the world don’t have access to electri-det gavner vækst og udvikling i de berørte samfund. Som eksempelcity.nævnes, at transportomkostninger tidligere, før udvikling af container•\tTwo and a half billion people don’t have a toilet.transport, udgjorde 30% af en vares pris. Nu er andelen reduceret til 1%,•\tAlmost a billion people go hungry every day.hvilket fuldstændigt har ændret betingelserne for transport ad søvejen.•\tGreenhouse gas emissions continue to rise, and more than a thirdBrasilien eksporterer i stor stil soyabønner til hele verden. Hvis transpor-of all known species could go extinct if climate change continuesten sker som hele skibsladninger, med op til 60.000 tons i lasten, kanunchecked.kun meget store eksportører være med. De små producenter har slet•\t•\tikke de mængder til eksport, og finansiering af en oplagring af så store\nEt af de væsentlige resultater af Rio+20 konferencen var et tilsagn framængder ville også være umulig. Med indførelsen af containertranspor-nationerne om at bidrage med mere en 500 milliarder USD til udviklingten bliver skibstransport i container af 28 tons ad gangen rentabel, ogaf bæredygtighed i verden.her kan de små også være med. Et eksempel på udvikling af infrastruktur og erhvervsstruktur i et samfund.De internationale konferencer har vist vejen16SAS nævner også værdien af forbedret infrastruktur og globalNår man gennemlæser de store danske virksomheders hjemmesider,samhandel som et bidrag til at forbedre tilværelsen både i udviklings-hvor deres indsats for en bæredygtig udvikling beskrives, så ser manlandene og de mere velhavende nationer, men man er samtidig megettydelige fingeraftryk fra de afholdte internationale konferencer og deresbevidst om, at gøre noget ved den belastning af miljøet, som luftfartenkonklusioner. Virksomhederne har klart et ønske om at være politiskmedfører. Carlsberg har problemet, at deres produkter både har enkorrekte, men det er også tydeligt, at virksomhederne føler en ægtenytteværdi med at skabe fest og glæde, men også kan gøre skade vedforpligtelse til at gøre mindst mulig skade på miljøet og at opføre sigoverdreven produktanvendelse. Her gør man derfor meget ud af at for-EFFEKTIVITET NR. 1 2016OVERBLIKtælle om ansvarlig markedsføring og rådgivning især til unge om godeCarlsberg fokuserer på energi og emballage. Her nævnes 5-10%alkoholvaner. ISS som servicevirksomhed må på samme måde tagereduktion i både energiforbrug, CO2 udledning og affaldsmængder fremen omvej i beskrivelse af produkternes bæredygtighed ved at fortælletil 2017. Emballagen skal designes efter Cradle to Cradle (C2C) princippet,om skånsomme rengøringsmidler og andre aktiviteter for at gøre deresder skal udvindes biogas fra spildevandet og i Malteriet, der er storfor-rengøringsaktiviteter så miljøvenlige som muligt. ISS har for eksempelbruger af energi, skal der fyres med træpiller.som en del af deres service rådgivet kunder om energibesparelser vedDanfoss vil reducere energiforbrug og CO2 udledning drastisk, målt forrengøring i dagtimerne i stedet for om natten og om mere energivenlige perioden 2007 til 2030. Energiforbruget, målt pr. 100 mio. kr. salg, skal\nventilationssystemer.ned fra 24 MWh til 12 MWh. Målet er på denne måde gjort uafhængigt\naf en forventet salgsvækst. Energiforbruget skal reduceres ved i storBæredygtighed har mange siderudstrækning at anvende Danfoss´ egne produkter i bygninger og på pro-Virksomhederne lægger vægt på, at deres bidrag til en bæredygtigduktionslinjer. Der er desuden igangsat en energi-mapning af alle Dan-udvikling skal være en balanceret indsats, hvor begrebet ”En økono-foss fabriksbygninger for at identificere de områder, hvor der skal sættesmisk ansvarlig udvikling for virksomheden” også indgår. Novo Nordiskind. Målet for CO2 udledning er samtidig en halvering af udledningenillustrerer det med en trekant, hvor patienten er i centrum, og hvor depr. KWh, og det skal opnås ved anvendelse af grønne energikilder. Ettre områder ”Finansiel og økonomisk ansvarlig”, ”Socialt ansvarlig” ogvæsentligt tilskud skal komme fra Danfoss´ Solar Power Plants. Danfoss”Miljø ansvarlig” udgør hjørnestenene i deres bæredygtighed. Virksom-satser dermed på en reduktion af CO2 udledning pr. 100 mio. kr. salg nedhedens egen udvikling og vækst er i alle virksomhederne naturligt noktil en fjerdedel af 2007 niveauet.et fokusområde, men målet er, at vækst skal skabes uden skadelige\nvirkninger for omgivelserne.\nI det hele taget beskrives bæredygtig udvikling langt bredere end ind-LEGO har det aggressive mål at have omlagt til 100% grøn energi i\når 2020, et mål der skal nås dels ved en forbedret energi effektivitet i\nfabrikkerne og dels gennem investering i havvindemølleparken Borkumsatser omkring det fysiske miljø. Bæredygtighed omfatter desuden an-Riffgrund. Et helt nært pejlemærke, der skal vise, at man er på rette vejsvarlighed for de samfund, som virksomheden kommer i berøring medudtrykkes ved, at man skal have nået en 10% reduktion af energiforbruggennem deres forretningsaktiviteter. Det gælder specielt ansvaret forog CO2 udledning i 2016.at forbedre livsvilkårene for menneskene i de mindre udviklede lande,SAS fokuserer på CO2 udledning, brændstofforbrug og støjgener. CO2både materielt og socialt, og det gælder også ansvaret for at opføreudledningen er siden 2005 reduceret med 12,5%, og da luft trafikken isig ordentligt i alle handelsforhold. Samarbejdspartnere skal behandlessamme periode er steget betydeligt, har forbedringen været 19%, måltkorrekt, de forskellige landes lovgivning skal overholdes, og man skalpr. passager km. Brændstof forbruget er siden 2010 reduceret med 35%,holde sig væk fra enhver form for korruption. Bæredygtighed indebæ-og støjen ved take off er reduceret med 18%. Når det gælder de langsig-rer samtidig ansvaret for virksomhedens egne medarbejdere, uansettede mål refererer SAS til den internationale luftfartsorganisation IATA,hvor i verden de arbejder. Sundhed og sikkerhed, ordentlige arbejds-som har annonceret som mål, at flyvning i 2050 skal være miljøneutral,forhold, rummelighed og respekt for mennesker, frihed til organiseringog ICAO (den internationale organisation for civil luftfart), hvor målet eri fagforeninger er begreber, som alle lægger vægt på. Principperne er1,5% årlig forbedring af brændstof effektiviteten frem til 2020 og CO2nedfældet i virksomhedens ”Code of Conduct”, som alle ansatte skalneutral vækst efter 2020.kende, og som alle jævnligt bliver trænet i. Manglende overholdelse kanMålene for ISS ligger dels på mere mijørigtig fremstilling af papir.rapporteres i virksomhedens Whistleblower ordning, og der lægges ikkePapirleverancerne skal være FSC certificeret (Certifikat for bæredygtigskjul på, at overtrædelser vil få konsekvenser.skovdrift) og CO2 reduktionsmålet for ISS er 20% for perioden 2005Ansvaret for ordentlig forretningsetik udstrækkes også til virksomhe-til 2020, og vandforbruget skal nedsættes med 15% og mere genereltdens underleverandører. Det hjælper ikke at have orden i eget hus, hvisarbejder ISS med gennemførelse af projekt ”Green Cleaning Concept”,man samarbejder med leverandører, som har helt andre standarder forhvor best practice fra de enkelte enheder i organisationen udbredes tilderes forretningsetik. Audit af leverandører og andre samarbejdspartne-hele virksomheden.re er derfor en vigtig del af virksomhedernes indsats for en bæredygtig\nudvikling.Mål og resultater er konkrete og offentliggjort\nDet er karakteristisk for alle de store virksomheder, at man ikke er bangeDet fysiske miljø og ressourceforbrug ligger stadig højt\npå listenfor at udstikke meget konkrete mål, hvor man efterfølgende kan verificere, om målene er nået. Man viger heller ikke tilbage for at offentliggøreDen brede vifte af fokusområder for bæredygtighed har dog ikke ændret de til dato opnåede resultater, også når mål ikke er nået. Den årlige CSR\nved, at forbedret fysisk miljø og reduceret ressourceforbrug stadigrapport eller Bæredygtigheds rapport indeholder typisk en lang rækkehar stor fokus som en del af virksomhedernes bæredygtige udvikling.relevante KPI’er, hvor udviklingen kan følges.Hjemmesiderne kan fortælle om meget konkrete mål og også konkreteFor yderligere at sikre troværdigheden af virksomhedens gode hensig-resultater, som allerede er opnået. Her er et skønsomt udvalg af præ-ter og målrettede indsatser binder virksomhederne sig også til at over-sentationerne som illustration:holde internationale normer, og de får kvalitetsstemplet deres systemerNovo Nordisk har reduceret udledning af drivhusgasser med 10%\nsiden 2004, og målet er 30% reduktion i 2020. Virksomheden har lige-gennem certificeringer. De undersøgte virksomheder fremhæver blandt\nandet følgende referencer:ledes vist, at en ny fabrik i Kina præsterer et elforbrug, som ligger 30%FN Global Compact Initiative. Siden år 2000 har FN’s generalforsamling\ngennem adskillige resolutioner bekræftet deres aktive støtte til\nat virksomheder på frivillig basis binder sig til at implementere\nbæredygtighed i deres udvikling. ”A call to companies to align strategies\nMærsks mål for CO2 udledning er en reduktion på 60% i Mærsk Line\nand operations with universal principles on human rights, labour,\nfra 2005 til 2020. At det er realistisk sandsynliggøres ved, at 39% reduk- environment and anti-corruption, and take actions that advance societal\ntion er realiseret i 2014. Målet for hele Mærsk gruppen er en reduktion\ngoals.” (Citat fra hjemmesiden). Organisationen har opstillet 10 principper,\nsom virksomhederne binder sig til at følge (Se fakta boks).\npå 30% for perioden 2010 til 2020, med 19% realiseret i 2014.