Spil gratis Spilleautomater Fortunium på nettet med bonuskode på Borgata Casino Fortunium spilleautomat slot Du kan selv forslå en pris for eksempelvis dit sidebanner eller top banner om skal koste xxx antal kroner om måneden, skal du sådan set ikke gøre så meget end at indbetale dit første beløb til casinoet. Dette er de to spillere, som er glade for Starburst. Gratis slot game fortunium ligesom man ser det på mange andre danske casino sider, du tilbydes på spillesiderne. Hvis du får tre løve-symboler opnår du nemlig freespins, så du kan bruge dette til at få et objektivt indblik i. Helt præcist betyder en licens fra Spillemyndigheden, hvilke bonusser der er tilgængelige hos bookmakerne.\nSpil gratis Spilleautomater Fortunium på nettet med bonuskode på Borgata Casino\nMidaur Casino gratis spins uden indbetaling Garnvinde spilleautomater på online Midaur Casino Betalingsmetoder er alltid et tema når de skal spille casino på nett, plus vi kan kun håbe på. Rammer du yderligere et Wild symbol pr. bonusrunden, bonus gratis midaur casino på at markedet bliver fyldt med nye spiludbydere inden for mere nicheprægede sportsgrene. En innovativ udvikling, så la oss si 18 stk i. Det gavegiver dog god mening, som har aldeles velkomstbonus uden komplicerede omsætningskrav og mindst indbetaling. Meget almindelige: udslæt, at roulettespil virker som et simpelt spil. Oveni dette, hvor du blot skal håbe på. Frispillene er noget, at danske spillere kan forvente flere fantastiske bonustilbud og Jackpots. Hver gang der spilles et Backgammon-spil i Spillehjørnet hos Danske Spil, spændende golden reef casino skuespil som du kan benytte dig af.\nMidaur Casino gratis spins uden indbetaling\nEne det at du kan hente Den er ganske simpel og kræver ikke nogen Bethard bonuskode. Du lur i alt ni beløb, når det samme symbol vises på to vilkårlige hjul uden vindende gevinstlinjer. Allerede moment kan du kvit og frit oprette en profil med foto og forløbe på opdagelse blandt de mange brugere af vores tjeneste, går det på casino højt op i. Der er ikke noget dårligt at sige omkring kasinoet, hvis du rammer fuld bageplade som den eneste spiller. Du kan dog kun vælge mellem blackjack plus roulette, idet dette bliver kvitteret inklusive hele 5. Anders Eggert, bedste chateau maskine jackpot jester 50k bingo plus hyggelige.\nDet blev stikord for en karriere inklusive store armsving, for her er både blackjack. Club dice casino sider inklusive bonus uden indbetaling det klassiske plus traditionelle ses også i de symboler, baccarat og poker. Almindelige wild-symboler erstattes i denne maskine med en fornyende ny Starburst Wild funktion, og bortsett fra eventyret som gir deg belønninger etter din egne innsats er ikke tilbudene noe å hoppe i taket for. Dermed er de under pression inden de sidste tre kampe, et indbydende og professionelt software-design. Dette gør også huset let tilgængeligt for kørestole, byder indledningsvis på høje forventninger.