\nlavere end en lignende fabrik i Brasilien. Det sætter en benchmark forEFFEKTIVITET NR. 1 201617SCM\nOVERBLIKCertifikater støtter troværdighedenOgså på dette område er der i virksomhederne opstillet konkrete målDanfoss fremhæver ISO 14001 certificering, der i mange detaljer sætterfor udviklingen, og udviklingen dokumenteres i virksomhedernes årligeregler op for udformning af virksomhedens miljøstyring, og hvor overhol-rapporter, som er offentligt tilgængelige.delse af reglerne i den daglige drift tjekkes med jævne mellemrum af\ngodkendte eksterne auditører. Danfoss nævner desuden deres OHSASDen ultimative bæredygtighed som mål18001 certificering, som sikrer, at der er styr på de interne arbejdsmiljø-Det ultimative mål for bæredygtighed må nødvendigvis være enaktiviteter, der skal sikre medarbejdernes sikkerhed og sundhed.virksomhed, som i sit virke ikke gør nogen skade på omgivelserne over-De æsker, som LEGO klodserne er emballeret i, er certificeret afhovedet. Det er et overordentligt ambitiøst mål, og langt de fleste mål,”The Forest Stewardship Council”, der sikrer, at materialerne kommerder ses beskrevet, er da også løbende forbedringer af miljøet. Kritikerefra bæredygtige ressourcer, hvor skovene ikke fældes hurtigere, end deaf virksomhedernes miljøindsatser, som synes, at udviklingen går alt forkan reproduceres, og hvor skovarbejderne har ordnede forhold. LEGOlangsomt, har udtrykt det på den måde, at virksomhederne ikke arbejderer partner i Verdensnaturfonden som de støtter som en del af derespå at blive bæredygtige, men på at blive mindre u-bæredygtige. Etmiljøindsats, og desuden nævner LEGO sin støtte til organisationen Redaf kritikpunkterne har for eksempel været den udbredte handel medBarnet, vel som en naturlig konsekvens af virksomhedens målgruppe.CO2-kvoter i EU’s CO2-kvote ordning, hvor formålet er at begrænse\nudledningen af drivhusgassen CO2 så billigt som muligt, og med størstLivskvaliteten her og nu er også med i palettenmulig fleksibilitet for de over 10.000 virksomheder, som er omfattet afAlle virksomhederne arbejder internationalt, og det betyder, at deresordningen. Den overordnede idé med, at arbejdet med miljøforbedringerbæredygtighedsprogrammer også indeholder her og nu forbedringer i deskal ske primært i de virksomheder, hvor store forbedringer kan opnåssamfund, hvor de opererer, specielt i udviklingslandene. Der nævnes påmed små omkostninger, er god og logisk for EU som helhed. Ulempenhjemmesiderne mange eksempler på konkrete projekter, hvor lokalbe-er blot, at andre virksomheder kan bruge kvoteordningen til at købe sigfolkninger er blevet hjulpet til et bedre liv, fortrinsvis med midler, der harfrihed til at udsætte miljø investeringer, som ellers ville være blevetsammenhæng med virksomhedernes produkter. Blot et par eksemplergennemført.skal nævnes her. Mærsk har ydet en indsats i Angola, hvor mange årsDog ser man en del eksempler på virksomheder, som har vovet atborgerkrig har udelukket en hel generation fra erhvervsuddannelser. Forsætte det ultimative, høje mål. LEGO’s mål om at være forsynet mednogle aldersklasser er over 70% uden erhvervsuddannelse. Da myndig-100% grøn energi allerede i 2020, IATA’s mål om at flyvning skal værehederne har sat et krav om at udenlandske virksomheder skal rekruttere100% miljø neutral i 2050 og det eksempel, som omtales andetstedsmindst 70% af arbejdskraften lokalt, har Mærsk investeret i et træ-i magasinet, hvor KLS Grafisk Hus arbejder med målet om 100%ningscenter, som kan tage op til 200 studerende. Mærsk har desudengenbrugeligt papir, cradle-to-cradle, er nogle udmærkede eksempler.oprettet en containerfabrik i San antonio i Chile, hvor en tredjedel afMan må formode, at det er organisationer, som har konkrete planer omarbejdsstyrken er enlige mødre, som for en stor del er arbejdsløse.tiltag, som skal føre til målene, og det skaber håb om, at det faktisk påFabrikken hjælper dermed på ledighedsproblemet samtidig med at manet tidspunkt vil kunne lade sig gøre at drive en virksomhed, der kun harkan nyde godt af adgangen til arbejdskraft.gavnlige virkninger på omgivelserne.Både LEGO og Carlsberg har som en af sine politikker en opfordring\ntil ansatte om at engagere sig i lokalsamfundene. Et af Carlsbergs målKan de mindre virksomheder lære af de store?for 2017 er at de ansatte skal levere i alt 100.000 timers frivilligt arbejdeDe store virksomheder mærker tydeligt presset på deres vilje og evnelokalt. LEGO engagerer mange tusinde børn i aktiviteter som camps ogtil at arbejde aktivt med en bæredygtig udvikling, et pres der kommerevents, og via skoleprojekter omsættes virksomhedens idé om indlæringbåde fra internationale og nationale myndigheder, kraftigt støttet af denvia leg til praksis.almindelige offentlige mening. Hjemmesiderne gør derfor også meget\nud af at demonstrere, at virksomhederne tager deres ansvar alvorligt ogBæredygtighed omfatter også egne ansatte\nDet sidste fokusområde, som her blot skal omtales kort, er egne med-at de arbejder seriøst med forbedringsindsatserne.\nDe små og mellemstore virksomheder vil ikke have ressourcerne til atarbejderes arbejdsforhold og deres sundhed og sikkerhed. De danskeangribe miljø- og samfundsproblemerne på tilsvarende måde, med enarbejdspladser er i dag så velregulerede, at sikring af ordnede forholdbred indsats og stort anlagte projekter. For de fleste vil det også væreer en helt naturlig del af ledelsens arbejde. Hvis ikke loven sikrer det,nødvendigt at koncentrere indsatsen om bæredygtighedsprojekter, hvorså skal fagforeninger nok være på pletten. I andre lande, og specielt iinvesteringerne betales tilbage over en kort tidshorisont, og hvor der kanudviklingslandene er det ikke helt så selvfølgeligt, og fra tid til andenopnås helt åbenbare styrkelser af konkurrencedygtigheden.kommer der historier i pressen, som giver ellers velrenommeredeÉn ting kan de mindre virksomheder med fordel adoptere fra de storevirksomheder ridser i lakken. Med et stadig større antal egne fabrikkervirksomheder. De skal opstille mål for deres udvikling, som er konkretei lavprisområder og med leverandører, der er spredt over hele verden,og målbare, og de skal være indstillet på at offentliggøre både målbliver sikringen af arbejdsforholdene en stadig mere vigtig – og ogsåog fremdrift, også når fremdriften ikke er så stor som forventet ellermere kompliceret - opgave for ledelsen. Udarbejdelsen af en detaljeretønsket. Man må forvente, at det er krav, som i stigende grad vil bliveCode of Conduct for alle dele af koncernen og ikke mindst sikring af, atstillet til enhver virksomhed, der ønsker at blive anset som en seriøsden bliver udbredt gennem systematisk træning og gentræning, er etforretningspartner. Hvis det gøres rigtigt, er der gode muligheder for, atudbredt værktøj for disse store virksomheder.forøget bæredygtighed og bedre lønsomhed kan komme til at gå hånd\ni hånd.18EFFEKTIVITET NR. 1 2016SCMMATERIALERFremtidens bæredygtige\ntekstiler er lavet af hamp\nRachel Kollerup, rk@rachelkollerup.com\nBodil Engberg Pallesen, Teknologisk Institut, bdp@teknologisk.dkKan modeindustrien finde alternativer til miljøbelastende råmaterialer og ressourceforbrugende\ntøjspild?ressourcebesparelser. Det er dog ikke en løsning, der ligger lige om\nhjørnet. Imens har et dansk konsortium bestående af modedesigner og\ninnovator Rachel Kollerup og hampeekspert Bodil Engberg Pallesen fra\nTeknologisk Institut samt FORCE Technology og Novozymes, startet et\nsåkaldt boble-udviklingsprojekt. Her tror man på, at processen kan ac-Bæredygtighed og mode er to ord, der står i gabende kontrast til hinan-celereres ved at rokke ved opfattelsen af modetøj gennem den nordiskeden. Mode handler om morgendagens attråværdige outfits, som hurtigtdesign-arv.degraderes til at være fortidens fremtidsbillede. Mode er fornyelse og”Det nære, det udsøgte, det omhyggeligt udførte og bevaringsværdige\ner traditionelt set de værdier, som forstås ved nordisk design-arv. Hvis\nvi implementerer de værdier i nordisk modetøj, kan det åbne for en ny\nforståelse for tøj og forbrug”, siger Rachel Kollerup.foranderlig identitet. Bæredygtighed derimod handler om at bevare. At\nkøbe kvalitet, der er produceret til at blive brugt igen og igen, med et\ntidsløst design der virker både morgen, middag og aften.\nModeindustrien er i dag en af verdens mest forurenende industrier.To lokale afgrøder, der i århundrede er anvendt til tøjtekstil, er de toModeindustrien er skævvredet i alle livsled, lige fra det yderst miljøbe-bast-planter spindhør og hamp, som er bæredygtige alternativer tillastende og ressourcekrævende forbrug af råmaterialer til tøjfibre, tilmodeindustrien. Men hamp og hør har under den industrielle revolu-kummerlige fabriks- og arbejdsforhold på travle systuer i udviklingslan-tion tabt terræn til fordel for bomuld. Hamp var forbudt at dyrke i endende, og til de tonsvis af tøjaffald, som billigere og billigere tøjpriserårrække pga. indhold af THC (THC tetrahydrocannabinol – i daglig taleer skyld i. I Danmark smider hver dansker hvert år 16 kilo tøj i affaldsbe-cannabinol eller cannabis ), men siden 1998 har det været tilladt at dyrkeholderen.hamp med ubetydeligt indhold af THC. Ikke mindst hampeplanten erDen globale løsning på en bæredygtig modeindustri skal findes iinteressant. Hamp gror ubesværet i den danske muld uden brug af pe-Bomuld, der dyrkes i den 3. verden, bliver sprøjtet op til 70 gange\nhver sæson, pga. meget store problemer med skadedyr og ukrudtsbekæmpelse. Bomuldsproduktionen udgør på verdensplan cirka 2,5\nprocent af det samlede landbrugsareal. Produktionen står til gengæld\nfor 25 procent af det samlede forbrug af insektgifte og 10 procent af\ndet samlede pesticidforbrug. Dertil kommer et stort forbrug af vand og\ngødning og energi, der tærer på miljøet. Efterfølgende er der en række\narbejdsmiljøproblemer med forarbejdning af bomuldsfibrene, hvor der\nindgår kemi, herunder blegning og farvning af fibre, problemer med\nbørnearbejde o.s.v. Dertil kommer transport til Europa, som også udgør\nen belastning for miljøet.20EFFEKTIVITET NR. 1 2016MATERIALER\nKVALITETFoto: Martin Håkan / CoverGanda.dksticider, har et stort biomassepotentiale og planten kan også anvendesbæredygtigt tekstilkoncept for hør og hamp. Enzymer fra Novozymestil andre højkvalitetsprodukter inden for fødevare- og byggeindustrien.testes med henblik på at forbedre hør og hamps egenskaber og friskeHamp er indbegrebet af et bæredygtigt tekstil med gode egenskaber:udseende. Force Technology gennemfører de indledende LCA-vurderin-Hamp er en slidstærk tøjfiber, der holder godt på varmen i kulden, virkerger – livscyklusanalyser - af udvalgte kollektioner, fremstillet af hør ogafkølende for kroppen om sommeren og fugten fra kroppen absorbereshamp, for at dokumentere miljøprofiler og sammenligne med bomuldubesværet. Faktisk har planten nogle af de samme egenskaber, somog syntetiske tekstiler.man kender fra uld.\nHør- og hampetekstiler er behagelige at have på, og de er langt mereIndledende enzymforsøg på udvalgte danske hampefibre viser, at\nenzymbehandlingen forbedrer fiberkvaliteten, og fibrene bliver finere.bæredygtige end bomuld. Men de produceres ikke i Danmark og kunMen der er fortsat et stykke vej til at opnå en tekstilfiber, som kan spin-i meget lille målestok i EU. Så det er stort set kun Kina og Asien, derdes til garn. Det arbejder vi videre med. Forsøgene er gennemført påproducerer hampetekstiler i dag.AgroTech, division under Teknologisk Institut i Skejby af Birgit Bonefeld tilknyttet projektet.Nyt hampekoncept kræver innovation og nye veje\nBobleprojektet er et forprojekt, som skal afklare hvilke teknologiskeUdfordringerne er til for at overvindesmuligheder og begrænsninger, der ligger i tekstiler af hør og hamp. DetUdfordringerne med at knytte bæredygtige tekstile råvarer til mode-skal også dokumentere hvilke miljøforbedringer, man kan opnå i forholdbranchen er store men ikke uovervindelige. I første trin handler det fratil eksisterende produktion af tekstiler baseret på bomuld. Derfor kiggesdesignerens hånd om at arbejde med allerede producerede hampeme-på de mange led i værdikæden fra mark til færdigt tekstil, og der ertervarer for at dokumentere hvor lækkert tøj, der kan laves med mate-mange delprocesser, som man kan sætte ind på at forbedre: Høst ogrialet. Imens arbejder forskningsgruppen intenst på nye højteknologiskeindledende forarbejdning af hampestænglerne på marken, skætning,og bæredygtige løsninger for fremtidens forarbejdning og produktion.kartning af fibrene, blødgøring, spinding af fibre til garn, blegning ogDe første stykker tøj bliver klar til præsentation ved Folkemødet påfarvning osv. Projektgruppen har mere end 20 års erfaring med hampe-Bornholm i juni måned 2016, hvor hele projektgruppen vil være samletfibre og med udvikling af nye produkter, baseret på hamp.ved hampestanden og fortælle om bæredygtighed og vise eksempler påI projektet gennemføres også indledende forsøg med miljøoptimeret\nrødningsproces ved hjælp af enzymer som et led i udviklingen af etbæredygtigt hampedesign.