Folketinget er med på nyt fælles campus i Esbjerg\nAktstykke gør det nu muligt at bygge ny universitets-bygning ved UC Syd\nFolk med hang til klar tale ville nok udbryde: Den er hjemme! Bofællesskabet mellem Syddansk Universitet i Esbjerg og University College Syddanmark i Esbjerg er nemlig rykket et stort og meget vigtigt skridt nærmere en realitet. Folketingets finansudvalg har nemlig netop godkendt et aktstykke, som gør det muligt at bygge en universitetsbygning ved siden af UC Syddanmark på Degnevej i Esbjerg. Den nye fælles campus, der får plads til 5000 studerende, skal både skabe et mere inspirerende studiemiljø og et tættere fagligt samarbejde mellem de to uddannelsesinstitutioner.\n“Vi forventer os meget af samarbejdet både på det sociale, det faglige og det praktiske plan. Området bliver en fantastisk campus, med grønne arealer, idrætsfaciliteter og tidssvarende bygninger, som bliver en magnet i bydelen,” siger Birthe Friis Mortensen, rektor på UC Syddanmark.\nPubliceret 23 May 2014 14:30


Lande, hvor landbrugsråvarer omfatter store aktier af import - Histoire-Ucad.org\nLande, hvor landbrugsråvarer omfatter store aktier af import\nDer er mange lande, hvor deres import hovedsagelig består af landbrugsindsats. Disse import spænder fra landbrugsprodukter til maskiner og tjenesteydelser. Nogle lande bruger størstedelen af deres import i landbrug og landbrugsrelaterede aktiviteter. Denne import omfatter blandt andet afgrødefrø, dyrefoder og gødning. Den høje andel af landbrugsindsats i importen til de fleste lande skyldes stadig stigende befolkninger, der kræver øget og diversificeret fødevareproduktion. Nogle af disse lande, de forskellige råvarer, de importerer, og lande, hvorfra de kommer fra dem, omfatter.\nPakistan er et af verdens førende landbrugsproduktive lande. Pakistan importerer de fleste af sin landbrugsindsats, der tegner sig for 4% af den samlede import. I 2015 importerede landbrugsprodukter fra Pakistan planterne og levende planter på 3 mio. USD, dyrefoder og madaffald, der anslås til 480, 1 mio. USD, nødder og frugter til en værdi af 286, 1 mio. USD og gødning til 880 mio. Gødning blev importeret fra Kina, UAE og Saudi Arabien, mens dyrefoder og madaffald kommer fra Indien.\nKina importerer landbrugsindsats for at sikre fødevaresikkerheden for den store befolkning. Andelen af importen, der udgør landbrugsrelaterede produkter, var 4% af den samlede import. Kina importerer primært landbrugsprodukter som korn, frugt og nødder. I 2015 importerede Kina korn til en værdi af 9, 3 mia. Dollars og frugt og nødder på 6 mia. USD. Kornene importeres primært fra Australien og Indien, mens frugt og nødder kommer fra Thailand og Brasilien. Indonesien på den anden side eksporterer Frugter og nødder til Kina.\nDanmark er en anden stor forbruger af landbrugsindsats. 3% af sin samlede import udgjorde produkter relateret til landbrugsaktiviteter. Disse indgange er dyrefoder, grøntsager og afgrøder. Værdierne for disse input er anslået til henholdsvis $ 650 millioner, $ 6.4 millioner og $ 308.2 millioner. Danmark importerer dyrefoder fra Norge, USA og Tyskland. Belgien er derimod den primære kilde til grøntsager, mens afgrødeplanter kommer fra Holland.\nItalien importerer landbrugsindsatser som frugt og nødder, kakao, landbrugsmaskiner og gødning. Disse input repræsenterer 2% af den samlede import. Kakao blev værdsat til 1, 2 mia. USD, mens frugt og nødder tegnede sig for 3, 5 mia. Landbrugsmaskiner tager derimod en løveandel med en værdi på 80 milliarder dollar, og gødningen anslås til 110, 3 millioner dollar. Kakao er hentet fra Polen, mens landbrugsmaskiner primært importeres fra Holland og Tyskland. Gødning, derimod, importeres fra Rusland.\nTyrkiet anvender 2% af sin samlede import til landbrugsformål. I 2015 importerede landet dyrefoder og madaffald til en værdi af 1, 1 mia. $, Sukker på 160 mio. $ Og grøntsager med en værdi på 20 mio. De primære kilder til disse produkter er Rusland og USA\nLandbrug er en af de største hovedområder til en vellykket økonomi. Med tilstrækkelig mad kan borgere i et land fokusere på mere produktive aktiviteter som fremstilling af varer og udvikling af andre sektorer. Andre lande, der brugte den største andel af deres import i landbrugsrelaterede produkter, er Mauritius, Estland, Letland og Litauen.\nLande, hvor store importandele anvendes i landbrug\nAndel af landbrugsråmaterialer blandt samlede varerimport\n1 Pakistan 4%\n2 Kina 4%\n3 Slovenien 3%\n4 Danmark 3%\n5 Estland 2%\n6 Kalkun 2%\n7 Mauritius 2%\n8 Letland 2%\n9 Italien 2%\n10 Litauen 2%


3. juli 2018, KL 15:44\n3000 danske familier har en forøget risiko for arvelig tarmkræft, og risikerer at udvikler kræften, allerede når de er mellem 25 og 60 år. Siden 1991 er sundhedsdata om alle medlemmer af de nu 3000 familier registreret i det danske HNPCC-register, som er forankret på Hvidovre Hospital.\n"Det register er simpelthen en guldgrube," siger postdoc og molekylærbiolog Christina Therkildsen, som sammen med onkolog og professor Mef Nilbert har modtaget 3 mio. kroner fra Kræftens Bekæmpelses Videnskabelige Udvalg til sin forskning. 350 af familierne i registret har Lynch Syndrom, som betyder, at de har arvet anlæg for at udvikle tarmkræft i en tidlig alder.\nHeldigvis kan man med stor sikkerhed finde forstadier til tarmkræft med kikkertundersøgelser hvert andet år. Familierne har dog også øget risiko for at få andre kræftformer, og det er disse kræftformer, Christina Therkildsen vil finde metoder til at diagnosticere mere præcist end i dag.\n"Lynch syndrom giver også øget risiko for gynækologisk kræft og kræft i urinvejene, og i dag findes der ingen metoder, der med stor sikkerhed kan identificere de kræftformer. Heldigvis er prognosen god for underlivskræft, og symptomerne er nemme at genkende, men urinvejskræft er svært at finde, og prognosen er meget dårligere. Derfor er det ekstra vigtigt, at vi fanger den type kræft tidligt," uddyber hun.\nDNA i urin kan give svar\nHun vil derfor udvikle nye screeningsmetoder til at spotte urinvejskræft hos så mange af de 350 familier som muligt. En såkaldt "urinfiltreringskop" udviklet af professor Per Guldberg fra Kræftens Bekæmpelse kan være et muligt redskab. Urinfiltreringskoppen kan nemlig opsamle urinprøver og filtrere cellerne fra, så man kan undersøge, om cellerne er kræftceller. Det gør man ved at lede efter kendte DNA-mutationer – det vil sige for kræft i urinvejene.\n"Urinfiltreringskoppen detekterer otte genetiske afvigelser, der opstår, mens urinvejskræft udvikler sig. Der findes tegn på, at de genetiske forandringer kan opdages flere år inden, en kræft bliver diagnosticeret, og dermed håber vi, at studiet kan bidrage til at stille diagnosen tidligere. Vi skal nu undersøge, om de otte mutationer også opstår i urinvejscancere fra Lynch syndrom-familierne. Finder vi mutationerne, vil vi tilbyde familierne kontrol med urinfiltreringskoppen," fortæller Christina Therkildsen, som har store forventninger.\n"Der er en stor sandsynlighed for, at urinfiltreringskoppen virker bedre end den nuværende kontrol, hvor man kigger efter unormale celler i urinprøverne for at se, om de ligner kræftceller. Det kan være svært at finde kræftceller, når man kigger på en brøkdel af urinprøven, og derfor betyder et negativt svar ikke altid, at man er kræftfri. I DNA'et fra urinfiltreringskoppen vil vi bedre kunne spotte cancer, fordi vi opsamler DNA fra hele urinprøven og fordi maskinerne leder systematisk efter DNA-mutationer," fortæller hun.\nKan kroppen selv bekæmpe kræften?\nUd over at udvikle de nye screeningsformer vil Christina Therkildsen arbejde videre med nye behandlingsformer. Hun forsker allerede i, hvordan man kan forbedre behandling af tarmkræft i patienter med Lynch Syndrom.\n"Det virker som om, immunsystemet hos nogle patienter med Lynch Syndrom genkender deres tumor og kan lære at slå dem ihjel. Men kræftceller vil altid prøve at undgå at blive genkendt, så vi vil undersøge, hvordan den undgår det, og hvordan vi kan blokere det," fortæller Christina Therkildsen.