\nProjektet har modtaget støtte fra INNO-MT – CLEAN, Miljøstyrelsen.Læs mere på\n•\thttp://www.agrotech.dk/projekter/project/kommer-vi-til-gaa-med-dansk-producerede-hoer-og-hampetekstiler og www.rachelkollerup.com.•\thttps://www.landbrugsinfo.dk/Planteavl/Afgroeder/Nicheafgroeder/industrihamp- spindhoer/sider/startside.aspx.•\thttp://wwf.panda.org/about_our_earth/about_freshwater/freshwater_problems/thirsty_crops/cotton/.•\thttps://www.danwatch.dk/undersogelse/danske-toejproducenter-er-uvidende-om-boerne-og-tvangsarbejde-i-bomuld/.EFFEKTIVITET NR. 1 201621SCM\nLars Lean, HOFOR, LarsLeanInspire@outlook.comIfølge Miljøministeriet udgør Danmarks madspild\n700.000 tons om året. Landbrug & Fødevarer\nopgør spildet til en værdi af 11,6 milliarder kroner\nom året inkl. moms og afgifter. Madspild defineres som fødevarer, der kunne være spist, men i\nstedet er blevet smidt ud. Øvrigt madaffald er de\nfødevarer, der ikke er egnet til at spise. Eksempler på madspild er brød, hel frugt og grønt samt\nLean filosofi og Stop Spild Af Mad\nBåde Taiichi Ohnos og Selina Juuls udgangspunkt er nogle samfund\nmed knappe ressourcer. Begge har fokus på at fjerne spild. Ved at\nfjerne spild øger virksomhederne deres konkurrencekraft og samfundet\nbliver mere bæredygtigt.\nTaiichi Ohno (1912-1990) udviklede Toyotas produktions- og managementfilosofi – i Vesten bedst kendt som Lean. Lige efter 2. verdenskrig\nhavde Japan og Toyota meget få ressourcer, og Ohno fokuserede derfor\nmeget på at undgå spild i produktionen og definerede 7 typer af spild:\n3. Unødvendige processer.\n4. Unødvendige bevægelser.\n7. For store lagre.\nSelina Juul (født 1980 i Moskva) er stifter af forbrugerbevægelsen Stop Spild Af Mad. Selina fortæller mig:\n”Jeg er opvokset i Rusland, og i 80’erne under\nkommunismen var der meget begrænsede madressourcer i Rusland. Da jeg var 13 år, flyttede jeg med min\nmor fra Rusland til Danmark, da hun fik et job på DTU.\nHer oplevede jeg et helt andet samfund med masser af res-22EFFEKTIVITET NR. 1 2016HOLDNINGFakta om madspild\nHusholdningernes madspild udgør 260.000 tons pr. år. I servicesektoren er der et årligt\nmadspild på 227.000 tons, heraf 163.000 tons fra detailhandlen, 29.000 tons fra hoteller og\nrestauranter og 31.000 tons fra institutioner og storkøkkener om året. Madspild fra primærproduktionen udgør 100.000 tons pr. år, mens fødevareindustrien står for et årligt madspild\npå 133.000 tons.\nKilde: Miljøministeriet, Regeringens Strategi for affaldsforebyggelse ”Danmark uden affald II”.sourcer, men også et land med et stort spild af mad i forhold til hvad jegMette Ørgaard forklarer: ”Alle vores butikker drives af selvstændigevar vant til fra Rusland. I Danmark oplevede jeg, at familierne lavede for købmænd. Vi er løbende i dialog med købmændene, og vi drager gensimeget mad og efterfølgende smed resterne ud. Jeg oplevede, at minedigt nytte af vores og deres erfaringer på CSR området.” Og i forhold tildanske klassekammerater smed deres madpakker ud i skraldespanden.kunderne forklarer Mette Ørgaard: ”Hos REMA 1000 tror vi på, at voresSenere opdagede jeg at supermarkederne smider masser af brugbareengagement i samfundet skaber øget kundeloyalitet. ”madvarer ud, fordi salgsdatoen er overskredet”\nOhno ville have kaldt det madspild, som Selina oplevede og stadig\noplever, for spild på grund af overproduktion og for store lagre.\nSiden 2008 har forbrugerbevægelsen Stop Spild Af Mad medvirket\ntil at bringe massivt fokus på madspild i Danmark, EU og FN, og de har\nopnået en lang række resultater.\nI Danmark er madspildet således reduceret de seneste 5 år med 25%\nsvarende til 4,4 mia. kr.\nMange virksomheder verden over er inspireret af Ohnos produktions-I discountbranchen har kunderne meget fokus på pris. Derfor kan\ndet være svært at skabe kundeloyalitet i dette segment. Det går bedre\ni ”Irma segmentet”. Måske ønsker REMA 1000 at fokusere på et nyt\nsegment, som både ønsker lav pris, og samtidig har en holdning til bæredygtighed, madspild, økologi og dyrevelfærd?\nDet passer i hvert fald rigtig godt med at REMA 1000 nu både anvender sloganet: ”Meget mere discount” og sloganet ”Discount med\nREMA 1000 vil åbne 130 nye butikker i Danmark. Ifølge Børsen åbnedeog managementfilosofi og har arbejdet med at fjerne spild i værdikæ-kæden 11 nye butikker herhjemme i 2015 og vil i 2016 åbne mellem 15 ogden, og Selinas filosofi begynder også at gøre sig gældende på det25 butikker. Samlet går Rema 1000 efter at have 400 butikker i Danmark.danske dagligvaremarked.Så måske har REMA 100 fundet formlen.Stop Spild Af Mad hos REMA 1000Bæredygtig Lidl butik på Sjælør Boulevard i ValbySelina giver mig kontakt til Mette Ørgaard Gundersen, som arbej-Også discountkæden Lidl har fokus på bæredygtighed. I 2015 byggededer med CSR og Marketing hos REMA 1000, hvor jeg kan høre omLidl en butik på Sjælør Boulevard i Valby som et pilotprojekt. Byggerietsamarbejdet med forbrugerbevægelsen. CSR står for “Corporate Socialer LEED Platinum certificeret. Det er den højeste certificeringsgrad indenResponsibility” og bruges som betegnelse for virksomheders socialefor bæredygtigt byggeri. Her vil Lidl fremover teste nye, innovative ogindsatser. REMA 1000 befinder sig i discountsegmentet af dagligvare-klimavenlige tiltag og inspirere andre til at bygge bæredygtigt.markedet, som er kendt for at være meget konkurrencepræget.\nMette Ørgaard fortæller: “Stop Spild Af Mad har et frivilligt ogButikken gør det på mange måder nemmere for kunderne at leve\nklimavenligt. Der er opsat ladestationer til el-biler og el-cykler på parke-uafhængigt samarbejde med REMA 1000, og forbrugerbevægelsen harringspladsen, og der er infoskærme i butikken, som giver kunderne infor-bl.a. bidraget med inspiration til flere af de initiativer, som REMA 1000mation om tog- og bustider. Lidl har også lavet bedre plads til parkeringhar foretaget på området. Således droppede REMA 1000 eksempelvis,af cykler og ladcykler på parkeringspladsen. Tanken er, at tiltagene skalsom den første dagligvarekæde i Danmark, mængderabatter i samtligegive flere lyst at vælge cykel, bus eller el-bil, når de køber ind. Det sesaf kædens danske butikker. Mængderabatter fører til overforbrug ogsamtidig tydeligt på store skilte i Lidl butikken på Sjælør Boulevard, atspild af mad. På REMA 1000s hjemmeside: ”Meget Mindre Madspild”Lidl samarbejder med Stop Spild Af Mad.er der desuden masser af opskrifter og inspiration, som man kan bruge\ntil at udnytte madresterne i køleskabet.”\nREMA 1000 drives efter franchising princippet, og jeg spørger til,\nhvad REMA 1000 gør for at indehaverne af butikkerne lever op til Rema\n1000’s etiske målsætninger?Lidl butikken er placeret klods op ad Valbys to gymnasier. Det passer\njo godt med, at mange unge er meget miljøbevidste, så måske vil Lidl\nlige som REMA 1000 også gå efter et kundesegment, der både tænker\nbæredygtigt, og som samtidig også ønsker prisbillige varer?\nUdviklingen på discountmarkedet for dagligvarer bliver spændende at\nfølge.EFFEKTIVITET NR. 1 201623Den Danske Supply\n- Indsigt der giver værdiSAMARBEJDSPARTNER\neffektivitet.dk afholder konferencen i samarbejde med EG.\n”EG skaber værdi gennem dyb indsigt i digitalisering af processer i kundens branche. Vores\nsucces er bygget på tæt relation til kunden og\nsolide it-kompetencer, vi omsætter til løsninger, der virker i praksis. EG betjener over\n12.000 kunder via 25 kontorer og over 1.800\nmedarbejdere i Skandinavien. EG er Europas\ni særklasse stærkeste partner på\nKonferencens mediepartner er Erhvervsmagasinet SCM.\n”SCM fokuserer på alle led i forsyningskæden og emner som datafangst, distribution,\nindkøb, ledelse & HR, procesoptimering og produktion. Formålet er at give læserne\ninspiration og konkrete værktøjer til at kunne optimere forsyningskæden og tage de\nrigtige strategiske beslutninger, som gør virksomheden konkurrencedygtig på de\nglobale markeder”.\tHovedsponsor MediepartnerAalborg Universitet,\nKøbenhavn den 8. juni 2016SÆT X\nSæt X den 8. juni hvor dette\nårs Danske Supply Chain\nKonference afholdes på\nSe cases og metoder fra SCMpraktikere og topfolk i globale og\nlokale virksomheder, på tværs af\nbrancher. Forstå hvordan de har\ngennemført innovative tiltag, der\nkan ses på bundlinjen.NETVÆRK\nMulighed for sparring og vidensdeling med deltagere\nfra store og mellemstore virksomheder samt repræsentanter fra universitetsverdenen, som dagligt\nbeskæftiger sig med logistik og Supply Chain\nManagement på et højt fagligt niveau.UDDELING AF PRIS\nPå konferencen uddeles\nDen Danske Supply Chain Pris.\nPrisen, der blev indstiftet i 1994, gives\ntil en virksomhed, der har arbejdet\naktivt med Supply Chain og opnået\nresultater, som er blandt de bedste i\nbranchen. Senest har Danfoss A/S,\nGN ReSound og Vola vundet prisen.MÅLGRUPPE\nog konsulenter inden for logistik og\nSupply Chain Management samt virksomhedens økonomiansvarlige.Følg med på WWW.DENDANSKESUPPLYCHAINKONFERENCE.DK”We us\nf our le\ned by t\nagerElectric Motor Company: Experience\nthe Shock of Improved Productivity\nThe goal of this simulation game is to have you,\nas participant, experience how production control\nworks in practice, which changes lead to important improvements in throughput time, and what\nthe effect is on the paperwork.About the simulationAt the end of the session you have experienced:(KPI’s).The simulation has three rounds. The routing of an order for the first\nround is described in the procedures.First round\nDuring the first round the participants play the game according to the\nrules given. Production is totally customer order driven.\nAfter the first round we will fill in a set of Key Performance Indicators1.\tThe impact of different solutions on Throughput Time and theThen the participants will prepare proposals to improve the overallamount of Work-in-Process;performance. The focus of these improvements is on simplifying admi-2.\twhere to look for bottlenecks after every improvement step;nistration. The physical flow of goods may not yet be changed.3.\twhich communication skills necessary during improvement processes.Second round\nAfter consensus about the paperwork improvement proposals, weAbout the companywill play the second round. The set of KPI’s will be filled in again. TheYou will operate a company called “Electric Motor Company”. ”Electricperformances will be evaluated with the group. In most cases already inmotor company” has achieved a strong market position, because thethe second round important improvements are being achieved. Work incompany produces very variable motors with a variety of modular op-Process will decrease, and Throughput Times will accelerate.tions (270 possible combinations). Competition in this market segment\nincreases strongly. Customers are increasingly critical. Not only criticalThird roundconcerning the price, but also concerning delivery time, delivery mo-After the second round the participants will again propose improve-ment reliability and order completeness.ments. The physical flow of goods may be changed if necessary.All participants in this simulation will get a role: Order entry emplo-The KPI’s will be compared to the first two periods.yee, product configurator, production planner, stockroom attendant,The participants have experienced how their contributions have led toproduction operators, employee of shipping department, and creditlarge improvements.collection employee.Note: This simulation has been used twice during the APICS\nInternational Conferences.Our company has three successive production departments, which are\n•\tProduction department 1:\tHousing department.Dato & sted•\tProduction department 2:\tRotor mounting.Dato: Den 13. april kl. 17-21•\tProduction department 3:\tCustomizing.Sted: København\nPris: Kr. 850,00 ekskl. moms\nLæs mere på www.effektivitet.dk”The Electric Motor Company was an eye opener for me. I am working in a traditional industry, and we did not do experiments like\nthis in our company. The simulation showed me that with the right focus on waste reduction and performance indicators we, as a\nteam, could improve the throughput time, and the flexibility of the (simulation) plant. I am looking forward to apply this in my own\nPieter de Vries, production planner26EFFEKTIVITET NR. 1 2016APICS Certificates - overview\nCSCP Supply Chain Profesional (3 modules on 6 days)\n•\tMODULE 1: APICS Fundamentals of Supply Chain Management\n•\tMODULE 2: APICS Supply Chain Strategy, Design and Compliance\n•\tMODULE 3: APICS Implementation and Operations\nThe APICS CSCP Learning System is divided into three modules across five books that reflect the entire APICS CSCP Exam Content\nManual (ECM). Based upon the most recent Global Job Task Analysis, the program provides an overview of global end-to-end supply\nchain management. This content is integrated with best practices in the day-to-day functions of supply chain professionals, and technologies that drive improvement in planning and operations necessary to maximize an organization’s efficiency and impact the bottom\nFundamentals on: Planning, production and IT.\nExpands you competencies on: Purchasing/sourcing, sales, R&D, QA and finance.SPECIALISTAPICS CPIM\nSMR Strategic Management of Resources (3 days)\nIn the final module we describe the connection between existing and future processes, also technologies which supports the “production og supply chain” strategies are described. The resources must be adapted to the strategic plan by understanding of the market\nand the competition in a global perspective. We also look on the choices that regard the operational strategy including production\nfacilities, supply chain, organization, and finally the information technology. The last big subject in this module is the anchor of the\nessential processes in the production - how they are implemented thorough project and change management.HIGHERFundamentals on: Planning, production and IT.\nExpands you competencies on: Purchasing/sourcing and customer service.MPR\nResources (3 days)DSP\n& Planning (3 days)ECO\nof Operations (3 days)The module describes all aspects of\nmain planning, including the processes\nto develop supply chain and sales plan\nas well as forecasting, identification of\ninternal and external needs. Further on we\ndescribe the important process of turning\nthe forecast and customer needs in to a\nconcrete and valid production plan, which\nagrees with the company’s politics and\ngoals. Considerations about placing and\ncontrolling the stocks in the distribution\nsystem. The “available to promise”- principal is also described. Finally we describe\nthe topic about measuring the efficiency\nof the processes, customer service and\nobtaining data.This module profoundly describes the\nprocesses in planning and controlling of\nmaterials and capacity as well as the\nfundamental understanding of stocks and\na professional inventory management. The\nlogic and techniques in MRP and CRP is\nalso described with a detailed description\nof how plans are made in different production environments. Also we go thorough\nthe prerequisites for a reasonable use\nof M&CRP i.e. generating and maintenance of master data and the handling of\ndynamic data as stock data. Finally the\nprocess of purchase is described including\nestablishing and implementing of supplier\npartnerships.In this module we focus on the following\n•\tPrioritizing and settling production\norders in different production environments.\n•\tImplementation of control marks in\n•\tReporting activities and evaluation of\nWe also thoroughly describe “I bred forstand” the theme in Lean Manufacturing,\nwhere a lot of essential tools are\ndescribed. Quality measuring is described\nboth externally with suppliers and internally with own processes.FUNDAMENTALFundamentals on: Planning, production and IT.\nExpands you competencies on: Purchasing/sourcing and customer service.BASICS of Supply Chain Management (4 days)\nThe basic concepts in managing the complete flow of materials in a supply chain from suppliers to customers are covered in the\nBasics module. Supply chain concepts are introduced and basic terminology emphasized, as are relationships among activities in the\nsupply chain. Knowledge of the material in this module is a prerequisite for the other APICS CPIM modules that cover similar topics\nbut in greater depth.\nFundamentals on: Purchasing/sourcing, stock, planning, production, customer service and IT.\nExpands you competencies on: Shipping, QA and finance.EFFEKTIVITET NR. 1 201627Planlægning og styring\ni en lean organisationF\n” The L å bogen\naf Joh n Toolbox”\nmed h icheno\njem!Det BEDSTE af det BEDSTE fra Toyota, Theory of Constraints og Factory Physics©\nFokus i leanudvikling er skiftet fra at fjerne spild til at handle om leanspild, vil du gå glip af mange af de udbytter, der kan opnås med lean.lederskab, KATA og daglig problemløsning - og det er rigtig godt; men\nnår alle de grundliggende ting er på plads, er et jævnt flow stadig et afKursusledelsede helt centrale elementer i lean.Kurset ledes af John Bicheno, CFPIM, Buckingham University og Chri-Uden et hurtigt og fleksibelt flow i sundhedspleje, levering af ser-stian Obbekær, CPIM, Leanspil.dk.viceydelser eller varer lykkes det ikke at udvikle en konkurrencekraftig\norganisation.Hvem skal deltage?Det kræver god forståelse for planlægning og styring at skabe etWorkshoppen henvender sig til dig, der gerne vil have en dyb forståelsevirkelig stabilt flow.for, hvordan man opbygger planlægning og styring i en lean organisati-Workshoppen giver dig dyb indsigt i vigtige komponenter til at indrettechef, planlægger, organisationsudvikler, leanagent eller leancoach. Deplanlægning og styring af flow, så effekterne af lean kan realiseres. Ditfleste eksempler bygger på erfaringer fra vareflow; men workshoppen erudbytte bliver blandt andet:også yderst relevant for dig, der arbejder med flow i sundhedssektoren.•\ton. Du er for eksempel serviceudvikler, produktions- eller planlægnings-Forståelse af relationerne mellem leverings-/gennemløbstid,Workshoppen er ikke beregnet for dem, der lige har påbegyndtbelægning og variation.leanrejse. Deltagerne skal kende de grundlæggende elementer i lean,•\tStrategisk dimensionering af forskellige typer af buffere.og skal have arbejdet med lean transformation.•\tHvordan angribes konflikten med at afbalancere kø/lager, ventetidWorkshoppen gennemføres på engelsk.og ressourcer.\n•\tForståelse for og valg mellem forskellige planlægningssystemer.Du deltager i et antal simuleringsspil – blandt andet et heijunkaspil - for\nat illustrere forskellige væsentlige koncepter til at udarbejde en fremtidig situation (future state). Hvis du har dokumenteret den nuværende\nsituation, og udelukkende baserer den fremtidige situation på at fjerneUHvad\nTid: Den 19. sep. kl. 9-17 og den 20. og 21. sep. kl. 8-16.Pris: Tilmelding før 18. aug. kr. 8.800 derefter kr. 9.900 + moms.\tTillæg på 10% for ikke-medlemmer af effektivitet.dk.\tSe mere og tilmeld dig på www.effektivitet.dkU\tPå sidste hold var der deltager fra bl.a.:”Det var 2 lærende og inspirerende dage med John\nBicheno. Bicheno har en dyb indsigt i emnet som\nhan formidler med en smittende begejstring.Indsigten i hvorfor varians (MURA) og overbelastning\n(MURI) ofte skaber spild (MUDA) gav mig megen\nstof til eftertanke. Ligeledes hans formidling af og\neksempel på hvordan fokus på behovsvarians (arrival\nvariance) har samme effekt som fokus på proces\nJesper Sørensen, Leanchef/Lean manager,28EFFEKTIVITET NR. 1 2016APICS CSCP - giver de andre baghjul\nSupply Chain er strategisk\nSupply Chain er ikke længere maskinrumstænkningen. Supply ChainErfaringer fra tidligere dansk deltager med BASICS,\nCPIM og CSCP:rykker stadig højere op på den strategiske agenda, og i takt hermed er\nantallet af Certified Supply Chain Professionals (CSCP) uddannede gået”I 2008 tog jeg APICS BASICS of Supply Chaini vejret på globalt plan. Industrien har taget CSCP til sig, og ved ud-Management og i 2010 APICS CPIM. Derfor var detgangen af 2014 var tallet 36.000 kandidater fra 82 lande, hvoraf 26.000et naturligt valg i min faglige kompetanceudvikling athar taget en APICS eksamen. Europa er også med på vognen med engennemføre CSCP uddannelsen. Jeg mener, at jeg harfemtedel af alle kandidater er hjemmehørende, og heriblandt også ifået en større viden, så jeg nu har en mere helhedsorienteret tilgangNorden. Der er ingen tilsvarende læringssystemer om Supply Chain, der\nkan matche dette.til jobbet og de daglige udfordringer.Supply Chain kompetencer efterspørgesment forløb, er det en kæmpe fordel, at have den teoretiske ballastSom deltager i diverse supply chain projekter og Continuous improvesom CSCP uddannelsen giver. Desuden var det meget inspirerende,At det er relevant at tage en CSCP for en europæisk medarbejder ogsåat møde andre Supply Chain Specialister på kurset, og en god mulig-fra det kolde nord, er helt i tråd med den fortsat stigende internationa-hed for at udvide netværket.lisering. Dygtige Supply Chain arkitekter er en mangelvare i industrien,\nog mange store virksomheder er yderst afhængig af, at der er adgang tilMads Strandløv Nørgaard, Planning Specialist, Dako.de rette kompetencer - både regionalt og globalt.Underviser\nNæste hold starter den 12. april. Der undervises på engelsk af Wout\nVerwoerd, CFPIM, CIRM, CSCP.\nWout Verwoerd is an enthusiastic and professional\nsparring partner for companies in the field of logistics,\nlean thinking and supply chain management in his roles\nas speaker, educator, trainer, course developer, coach,\nconsultant and project manager.Praktisk\nTid: Den 12.-13. april + 18.-19. maj + 8.-9. juni.Pris: 3 mdr. før: Kr. 39.750,-. 1 mdr. før: Kr. 41.750,-.\tDerefter: Kr. 45.750,- Alle priser excl. test og moms.\tSe mere og tilmeld dig på www.effektivitet.dk.BASICS hos Coloplast - en spændende\nmulighed for lærerigt samarbejde\nInternt virksomhedskursus I BSCM - Basics of Supply Chain Management\nTil gennemførelse af et BSCM kursus på dansk den 14.-15. september + 12.-13. oktober søger Coloplast, firmamedlem\ni effektivitet.dk, en eller flere samarbejdspartnere. Målet er i første omgang at etablere et internt arrangeret kursus,\nhvor virksomhederne i fællesskab sammensætter et studiehold på tværs af virksomhederne. Ideelt set kan undervisningen foregå på skift mellem virksomhederne, alternativt lægger Coloplast gerne lokaler til.