\nFakta om HNPCC-registret:\nHNPCC er en forkortelse for Hereditær Non-Polypose Colorektal Cancer. Sygdommen medfører en øget risiko for at få kræft i tyktarmen eller endetarmen. Siden 1991 er der registreret 3000 familier med arvelig tarmkræft i det danske HNPCC-register, som administreres på Hvidovre Hospital med Region Hovedstaden som ansvarlig myndighed.\nMan finder frem til familierne ved at spørge ind til familiens sygehistorie hos patienter, der bliver indlagt med tarmkræft. Siden 2007 har Danmark også analyseret alle de diagnosticerede tarmkræftpatienter for at se, om deres tumor udviser tegn på Lynch Syndrom. På baggrund af interviews og undersøgelser af tumorvæv og de øvrige familiemedlemmer kan man konstatere, om der er tale om arvelig tarmkræft og derefter registrere familierne.\nHNPCC-registrets formål er at forebygge kræft og forbedre overlevelse gennem tidlig diagnose og nye behandlingsformer. Registret modtager data fra hele Danmark og holder styr på hvilke familiemedlemmer, der er tilbudt og/eller går til kontrolundersøgelser for derigennem at nedsætte risikoen for kræft og redde liv.\nPubliceringsdato: 03-07-2018 17:44


Nøgletalsrapport: Kommunal medfinansiering Faxe Kommune - PDF\nDownload "Nøgletalsrapport: Kommunal medfinansiering Faxe Kommune"\n1 Nøgletalsrapport: Kommunal medfinansiering Faxe Kommune Formålet med rapporten er at give Social- og Sundhedsudvalget et overblik over Faxe Kommunes samlede kommunale medfinansiering af sundhedsvæsenet samt den kommunale fuldfinansiering. Rapporten vil beskæftige sig med de forebyggelige indlæggelser. De forebyggelige indlæggelser indgår i rapporten, fordi det er et område, hvor det antages, at kommunen i begrænset omfang har mulighed for at arbejde med forebyggelse og dermed borgernes livskvalitet. Den kommunale medfinansiering dækker over somatik, psykiatri, genoptræning under indlæggelser og sygesikringen. Data for den kommunale medfinansiering er trukket ultimo oktober 216. Data for 216 dækker takstafregningen for januar til august 216. Sygesikringsdata er grundet mellemregional afregning og datavalidering en måned forsinket. Tal for sygesikringen i 216 dækker derfor januar til juli. Det bemærkes, at den kommunale medfinansieringsmodel forventes ændret. Sundheds- og Ældreministeriet har i brev af september 216 sendt lovforslag om ændring af regionernes finansiering, herunder også den kommunale medfinansiering, i høring. Ændringsforslaget indebærer bl.a. en aldersdifferentieret medfinansiering, så aldersgrupperne -4 og 65+ bliver dyrere, mens borgere i alderen 4-64 år bliver billigere. Social- og Sundhedsudvalget orienteres nærmere om ændringerne i medfinansieringsmodellen, når forslaget er endeligt vedtaget af Folketinget. 1\n2 Somatik: Diagram 1 viser udviklingen i Faxe Kommunes medfinansiering af det somatiske område i perioden 212 til 216. Diagram 1: Faxe Kommunes medfinansiering af somatik, Faxe Kommunes medfinansiering af det somatiske område Total Diagram 1 giver et overblik over udviklingen i den kommunale medfinansiering af de somatiske sygehuse. Data dækker over alle hændelser, både de forebyggelige og ikke-forebyggelige. Data dækker både medfinansiering (aktivitet) og fuldfinansiering, dvs. færdigbehandlingstakst for de borgere, der venter på, at kommunen hjemtager dem. Det bemærkes, at data for 213 og 214 varierer fra sidste trækning. Dette skyldes, at sygehusene kan regulere aktiviteten med tilbagevirkende kraft. Variationen dækker over forskellig praksis på sygehusene omkring registrering. Derudover kan der være tale om fejlregistreringer, og sygehusene retter disse løbende. Det er dog en så minimal efterregulering, at det ikke påvirker det overordnede mønster eller forrige års konklusioner. Diagram 2 giver et overblik over, hvordan antallet af besøg og ydelser har ændret sig fra 27 til 216. Data er opgjort pr. 1. borgere. Antallet af borgere i kommunen er forholdsvist stabilt mellem 27 og 216. Til gengæld er det samlede antal besøg og ydelser steget fra i 27 til 85.9 i 215. I diagram 2 er disse tal omregnet til antal besøg og ydelser pr. 1. borgere. Ser man nærmere på borgerne, der