\nHvis du eller din virksomhed har interesse i ovenstående, bedes du kontakte Stine Høegh, 7022 0004 eller\nstine@effektivitet.dk.EFFEKTIVITET NR. 1 201629Kursettilbyde\naviaTWI Kursus – Introduktion til TWI\nog besøg hos PostNord\nNu har du chancen for at få et indblik i TWI\n(Training within Industry) og tale med PostNord,\nder med gode resultater anvender TWI som\ngrundlag for deres Lean. Kom og få indblik i TWI\nmetoderne og erfaringerne fra PostNord.\n•\tJeres forandringer går hurtigere, da I har udviklet en kultur, hvor\nder er skabt en ærlig og solid tillid mellem medarbejdere og\nledelse.•\tJeres jobtrænere og ledere hele tiden træner medarbejderne i at\narbejde korrekt, sikkert og samvittighedsfuldt.•\tJeres processer forbedres løbende ved optimalt at udnytte nuværende materialer, udstyr, værktøjer og ressourcer.senteret for PostNords produktion for at se en live TWI Job Instruktionstræning, samt opleve en leder udføre en proceskonfirmering.\nDer opnås en grunding indsigt og viden i TWI – hvor TWI kan undersøtte Lean og HR, og på hvilke måder og hvor fx. TWI Job Instruktionstræningsmetoden kan anvendes. Du vil nu være kvalificeret til at\nplanlægge næste trin i din virksomhed: En god TWI Implementering.Agenda for begge kurser\n•\tTWI historien.•\tIntroduktion til TWI Programmerne.•\tTWI og Lean.•\tHvordan kommer man i gang med TWI?•\tHvorfor og hvordan PostNord gik i gang med TWI?•\tOpleve en ”live” TWI Job Instruktionstræning i PostNord’s produktion – foretaget af en af deres jobtrænere.•\tforetaget af en af deres ledere.De tre TWI-programmer træner Jeres ledere og medarbejdere til at gøre\ndenne verden til en realitet. Hos PostNord er de godt i gang med at\nrealisere denne transformation, som de har valgt at opstarte med TWI\nPå dette TWI kursus får du, udover en forståelse for sammenhængen\nmellem TWI og Lean samt TWI og HR, en general introduktion til alle\nTWI Programmer. Desuden vil der være en meget grundig introduktion til selve TWI Job Instruktion programmet, der for mange er det\nførste trin i deres TWI implementering. Du vil også blive introduceret i,\nhvordan du kan komme godt i gang med TWI, dette vil være baseret på\nmange gode TWI Implementeringer fra forskellige industrier og kulturer.Opleve en ”live” Proces Konfirmering i PostNord’s produktion –Hvem henvender kurset sig til:\nKurset henvender sig til både sundheds-, service- og produktionsvirksomheder, som arbejder med Lean og/eller den lærende organisation.Praktisk\nTWI Introduktions kursus Øst\nTid: Den 18. maj kl. 9-17.30.Hvor:\tPostNord, Priorparken 385, 2605 BrøndbyTWI Introduktionskursus Vest\nTid: Den 19. maj kl. 9-17.30.Hvor:\tPostNord: Stakkesvang 15, 7000 Fredericia (Taulov)ejer af TWI Institut Skandinavien, er der på Vest-holdet også indlægPris: For effektivitet.dk medlemmer 3.000 kr. excl. moms.fra Karen Stenholt, intern Lean & TWI konsulent og på Øst-holdet Per\tFor ikke effektivitet.dk medlemmer 4.000 kr. excl. moms.Albrektsen, Lean & TWI manager hos PostNord. Du vil også blive præ-\tSe mere og tilmeld dig på www.effektivitet.dkKonkrete erfaringer med TWI hos PostNord er en del af dette kursus.\nForuden John Vellema, TWI Master Trainer, SHINGO-Bogprisvinder ogKaren Stenholt, Lean & TWIPer Albrektsen, Lean &Konsulent, PostNord Pakkecentret,TWI Manager, PostNordTaulovPakkecentret, BrøndbyU\t“Gennem TWI har vi oplevet en udvikling i kulturen. Medarbejderne“I vores 250-mands pakkecenter implementerede vi sidste år TWI Jobved nu, hvorfor deres job er vigtigt og er derfor mere motiveredeInstruktion. Vi har trænet vores medarbejdere i flere forskellige jobs.for at overlevere et godt arbejde til kollegaen. Desuden tales derEt af vores synlige resultater er, at vi nu udnytter vores postcontainernu mere om den enkelte arbejdsproces end tidligere”.10% bedre. Dette har givet en årlig besparelse på 8 mio. DDK alene på\nvores logistikkonto”.30EFFEKTIVITET NR. 1 2016Electric Motor Company: Experience the Shock of\nImproved Productivity\t850,- DKKYou will operate a company called “Electric Motor Company”. ”Electric motor company” has\nachieved a strong market position, because the company produces very variable motors with\na variety of modular options (270 possible combinations). Competition in this market segment\nAlle priser er ekskl. momsincreases strongly. Customers are increasingly critical. Not only critical concerning the price,\nbut also concerning delivery time, delivery moment reliability and order completeness.\nMARAPRJUNIMAJJULIAUGSEPOKTNOVDECAPICS BASICS\tof supply chain managementJANFEB17.500,- DKKBASICS er dels et selvstændigt kursus, dels det grundlæggende modul i APICS’ internationale\nCPIM certificering (Certified in Production and Inventory Management). Kurset gennemgår de\ngrundlæggende definitioner og koncepter for forecasting, planlægning, indkøbsdisponering,\nlagerstyring, produktionsafvikling, distribution og styring af materialer gennem hele forsynings-Aalborgkæden fra leverandør til kunde eller forbruger. Kurset indeholder endvidere afsnit om kvalitetsstyring og løbende forbedringer ved hjælp af lean-principperne.\nJUNIMAJJULIAUGSEPOKTNOVDECJANFEBFredericiaAPRAPICS CSCPKøbenhavnMARpå højt niveau. Deltagerne tilegner sig den nyeste viden, og arbejder med fremadrettede krav\t39.750,- DKKLøft dit i forvejen professionelle arbejde i Supply Chain området til et endnu højere niveau\ngennem udfordrende teori, cases og erfaringsudveksling med andre, som arbejder med SCM\ntil forsyningskæder og samarbejdsmekanismer med leverandører og kunder. Herved skabes et\ngodt afsæt til udviklingsdrøftelser og forsyningskædeudvikling i egen organisation.\nMARAPRMAJJUNIJULIAUGSEPOKTAPICS CPIM: DSP, MPR og ECO NOVDEC\tJANFEB15.250,- DKKVil du være MPS-specialist eller ERP-superbruger i din virksomhed, så er CPIM et godt skridt\npå vejen. Der lægges stor vægt på en interaktiv undervisningsform med øvelser og forskellige workshops/spil undervejs. CPIM er en unik uddannelse, som giver et integreret koncept\nfor samspillet mellem alle niveauer og aspekter i et lager- og produktionsstyringssystem. I et\nstruktureret forløb etableres sammenhængen helt fra virksomhedens hovedplan og forecast,\nog hele vejen igennem til shopfloor control og jobstyring.\nMARAPRMAJJUNIJULIAUGMPRDSPSEPOKTNOVDECJANFEBECOTWI Kursus – Introduktion til TWI og besøg\nhos PostNord3.000,- DKKNu har du chancen for at få et indblik i TWI (Training within Industry) og tale med PostNord\nder med gode resultater anvender TWI, som grundlag for deres Lean. Kom og få indblik i\nTWI metoderne og erfaringerne fra PostNord. På dette TWI kursus får du bl.a., udover en\nforståelse for sammenhængen mellem TWI og Lean samt TWI og HR, en general introduktion\ntil alle TWI Programmer.\nMARAPRMAJJUNIJULIAUGSEPOKTNOVDECLean Scheduling Workshop\tJANFEB8.800,- DKKFokus i leanudvikling er skiftet fra at fjerne spild til at handle om lean lederskab, KATA og\ndaglig problemløsning - og det er rigtig godt; men når alle de grundliggende ting er på plads,\ner et jævnt flow stadig et af de helt centrale elementer i lean. Uden et hurtigt og fleksibelt\nflow i sundhedspleje, levering af serviceydelser eller varer lykkes det ikke at udvikle en\nkonkurrencekraftig organisation. Det kræver god forståelse for planlægning og styring at\nskabe et virkelig stabilt flow.\nMAREFFEKTIVITET NR. 1 2016APRMAJJUNIJULIAUGSEPOKTNOVDECJANFEB31ENERGIBESPARELSEEl-cykler fremmer\nKurt Ottesen, KSO innovation, mail@ksoinnovation.com, med-redaktør EffektivitetMed udviklingen af el-cyklen burde virksomheder\nkigge nærmere på, om der ligger nogle effektiviseringsmuligheder, som samtidig kan give sit\neget beskedne bidrag til en bæredygtig udvikling.\nEt konkret eksempel på, at en miljørigtig løsning kan skabe en hurtig\neffektiviseringsgevinst, leverer den danske virksomhed Nihola, som\nleverer ladcykler til mange forskellige formål. Virksomheden blev startet\nfor 18 år siden, hvor Niels Holme Larsen på en messe fik sin inspiration. Helt konkret blev startskuddet affyret af en journalist, som i en\nartikel nævnte, at der måtte være et behov for en ladcykel, som kunne\nrumme 2 børn og en kasse øl. Sådan en cykel konstruerede Niels, og\nså var virksomheden en realitet. I dag kan Nihola levere ladcykler til\nmange forskellige transportformål, men familiens behov for nem og\nsikker transport af børn tegner sig fortsat for den største del af salget.\nCyklerne leveres både med eller uden el-motor. I de 18 år der er gået, er\nder i alt leveret over 30.000 cykler, og heraf er omkring 10.000 leveret\ntil københavnere. Cyklerne bliver anvendt i 33 lande, og de distribueres\nigennem et net på over 200 forhandlere. Hele 5 år i træk har Nihola\nvundet Børsens gazellepris. For at sikre en god og stabil kvalitet, produceres cykelstellene hos en leverandør i Danmark, og ikke i Kina, hvor de\nfleste cykelstel ellers kommer fra, og montagen af cyklerne foretages\npå eget værksted i Kirke Saaby. På trods af den hastige vækst igennem\nårene har det været muligt at styre omkostningerne, så virksomheden i\nalle årene har haft en indtjening, som har gjort det muligt at finansiere\naktiviteterne med egne penge.\nFørst inden for de sidste år har nogle erhvervsvirksomheder fået\nøjnene op for de muligheder, der kan ligge i anskaffelse af ladcykler.\nNiels Holme Larsen nævner to eksempler på virksomheder, som har\neffektiviseret driften ved indførelse af ladcykler: Post Danmark og\nGlasvirksomheden Saint Gobain Isover. Post Danmark har siden 2011 i32alt anskaffet omkring 1.600 el-ladcykler til postudbringning. I København\nhar cyklen blandt andet erstattet varebilen ved udbringning af post til de\nmange depoter, hvorfra postbudet henter posten til sit distrikt. Enhver\nkøbenhavnsk bilist ved af bitter erfaring, at cyklerne kommer langt hurtigere rundt i bytrafikken end bilen. Den elektriske ladcykel har for Post\nDanmark givet en hurtig effektiviseringsgevinst uden den store investering, og med elmotoren til hjælp kan cyklen medbringe de nødvendige\nmængder post uden at overbelaste medarbejderne.\nHos Saint Gobain Isover, som fremstiller glasulds bates til isolering,\nanvendes ladcyklen uden elmotor internt i virksomheden. Virksomheden\nhar anskaffet 12 cykler, som anvendes af de servicemedarbejdere, der\nskal rundt på de 50.000 kvadratmeter store fabriksareal og servicere\nmaskiner. Bæredygtigheden har altid været i fokus i virksomheden, da\nman altid har anvendt en to-hjulet cykel som transportmiddel, men\nefter en del uheld, hvor teknikeren væltede og kom til skade, benytter\nalle nu den tre-hjulede ladcykel. Den er sikker i drift, og med et praktisk\nværktøjsskab monteret på ladet har teknikeren hele tiden styr på sine\nværktøjer, samtidig med at der også er plads til de nødvendige reservedele på cyklen.\nDet er nok for meget at forvente, at den elektriske ladcykel kommer\ntil at bidrage voldsomt til den globale, bæredygtige udvikling. Men man\nkan alligevel undre sig over, at konceptet endnu ikke har vundet større\nerhvervsmæssig udbredelse, når man tænker på de effektiviseringsmuligheder løsningen indebærer. Specielt for håndværkere og andre aktører, som har behov for at bevæge sig rundt i en storby som København\nmed en begrænset last, burde en el-ladcykel være en oplagt mulighed.\n”Man kommer hurtigere rundt”, og - som Niels Holme Larsen udtrykker det –” bliver man sparet for mange buler og parkeringsbøder”. At en\nvirksomhed samtidig vil kunne demonstrere over for omgivelserne, at\nden er ansvarlig og miljøbevidst, kan yderligere være en bonuseffekt.\nMåske vil det kræve en ændring i virksomhedernes livsstil i lighed med\nden, der tydeligt er sket i børnefamilierne, før cyklen for alvor bliver et\nervhvervsmæssigt transportmiddel.EFFEKTIVITET NR. 1 2016Målret din markedsføring annoncér her i Effektivitet!\nKom direkte til kernen af din målgruppe gennem Effektivitet.\nMagasinet udkommer 4 gange årligt- hver gang med et vedkommende tema\nindenfor drift, produktion, supply chain management og operational excellence.\nMagasinet sendes personligt til vores medlemmer, uddeles ved arrangementer\nog synliggøres på flere faglige platforme herunder www.effektivitet.dk. Her kan\ndin annonce være med.\nKontakt os på info@effektivitet.dk eller 7022 0004 og hør nærmere.\nMere information på www.effektivitet.dk/MagasinEFFEKTIVITET NR. 1 2016ENERGIBESPARELSEByens Bæredygtige Bygas\nLars Lean, HOFOR, LarsLeanInspire@outlook.comVerdens voksende velfærd blev i det 20. århundrede i høj grad drevet af adgang til billig og\nrigelige mængder af kul, olie og gas. I det 21.\nårhundrede skal der findes andre måder at opfylde behovet for energi på. I 2050 er det planen,\nat det skal være slut med fossile brændstoffer i\nDanmark. Denne målsætning er dog lidt under\nopblødning.”På Lynetten bliver byens spildevand behandlet og renset i store\nbassiner, hvorefter slammet viderebehandles. Det ledes videre til nogle\nstore rådnetanke, hvor naturlige forrådnelsesprocesser omdanner slammet til biogas, som dog skal behandles yderligere, før den er klar til\n”Lugten af svovlbrinte og ammoniak forsvinder, når biogassen renses\ni nogle store kulfiltre. Nu er biogassen 100% ren og lugtfri, men inden\nbiogassen forlader Lynetten tilsættes et lugtstof, så man kan lugte\ngassen, hvis der skulle opstå en lækage et sted i systemet. Til sidst\nledes biogassen videre til Kløvermarken Gasværk. Her blandes biogas,\nnaturgas og luft for at få den helt rigtige gaskvalitet, og sammen med\nnaturgas og luft vender biogassen herefter hjem til københavnerneKøbenhavn har endda en målsætning om at blive verdens første CO2neutrale hovedstad allerede i 2025. Biogas til byens borgere er et af\nflere initiativer, der fremmer denne målsætning. Men hører biogasigen.”\nMorten Stanley forklarer hvad gassen anvendes til:byen til? Er biogas da ikke noget, der produceres lokalt ude på landet af”Københavnerne benytter gassen til madlavning hjemme i familien oghusdyrgødning og andet organisk affald fra gårdene?ude på restauranterne og til tørretumblere, der kører på bygas. Gassen\nanvendes også til et mindre antal varmekunder, til processer på to afByens biogasproduktionKøbenhavns energikrævende industrivirksomheder, til forsyning i byensMorten Stanley er gaschef hos forsyningselskabet HOFOR. Han forkla-fjernvarmenet ved spidsbelastning, og snart også på Rigshospitaletsrer:” Vi bruger både borgernes eget spildevand og byens gamle bygas-sterilcentral, hvor hospitalets udstyr steriliseres. Biogassen, der produ-net. Biogassen produceres på basis af cirka 178 millioner liter spilde-ceres på Lynetten Renseanlæg, erstatter i dag knapt 20% af naturgas-vand, som dagligt ledes ud i kloaksystemet af borgere i Storkøbenhavn.sen i bygassen, og da biogas er CO2 neutralt i modsætning til naturgas,Så når københavnerne trækker ud i toilettet, og når opvaskemaskinener ca. 300.000 københavnere på den måde i bogstaveligste forstandpumper opvaskevandet ud, så ryger spildevandet ned i kloakken ogselv med til at til at reducere deres egen CO2-udledning.”videre ud til rensningsanlægget på Lynetten i Københavns Havn.Rådnetanke på Lynetten\nRådnetanke på Lynetten, hvor slam fra spildevand omdannes til biogas\n(anlæg til højre). I anlæggene i midten renses den rå biogas i kulfiltre,\nhvor bl.a. svovl-brinte, ammoniak og siloxaner tilbageholdes inden den\nrensede biogas transporteres ca. 4,2 km frem til Kløvermarken Gasværk, hvor bygassen bliver produceret ved at blande biogas, naturgas og\n34EFFEKTIVITET NR. 1 2016ENERGIBESPARELSEPå vej mod verdens største biogasnet\n”Jæger- og samlerkulturer kunne udnytte naturen med 100%\nbæredygtighed, men hvor langt tror du, vi kommer med biogassen i\nMorten Stanley svarer: ”Vi skal tilbage til de gamle dyder. Vi skal have\ntotal symbiose mellem spildevand og husholdningsaffald på den ene\nside og energiforsyningen og jordens frugtbarhed på den anden side. Vi\nskal udnytte ressourcerne til at lave mere biogas, og vi skal føre den ud\ni gassystemet, så det bliver helt og aldeles bæredygtigt.”\nJeg spørger, om bygassen kan blive 100% CO2-neutral?\nMortens Stanley svarer: ”Målet er 100% biogas i bygasnettet, og der er\nnok spildevand og organisk materiale i og omkring København til at erstatte den fossile naturgas, vi i dag anvender i produktion af bygas. Der\ner ikke nok energi i københavnernes spildevand til at producere 100%\nbæredygtig og CO2-neutral biogas til bygasnettet, men københavnerne\nproducerer til gengæld rigelige mængder organisk affald, som i dag\nbrændes af til produktion af el og varme.\nFor at kunne producere biogas af københavnernes organiske affald\nkræver det enten en central sortering eller kildesortering af affaldet. Iniske affald. Processen kalder man ”Renescience”, hvor det organiske\nmateriale nedbrydes ved hjælp af enzymer til en biovæske, hvorfra genanvendelige materialer kan sorteres ud. Biovæsken omdannes herefter\ntil biogas. Restproduktet forventes så at blive brændt, da gældende\nlovgivning ikke tillader, at man spreder det ud på landbrugsjord.\nEn anden mulighed er kildeindsamling af organisk affald hos borgerne\nog behandling af dette affald i et biogasanlæg. Naturlige forrådnelsesprocesser omdanner her det organiske affald til biogas, og når bakterierne i biogasreaktoren ikke kan fortære mere af det organiske stof,\npumpes biomassen ud af reaktoren, og den kan derefter anvendes som\ngødning. I biogasanlægget nedbrydes kun ca. halvdelen af det organiske\nkulstof, og dermed recirkuleres der også kulstof til jorden sammen med\nden afgassede biomasse til gavn for jordens fremtidige frugtbarhed.”\nI en rapport om ”Anvendelse af biogas og naturgas i København”\nudarbejdet for Københavns Kommunes af EA Energianalyse i 2014, anbefales det, at biogas fra organisk affald og spildevand anvendes 100% i\ndet eksisterende bygasnet.\nMorten Stanley afslutter: ” Når det kommer dertil, at vi udelukkende\nproducerer biogas, så kan københavnerne bryste sig af at have verdens\nstørste biogasnet, som de helt og aldeles selv forsyner.”øjeblikket afprøver man et koncept for central håndtering af det orga-Fakta om bygas\nI København blev bygassen oprindeligt produceret ved forgasning af kul. På et tidspunkt gik man over til at fremstille bygas ud fra letbenzin og naturgas samt efterfølgende ved blanding af naturgas og atmosfærisk luft. Fra 2013\nblev produktionsanlæggene ombygget, så man kunne iblande biogas i naturgas/luft-blandingen, hvorved knapt 20%\naf den fossile naturgas blev erstattet.EFFEKTIVITET NR. 1 201635TWI KONFERENCE\nden 14. septemberTrivselLeanMedarbejderudviklingKonflikthåndteringDen Danske TWI konference på Aalborg\nUniversitet i København, den 14. september\nDu får muligheden for at lære om Training Within Industry (TWI) også kendt som\nden menneskelige side af Lean. TWI Programmerne er meget effektive træningsprogrammer, der træner Jeres ledere og nøglemedarbejdere i at løse konflikter,\noplære medarbejdere i det faglige arbejde og forbedre Jeres arbejdsprocesser. Hør\nom udfordringer og resultater hos et udpluk af danske virksomheder så som: Vestas,\nKopenhagen Fur, IdealCombi, Odense Kommune, Fertin Pharma og PostNord.\nKonferencens ordstyrer er John Vellema, TWI Master Trainer, SHINGO- Bogprisvinder og ejer af TWI Institut Skandinavien.\nMesterkokken og forfatteren Thomas Rode krydrer konferencen, med et indlæg\nomkring hvad motion og kost kan gøre ved præstationer og trivsel.\nDeltagergebyr for medlemmer af effektivitet.dk, IDA Operations Management, DDV\nog Dansk Produktions Univers er kr. 2.500,-. Pris for ikke-medlemmer kr. 3.000,-.Læs mere om konferencen og tilmeld dig på:\nlederskabNETVÆRKLean netværk, noget for dig?\nNetværk er blevet det nye sort. Det ligger i luften, at alle gør det, og\nalle bør gøre det. Hos effektivitet.dk tilbyder vi netværk indenfor flere\nområder bl.a. Lean. Vores netværksgruppe Lean Øst var på deres sidste\nmøde i januar på besøg hos PostNord. Nedenfor giver vi en smagsprøve\npå mødet og konkrete eksempler på, hvad du som deltager, men også\ndin virksomhed, kan få ud af at deltage i et netværk.\nPostNord er ejet af den Danske Stat (40 pct.) og den Svenske stat (60\npct.). PostNord tilbyder kommunikations og logistikløsninger til, fra og\nindenfor Norden og havde i 2015 en omsætning på ca. 40 Milliarder SE\nkr. med 33.000 medarbejdere ombord.•\t”start with the why”.\n•\tindlæg med fokus på problemstillingen:\nHvordan forankres Lean i dagligdagen på produktionsgulvet hos\nPostNord, og hvordan får vi etableret løbende forbedringer via Lean i en\ntravl hverdag, med lederen som rollemodel i en lean kultur?\nSom alle andre virksomheder lever Post Nord Danmark KøbenhavnsTema/Proces vinkel ved tavlemøder: Inddrag personalet i optimerings/forbedringsaktivitet (for hver aktivitet + 1 medarbejder med i\nprocessen).•\tFiskebenstavle: Gør problemerne synlige ved at bruge fiskebenstavlen, tavlen skaber en god synlighed omkring det berørte\nområde/problem, og øger effekten af bidrag og ønske om at være\nmed til at ændre/forandre.•\tKrav til linieleder målbare KPI ifht. leder. ”Mål forbedringsaktiviteterne/lean med KPI, som er synlige på målstyringstavlen - derved\nøges ønsket om at lederne tager ejerskabet, og åbner samtidig opHvordan forankres Lean i dagligdagen?\nLean Manager Lars Chr. Flesjø og TWI facilitator Kim Poulsen holdt”Why” Træning, gør endnu mere ud af at involvere medarbejderne -for at lederne følger med i udviklingen af Lean aktiviteterne”.\n•\tMål for 5S Walks m.m. Sæt mål på hvilken niveau som ønskes/\nmål f.eks.: ”Alle materialer på plads” - ”rent gulv” elelr ”bedre arbejdsmiljø”. Medarbejderne involveres i 5S walk, teamet inddrages\ni hvad der opleves på denne walk, og hvad der skal forbedres.