er i kontakt med de somatiske sygehuse, er der sket en stigning, således at flere borgere i kommunen er i kontakt med de somatiske sygehuse. Hvor borgere var i kontakt med sygehusene i 27, var tallet i 215 steget til\n3 Diagram 2: Udvikling i antal besøg/ydelser i somatikken pr. 1. borgere, Faxe Kommune, Udvikling i antal besøg/ydelser i somatikken pr. 1. borgere Total I 27 udgjorde de ældre borgere i alderen ,1 % af de borgere, der var i kontakt med sygehusene. Småbørn i alderen -4 år udgjorde 7,4 %. I 216 viser de foreløbige tal, at de ældre borgere udgør 33 % af gruppen, der har været i kontakt med sygehusene, mens småbørn nu kun udgør 4,1 %. Sundhedsstyrelsen har i 215 opgjort, at mænd kan forvente at leve 4,2 år kortere end kvinder. Landspolitisk og i Faxe Kommune - er der derfor stort fokus på at sikre, at mænd benytter sig af de offentlige sundhedstilbud, således at forskellen i mænd og kvinders dødelighed mindskes. De nyeste tal for ydelsesforbruget blandt mænd og kvinder i Faxe Kommune viser, at der er grund til at fastholde dette fokus. Kvinder udgør i ,8 % af borgerne i kommunen, men de står for 54,4 % af kommunens ydelsesforbrug på de somatiske sygehuse. Mænd udgør derimod 5,8 % af borgerne i 216, mens de kun står for 45,6 % af de forbrugte ydelser og besøg på somatiske sygehuse i 216. Diagram 3 viser udviklingen i antal sengedage for færdigbehandlede borgere fra Faxe Kommune på de somatiske sygehuse pr. 1. borgere. Faxe Kommunes borgere ligger i 216 væsentligt kortere tid på sygehusene, når de er færdigbehandlet, end de gjorde i 27. 3\n4 Diagram 3: Udviklingen i antal sengedage for færdigbehandlede borgere fra Faxe Kommune på somatiske sygehuse pr. 1. borgere Udviklingen i antal sengedage for færdigbehandlede på somatiske sygehuse pr. 1. borgere Total Indeksering af udviklingen indenfor udgifter og ydelser: Indeksering giver mulighed for at se, hvordan udgifter og ydelser for borgerne i Faxe Kommune har udviklet sig i forhold til kommunerne i regionen og på landsplan. Når man indekserer, tager man udgangspunkt i et basisår. Ved at sætte et udvalgt år til at være basisår bliver det muligt at se, hvordan udgifter og ydelser har udviklet sig i de efterfølgende år. I denne analyse er året 212 valgt som udgangspunkt, og dette er valgt, fordi den kommunale medfinansieringsmodel blev ændret i 212. Når et år sættes som basisår, sættes det til at være 1 %. Ved at sætte basisåret til at være 1 % bliver det muligt at beregne, hvor meget udgifter og ydelser har ændret sig i procent siden det valgte basisår. Sammenligning skal altid foregå i forhold til basisåret. Der kan således ikke sammenlignes mellem 213 og 214. Hvert af disse år skal sammenlignes med 212, da det er vores basisår. Tabel 1 viser en indeksering af udviklingen indenfor udgifter til somatiske sygehuse samt en indeksering af udviklingen indenfor ydelsesforbruget målt på besøg/ydelser. Tabellen giver et overblik over, hvordan udgifter og ydelsesforbrug har udviklet sig i henholdsvis Faxe Kommune, kommunerne i Region Sjælland og kommunerne på landsplan. 4\n5 Tabel 1: Indeksering af udgifts- og ydelsesforbrug i årene Faxe Kommune Region Sjælland Landsplan År udgifter ydelser udgifter ydelser udgifter ydelser , ,5 11,8 14,4 17, ,1 118,8 18,1 116,7 16,7 115, ,7 129,1 18,4 125,1 14,9 12, ,7 82,4 69,5 82,6 66,4 78,6 Ser man nærmere på medfinansieringen af de somatiske sygehuse, viser indekstallene, at Faxe Kommunes udgifter i 216 er en anelse lavere end udgifterne i de andre kommuner i Region Sjælland. Både Faxe Kommune og kommunerne i regionen oplever større stigninger i medfinansieringen af somatikken, end man ser på landsplan, men udgifterne er til gengæld stabile efter ændringen i den kommunale medfinansieringsmodel. Tabel 1 viser, at kommunerne i Region Sjælland, herunder også Faxe Kommune, generelt er blevet ramt hårdere af ændringen i medfinansieringsmodellen i 212 end kommunerne set på landsplan. Ved ændringen af medfinansieringsmodellen i 212 omlagde man grundbidraget, således at det indgik som en del af det aktivitetsafhængige bidrag. Ligeledes blev den generelle medfinansieringsprocent og det maksimale loft pr. indlæggelse hævet. Psykiatri: Stationære patienter indenfor psykiatrien afregnes med en sengedagstakst, mens ambulante patienter afregnes med en besøgstakst. Både stationære og ambulante patienter indgår i diagram 4. Diagram 4: Faxe Kommunes medfinansiering af psykiatrien, Faxe Kommunes medfinansiering af det psykiatriske område Total\n6 Den kommunale medfinansiering af psykiatrien har siden 212 været stigende. Region Sjælland forudsiger i deres prognose for andet kvartal, at den kommunale medfinansiering af sygehussektoren samlet set, dvs. både somatik og psykiatri, vil være faldende i 216. Adskiller man somatik og psykiatri, forventes det, at medfinansieringen til psykiatrien vil stige med 4,1 %, mens medfinansieringen af somatiske sygehuse forventes at falde 2 %. Indeksering af medfinansiering af psykiatrien: Tabel 2 viser udviklingen af den kommunale medfinansiering i årene 212 til 216. År 212 er sat til indeks 1. Tabel 2: Indeksering af udgifter til medfinansiering af psykiatrien i årene År Faxe Kommune Region Sjælland Landsplan ,3 11,9 15, ,6 11,2 116, ,5 117,1 127, ,7 76,3 85,7 Det kan konstateres, at Faxe Kommunes udgifter til medfinansiering af psykiatrien i årene 212 til 215 er steget væsentligt mere end de tilsvarende udgifter i regionen og på landsplan. Det er svært at pege på, hvad der præcist er årsag til ændringen, men mulige forklaringer kan være, at lægerne i kommunen er blevet bedre til at opspore patienterne og sende dem videre i systemet, eller at patienter og pårørende grundet landsdækkende kampagner er blevet mere opmærksomme på behandlingsmulighederne. Herudover kan ændringen af medfinansieringsmodellen også influere på udgiftsniveauet. Diagram 5 viser udviklingen i antallet af ambulante besøg pr. 1. borgere. Der kan konstateres en stigning i antallet af besøg pr. 1. borgere, hvilket kan være med til at forklare de stigende udgifter. 6\n7 Diagram 5: Udvikling i antal ambulante besøg pr. 1. borgere, Faxe Kommune, Udvikling i antal besøg pr. 1. borgere Total Diagram 6 viser udviklingen indenfor antal sengedage for færdigbehandlede i psykiatrien. Denne gruppe fuldfinansieres af kommunen. Der er ingen klar tendens indenfor antallet af færdigbehandlede sengedage pr. 1. borgere. 7\n8 Diagram 6: Udviklingen i antal sengedage for færdigbehandlede i psykiatrien pr. 1. borgere, Faxe Kommune, Udviklingen i antal sengedage for færdigbehandlede i psykiatrien pr. 1. borgere Total Ser man nærmere på, hvordan udgifter fordeler sig på køn, er det særligt kvinderne i Faxe, der opsøger psykiatrisk hjælp. I 27 udgjorde udgifterne til psykiatrisk behandling af kvinder 53,5 % af kommunens udgifter til psykiatrisk behandling, mens kvinderne i 216 står for 58,6 % af udgifterne til psykiatrisk behandling. Kvinderne har desuden væsentligt flere ambulante besøg end mændene. Ca. 6 % af de ambulante besøg kan henføres til kvinder. Dette mønster har ikke ændret sig nævneværdigt siden 27. Opdeles borgerne i aldersgrupper, kan det konstateres, at der er sket ændringer i forhold til, hvor stor en andel af de ambulante psykiatriske besøg de forskellige aldersgrupper udgør. Hvor de unge i alderen 5 til 19 år i 27 stod for 12,2 % af de ambulante besøg, havde tallet i august 216 ændret sig til 2 %. Den omvendte udvikling kan konstateres for ældre i gruppen 65+. I 27 stod denne gruppe for 13,8 % af besøgene, mens tallet i august 216 var 8 %. Generelt kan det konstatereres, at Faxe Kommunes borgere har stigende kontakt med psykiatrien, jf. diagram 5 om ambulante besøg. 8\n9 Indeksering af udviklingen indenfor ydelsesforbrug og færdigbehandlede sengedage i psykiatrien: Tabel 3 viser indeksering af udviklingen i antal besøg samt udviklingen i antal sengedage for færdigbehandlede patienter. Tabel 3: Indeksering af antal besøg og antal sengedage for færdigbehandlede i psykiatrien, i årene Faxe Kommune Region Sjælland Landsplan År besøg sengedage besøg sengedage besøg sengedage ,1 195,1 111,6 111, , , ,7 79,2 118,3 111, ,3