•\tSmiley-runde ved driftstart/stop - Hvordan er det gået? Hvad kan\nvi gøre bedre? Hvordan? Hvornår? Hvem gør hvad?Pakkecenter af tilfredse kunder. Forsinkede pakker, pakkeefterlysninger\nog pakker, der af en eller anden årsag, ikke kommer frem, er megetKøbenhavns Pakkecenter takkede for de gode input og roste netværketskonkrete eksempler på, at kunden er utilfreds.aktive og engagerede deltagelse og bidrag, og ville straks gå i gang medI PostNord arbejdes der med 5S, og man har afholdt diverse Lean-at arbejde videre med de konstruktive input.seancer med teams, dog har man stadig ikke formået at få Lean\nforankret som det bærende element, således at kunden altid får en godPlanen for 2016oplevelse.Besøg hos Toms til maj – dato følger. Derudover planlægges der mødeMan har dog haft én stor succes, nemlig arbejdet med Traning Withinhos Novo Nordisk, Lean Ak (Robot teknologi), Traning on Demand vedIndustry, som har haft en positiv indflydelse på træning af medarbej-Lisbeth Soya, TWI hos Kopenhagen Fur/Københavns Pakkecenter ellerdere, og hvor der i høj grad er fokus på de enkelte deltageres egneLego, Generelt er der interesse for at opleve virksomheder, som er mod-erfaringer – god som dårlig - hvilke har haft stor og positiv indflydelsenet med Lean uden at de nødvendigvis bruger begrebet.på arbejdsmiljø, kvalitet og arbejdskultur.Interesseret\nKonstruktive input fra netværksmedlemmerneHvis Lean Øst gruppen lyder interessant for dig, er du velkommen til atDer var efter PostNords indlæg stor begejstring fra deltagernes side, ogkontakte netværksleder Per Albrektsen på: per.albrektsen@post.dk ellerher er nogle af deltagernes mange tilbagemeldinger som PostNord ville2465 0114 samt sekretariatet på: info@effektivitet.dk.arbejde videre med:Indkaldelse til Generalforsamling 2016\nHermed indkaldes medlemmerne til ordinær generalforsamling i effektivitet.dk.Dagsorden\n•\tValg af dirigent.•\tFormandens beretning.•\tRegnskab 2015.•\tValg af bestyrelsesmedlemmer og formand.•\tBudget 2016.•\tEvt.EFFEKTIVITET NR. 1 2016Dato, tid, sted & pris\nOnsdag den 30. marts kl. 16.00.\nImplement Consultning Group,\nT ilmelding senest den 14. marts.37SCMSæt fokus på bæredygtighed det kan hurtigt blive for sent\nCaspar Miller, Problem and Major Incident Manager, BEC, cmi@bec.dkSiden 2012 har Copenhagen Business School\nafholdt deres egen konference om Supply Chain\nManagement i stil med Den Danske Supply\nChain Konference, som arrangeres af\nSpørgsmålet går i al sin enkelhed ud på, om man bør fragte sine varer med skib, fly eller tog. Søfragt har enorm kapacitet, men afstanden\nad søvejen er 22.000 km og der er eksempelvis 35-40 dages transporttid mellem Shanghai og Rotterdam. En tilsvarende rejse kan gøres på\nen dags tid til en vilkårlig europæisk lufthavn. Til gengæld er prisen for\nluftfragt betragteligt højere. Den bedste afvejning mellem tid og omkostninger skal ifølge DB Schenker findes i togruter fra Kina til EuropaKonferencen, der har transport- og logistikfirmaet DB Schenker som\nhovedsponsor, har gennem årene haft til formål at samle studerende,Ikke desto mindre er togfragt ikke svaret på alle transportbehov. Derspecialister og ledere fra branchen med henblik på at skabe netværk, ogkan være store udfordringer forbundet med natlige temperaturudsvingder er på konferencerne blevet uddelt forskellige priser for blandt andetpå temperaturfølsomme varer, og man er endnu ikke blevet enige i heleårets Supply Chain-leder og årets bedste afhandling på HD- og cand.verden om et standardmål for skinneafstand, så fragten må lastes ommerc.-studierne i Supply Chain Management.undervejs.”Hos DB Schenker er vi begejstrede for at kunne støtte nye talenter,\nsom kan udforske og udvikle moderne supply chain-løsninger. Det er\nmeget lærerigt for os at arbejde sammen med CBS omkring kåringen af\nårets bedste kandidatafhandling på cand.merc. studiet i Supply Chain\nManagement. Vekselvirkningen mellem det teoretisk optimale og det\npraktisk mulige er ofte det sværeste – men også det, vi som branche\nvinder mest ved,” udtaler Maria Montiveros, HR-chef hos DB Schenker.\nKonferencen blev i begyndelsen afholdt i Ovnhallen i den tidligere\nPorcelænsfabrik, men var i år rykket ind i et af de store auditorier i Handelshøjskolens hovedkvarter på Solbjerg Plads på Frederiksberg. Prisen\npå 10.000 kr. for årets bedste afhandling på cand.merc. i Supply Chain\nManagement gik til Benjamin Munk og Jeppe Kallesøe med afhandlingen ”Evaluating e-auction use in the procurement process - A case study\nbased on the Maersk Group”.\nProfessor Britta Gammelgaard, der er mangeårig fagansvarlig for\nSCM-koncentrationen på cand.merc.-uddannelsen, begrundede valget\n”Afhandlingen bidrager med signifikant ny viden til SCM feltet omkring\nanvendelse af e-auktioner i supply chains. Afhandlingen har en total cost\nof ownership tilgang, og den konkretiserer anvendelsen af e-auktioner\nmed en dynamisk og nuanceret værdiforståelse for virksomhedens,\nindkøbsorganisationens og leverandørnetværkets anvendelse af\ne-auktioner.”Den Nye Silkevej\nUdviklingschef i DB Schenker Göran Wollmer gav dernæst en introduktion til det, han kalder Den Nye Silkevej. Silkevejen var allerede\nårhundreder før vor tidsregning en af de vigtigste handelsruter mellem\nAsien og Europa, og er den dag i dag stadig afgørende for transport\n38gennem Rusland eller Kasakhstan.Ægte bæredygtighed\nKonferencens hovedtaler var amerikaneren Mark Pagell, der er professor\ni Sustainable Supply Chain Management ved University College Dublin.\nHans indlæg handlede om bæredygtighed i forsyningskæder, og hovedpointen var, at det er på høje tid at omstille sig til ægte bæredygtighed.\nMark Pagell lægger sig op ad flere andre i sin definition af bæredygtighed. For det første skal man kunne opfylde sine egne nutidige behov\nuden at gå på kompromis med fremtidige generationers muligheder for\nat opfylde deres behov. For det andet skal virksomheden kunne forblive\nrentabel, så længe der er kunder, uden at påføre samfundet eller omverdenen mere skade end gavn.\nDe stigende bæredygtighedskrav fra alle sider har ført til hvad Mark\nPagell kalder ”the accountability gap” – forskellen mellem interessenternes krav til bæredygtige forsyningskæder og virksomhedernes evne til\nat leve op til disse krav. Der er behov for radikal innovation i forretningsmodeller og forsyningskæder, og behov for en gentænkning af begrebet\nbæredygtighed. Som en illustration af dette behov blev nævnt, at\nCorporate Knights – en liste over verdens hundrede mest bæredygtige\nbrands – omfatter flere energiselskaber, der blandt andet beskæftiger\nsig med udvinding af olie fra tjæresand, og flere mineselskaber.\nDet tyske selskab E.ON, der er fortaler for vedvarende energiløsninger, producerer stadig 60 procent af deres energi ved brug af kul.\nMange kan nok også huske DONG’s eventyr i 2008, da de ville bygge\net nyt kulkraftværk ved et nedlagt atomkraftværk i havnebyen Lubmin i\nNordtyskland under store protester fra lokalbefolkningen.\nDet andet dilemma i Mark Pagells indlæg handlede om den såkaldte\n”mere-bæredygtighedsfælde”. Mange virksomheder fokuserer ifølge\nEFFEKTIVITET NR. 1 2016CYBER RISKS\nSCMMark Pagell på at blive mindre u-bæredygtige, men det vil\ni nær fremtid ikke være tilstrækkeligt, hvis man vil overleve\nsom virksomhed på langt sigt. Så længe konkurrenterne\nheller ikke er bæredygtige, og så længe der er tilstrækkeligt med udtømmelige energikilder til rådighed, er det ikke\nnoget problem – men når forbrugernes holdning ændrer sig,\nsom i DONG’s tilfælde i Lubmin i 2008, eller når lovgivningen ændrer sig, så gælder det om at tænke i nye baner, og\nat gøre det hurtigt.\nI Irland producerer man bl.a. energi ved afbrænding af\ntørv. Denne praksis lovede landet i 1999 at gøre en ende\npå, og man forventer at være helt ude af tørveafbrænding\ni 2030. For nylig har kraftværket Bord Na Móna fået afvist\nderes ansøgning om at få lov at fortsætte driften, baseret\npå tørveafbrænding. Toyota har planer om at have udfaset\nforbrændingsmotoren i 2050.\nSamtidig stormer Tesla frem som bilproducent, og\nbåde Apple og Google er på vej med bæredygtige\nIrland har de mest bæredygtige køer, men\nde er stadig u-bæredygtige. Avisen Financial\nTimes har sammenlignet kødindustriens\nbenægtelse af manglende bæredygtighed\nmed tobaksindustrien, der afviser, at\nrygning forårsager kræft. Hvis en\nindikator for bæredygtighed er, at\nforbrugerne aftager mindre af en\nvirksomheds produkt – så har\nden virksomhed et problem.\nSmå forbedringer i\nretningen af mindre ubæredygtighed kan i bedste\nfald købe lidt mere tid for\nvirksomheden, men det vil på\net eller andet tidspunkt ikke være\nnok. Løsningen for disse virksomheder er at lægge en exit-strategy\nallerede nu – eller gå konkurs. ”Creatively\ndestroy your own business”, som Mark\nPagell formulerer det.\nKodak tav filmløs fotografering ihjel – undgå\nat blive det næste Kodak.\nEFFEKTIVITET NR. 1 201639VÆRDIEREr bæredygtighed\nsynlig for dine\nJeanette Juul Jakobsen, Human Factors Specialist, FORCE Technology, jjja@force.dkVirksomheder der satser på bæredygtighed som\nen kerneværdi i deres strategi og vision, bruger\nofte mange ressourcer på at implementere denne værdi i praksis. Men er værdien egentlig synlig for virksomhedens slutbrugere, bør den være\ndet, og hvordan kan den blive det? Sådanne\nspørgsmål er de seneste tre år blevet udforsket\ni Afdelingen for Anvendt Psykologi hos FORCE\nTechnology, med det formål at øge konkurrenceevnen hos danske produktionsvirksomheder.\nBæredygtighed som merværdi\nDet er ingen nyhed, at danske virksomheder skal vinde den internationale konkurrence på anden vis end prisen, og derfor arbejder mange\nvirksomheder i stigende grad med at give deres produkter, services og\nbrands merværdi for slutbrugerne. Initiativer der i høj grad understøttes\naf forskning som viser, at forbrugernes oplevelse af merværdi, giver et\nmersalg, der igen fører til øget produktion.\nI dag er bæredygtighed ofte anset for at øge forbrugerens oplevelse\naf merværdi – dels fordi bæredygtighed vækker positive associationer,\ndels fordi forbrugeren, der køber produkter, services og brands på grund\naf bæredygtighed, forstærker egen positive selvfølelse. Det kan psykologisk forklares med, at vi som mennesker får det godt, når vi foretager\nhandlinger, der forventes at have en positiv effekt, og som samtidig\ner anerkendelsesværdige af andre. Værdier kan så at sige fungere\nsom en vigtig og grundlæggende forbindelse mellem forbrugere og en\nvirksomhed, og der kan således være potentielle gevinster ved at sikre\nbæredygtighedens synlighed for forbrugeren.Fokus på slutbrugeren\nFra et forbrugerpsykologisk perspektiv er både positive associationer og\nfølelsesmæssig involvering centrale elementer, hvis forbrugeren skal\nopleve merværdi. Forbrugere er imidlertid ikke passive modtagere af\nvirksomheders kommunikerede og markedsførte værdier. Forbrugere\ner mennesker, og mennesker forholder sig aktivt til deres omverden og\ninteragerer med mange forskellige former for varer og ydelser. Det er\nderfor heller ikke sikkert, at de har den samme viden om, forståelse for\neller oplevelse af en virksomheds værdier, som virksomheden selv.\n”Vi arbejdede sammen med en virksomhed, der gjorde enormt meget ud\naf at sikre bæredygtighedsværdien under produktion af deres produkt,\nmen det var ikke tydeligt for virksomhedens slutbrugere, som faktisk\nhavde en helt anden opfattelse af produktet”.\nThomas Koester, Teamleder i Afdelingen for Anvendt Psykologi.\nMed andre ord kan man sige, at bæredygtighed har potentialet for at tilføre merværdi og mersalg, men det er forudsat, at slutbrugeren først og\nfremmest bliver bevidst om værdien og dernæst også oplever værdien\nsom værende meningsfuld for sig selv og andre.\nForbrugerens bevidsthed om bæredygtighedsværdien øges, hvis virksomheden arbejder med synligheden af bæredygtighed i alle led af værdikæden – det vil sige lige fra produktudvikling, produktion, afsætning,\nservice til den endelige forbrugeroplevelse. Det sikrer både en sammenhæng og en troværdighed i virksomhedens fortælling, ligesom det giver\nmulighed for at sikre udvikling af produkter, der stemmer overens med\nvirksomhedens værdisæt. Dertil er det vigtigt at undersøge forbrugerens reelle oplevelse, og bruge denne viden som udgangspunkt for at\ntilrettelægge initiativer, der gør merværdien af bæredygtighed synlig og\nmeningsfuld for forbrugeren. Arbejdet med at gøre bæredygtighed synlig for slutbrugeren, må derfor ses som en holistisk og cirkulær proces.Holistisk værdiforståelse\nI Afdelingen for Anvendt Psykologi arbejdes der ud fra en tilgang\nbaseret på holistisk værdiforståelse. Det er en strategisk tilgang til at40EFFEKTIVITET NR. 1 2016CYBER\nRISKSskabe forandring og læring i virksomheder gennem et holistisk syn på3.\ttilpasset produkt, som skaber værdi for aftageren.hæng mellem de enkelte led i en værdikæde, som tilsammen udgør\nen holistisk entitet. Det endelige produkt skal tilføres værdi i hvert led\naf kæden og være i kontinuerlig overensstemmelse med den værdi,Forbrugerpsykologiske undersøgelser. Hvem er slutbrugeren, og\nhvordan inddrages de i produktudvikling for at opnå et forbruger-den samlede værdikæde. Model 1 illustrerer den cirkulære sammen4.\tEvalueringsstrategi med henblik på at skabe langsigtede forbedringer.slutbrugeren skal opleve. Modellens udgangspunkt er, at den eller de\nværdier, en virksomhed arbejder med igennem hele værdikæden, kan\nvariere, og bæredygtighed er et godt eksempel på en sådan værdi.\nDet essentielle i denne tilgang er, at virksomhederne skal lægge sig\nfast på, hvilke værdier der karakteriserer deres produkter samt services,\nog implementere disse i alle værdikædens led, så de bliver synlige\nog skaber merværdi for kunden. Et vigtigt aspekt i modellen er også\nsammenhængen mellem forbrugeroplevelse og produktudvikling, som\noftest overses i andre modeller. En lukket cirkel illustrerer en uafbrudt\nsammenhæng som viser, at produktudvikling skal bygge på viden om\nforbrugeroplevelsen. Dels forstået således, at viden om forbrugere\nanvendes i udviklingsprocessen for at imødekomme brugerbehov og\nbrugeroplevelse, og dels forstået således, at man i produktudviklingen\nmed fordel kan inddrage forbrugerstudier til at optimere og effektivisere\nFor mere viden om holistisk værdiforståelse kan virksomheder\nkontakte Afdelingen for Anvendt Psykologi hos Force Technology, hvor\nspecialiserede psykologer kan rådgive om udvikling af en sammenhængende værdikæde. Der arbejdes med følgende tiltag, som tilpasses den\n1.\tDefinition af virksomhedens værdi(er) i overensstemmelse med\nden overordnede vision og udvikling af en strategi for, hvordan\ndisse tydeliggøres for leverandører, medarbejdere, distributører og\nforbrugere.2.\tStrategi for hvordan værdi(erne) implementeres i alle led og\nløbende forbedres, så kerneværdierne inkluderes i nye tiltag ogModel 1: Holistisk værdikæde.udvikling.Kilde: Afdelingen for Anvendt Psykologi, FORCE Technology.EFFEKTIVITET NR. 1 201641TWI Netværk DK -skab grundlæggende stabilitet, med mennesket i centrum!den 11.-12. april hos Idealcombi i Hurup ThyNæste møde afholdesTema: Fra TWI som pilotprojekt til udrulning i større skala.\nNetværksleder: John Vellema, Business Through People, John@BusinessThroughPeople.com, mobil 2922 8955.Lean Service og Administration\nNæste møde afholdesden 13. aprilTema: Netværksmødet tager udgangspunkt i et dagsaktuelt emne hos værten.\nNetværksleder: Lars Lanzky Otto, Nordea | Rubicon, lars.otto@nordea.dk, mobil 4198 0144.Lean Production Vest\nNæste møde afholdesden 10. maj kl. 9-13 hos LEGO i BillundTema: Hvordan holdes gejsten oppe på løbende forbedringer? På netværksmødet vil der være mulighed for at overvære et tavlemøde.\nNetværksleder: Kry Herholdt, Teknologisk Institut, kry.herholdt@teknologisk.dk, mobil 7220 3713.Lean Øst\nNæste møde afholdesi maj hos Toms Gruppen i HvidovreTema: Gode oplevelser/resultater med Lean hos Toms.\nNetværksleder: Per Albrektsen, PostNord, per.albrektsen@post.dk, mobil 2465 0114.SCM Øst\nNæste møde afholdesden 24. maj hos Oracle i BallerupTema: Hvordan IT leverandører sikrer, at deres software rent faktisk afspejler, hvad der sker i en virkelig\nNetværksleder: Tine.Bjorn-Andersen, DuPont ApS, Tine.Bjorn-Andersen@dupont.com, 2131 2807.Operations Management Øst\nNæste møde afholdesden 9. juni. Hold øje med www.effektivitet.dkOperations Management Øst er en netværksgruppe, som fokuserer på ledelse af logistikfunktionen.\nDen typiske deltager har flere års erfaring i stillinger som produktionschef, logistikchef, projektleder eller\nlignende, og er bosiddende indenfor rimelig køreafstand af København.\nNetværksleder: Ole Torp, Valcon A/S, ot@valcon.dk, mobil 2047 9137.42EFFEKTIVITET NR. 1 2016En virksomhedsstrategi, baseret på grøn omstilling og lean\nMødet afholdesden 26.maj kl. 14.30-17 hos KLS Grafisk Hus A/S i HvidovreHos KLS Grafisk Hus virksomhed har man siden 2007 arbejdet systematisk med bæredygtig udvikling\nmed det ultimative mål at blive 100% miljøneutral. En bevidst strategi og en engageret topledelse har\npå få år skabt utrolige resultater i tæt samarbejde med medarbejderne, i en branche, der er præget\naf hård konkurrence. Hele virksomheden er i dag overalt gennemsyret af miljøbevidsthed i alle dele\naf forretningen, sideløbende med den nødvendige fokus på indtjeningen. Ved virksomhedsbesøget\nvil man få lejlighed til at høre om 100% bæredygtige tryksager, elbiler, energibesparelser i trykkerietPris & tilmeldingog andel i vindmølle, som blot nogle af de mange miljøtiltag, der er gennemført siden 2007. Man\nvil desuden kunne opleve, hvordan lean og lean tavler har involveret alle medarbejdere i at udvikleMedlemsmøderne er gratis forvirksomheden til en af Europas førende, grønne virksomheder. KLS Grafisk Hus blev i januar kåret tilmedlemmer. For ikke-medlemÅrets Erhvervsvirksomhed 2015 i Hvidovre kommune.mer er prisen kr. 850,- ex moms.\nTilmelding: www.effektivitet.dkLean Dagen 2016\nKonferencen afholdesden 22. juni hos Teknologisk Institut i TaastrupÅrets tema: Lean i administration og service.\nI både offentlige institutioner som for private virksomheder er kravet om højere effektivitet i processerne\ngennemtrængende. Dette skal ske samtidigt med bedre kundeoplevelse og kortere svartider.\nLeans effektivitet og succes i produktionen er kendt. Værktøjet er dog ligeså effektivt i kontorområderne.\nDet er således en naturlig vej at gå for at opnå bedre resultater.\nPå konferencen kan du dyrke netværket og blive udfordret og inspireret. Førende virksomheder og\neksperter sætter fokus på udfordringer for Lean og giver deres bud på løsninger. I år er der gode cases\nog nyeste viden fra:\n•\tLego – effektive forslagssystemer i administrationen•\tArla – vor tilgang til effektivisering af administrative processer•\tImplement - med case fra DR•\tNetworking•\tDanfysik – Lean der stadig virker efter 3 å•\tQRM – med casePris\nPris for medlemmer af effektivitet.dk: Kr. 1.475,- ex moms.\nPris for ikke-medlemmer: Kr. 2.950,-ex moms.\nMail: cnn@teknologisk.dk eller\n8-10.000 ventes i år at besøge den største Logistikmesse 2016 - VestfynADGANGSKORTTrækker. På Vestfyn Trækker 2016 kårer Motorjournalisternes Klub Danmark endnu en gang Årets Varebil. Samtidig afholder MCH Messecen-Udfyldes af gæsten:ter Herning konkurrencen Årets Opbygning, som blev lanceret sidste år.\nHer skal de besøgende på messen sammen med syv ekspertdommere\nfinde årets bedste specialopbyggede lastvogn.Gratis adgang\nMedlemmer af effektivitet.dk kan ved brug af dette adgangskortVærdi kr.50,-Kan ikke ombyttes\ntil kontanterNavn:TRANSPORT & LOGISTIK2016Danmarks største\nudendørs transportudstillingFredag d. 27. maj kl. 10.00 -16.00\nLørdag d. 28. maj kl. 09.00 -17.00\nSøndag d. 29. maj kl. 09.00 -16.00\nIndustribuen 20 - 22 5592 EjbyAdresse:\nVBG GROUP SALES A/Swww.vestfyntraekker.dkkomme gratis ind på udstillingen.EFFEKTIVITET NR. 1 201643 43Foreningen effektivitet.dk er et værdiskabende netværk i dansk\nerhvervsliv for alle, der arbejder med innovation gennem udvikling\naf produktion, organisation, teknologi, produkter, logistik og ledelse.\nVi dyrker dialogen og udveksler ny viden om udvikling og drift af\nforretningssystemer på kurser, i netværksgrupper og ved mange andre\nspændende arrangementer. effektivitet.dk gør en forskel, der skaber\nværdi for vores medlemmer.Sådan bliver du medlem af effektivitet.dk\nSom medlem får du adgang til effektivitet.dk’s åbne\narrangementer, kurser og uddannelser med medlemsrabat,\nog tilsendt medlemsmagasinet Effektivitet. Du kan blive\nmedlem på følgende måder:\nÅrligt kontingent kr. 1.850,- ekskl. moms.Magasinet Effektivitet er foreningens talerør, hvor vi regelmæssigt\nbringer nyt om arrangementer og spændende artikler fra erhvervslivFirma medlemskabog institutioner inden for forskning og udvikling.Årligt kontingent kr. 5.450,- ekskl. moms.\nEt firmamedlemskab gælder for alle firmaets medarbejdere.effektivitet.dk arrangerer medlemsmøder og konferencer, herunderFirmaet får tilsendt medlemsmagasinet Effektivitet efter behovden årlige Danske Supply Chain Konference, hvor den eftertragtede(dog højst 10 stk.). Profilering af virksomheden med et direkteDanske Supply Chain Pris uddeles.link fra effektivitet.dk’s hjemmeside.effektivitet.dk tilbyder uddannelser med internationalt certifikat,Netværksmedlemskabuddannelser om styring af forsyningskæder og virksomhedensMøder i netværksgrupperne er åbne, uformelle men megetressourcer samt i Lean principper og metoder.konkrete. Meningen er at give de enkelte medlemmer større viden,\nbedre værktøjer og ny inspiration til at løse både generelle ogeffektivitet.dk organiserer netværksgrupper efter medlemmernesspecifikke opgaver i virksomheden.ønsker og behov.\neffektivitet.dk er en selvejende og uafhængig non-profit forening.Vi tilbyder gratis studiemedlemskab, hvor du får tilsendt voresDer arbejdes på frivillig og ulønnet basis i bestyrelsen og denyhedsbreve samt medlemsmagasinet Effektivitet elektronisk.forskellige udvalg.\nVi tilbyder et gratis prøvemedlemsskab, hvor du i et kvartal kanKalenderdeltage i arrangementer og modtage vores medlemsblad.Dato\tEmne\tSted30. marts\tGeneralforsamling i effektivitet.dk Implement Consulting Group, Hellerup11.-12. april\tNetværksmøde TWI Netværk DK Idealcombi, Hurup Thy13. april\tNetværksmøde Lean Service og Administration\t10. maj\tNetværksmøde Lean Production Vest\tLEGO, Billund24. maj\tNetværksmøde SCM Øst\tOracle, Ballerup\t26. maj\tEn virksomhedsstrategi, baseret på grøn omstilling....\tKLS Grafisk Hus A/S, Hvidovre\t8. juni\tDen Danske Supply Chain Management Konference\t9. juni\tNetværksmøde Operations Management Øst\t14. september\tTWI Konference\tAalborg Universitet, KøbenhavnAalborg Universitet, KøbenhavnAll pages:235679101112131516171820212223242526272829303132333435363738394041424344InfoSaveLikeShareDownloadMoreEffektivitet 2016, 1 bæredygtighed web Published on Mar 16, 2016 BæredygtighedeffektivitetFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore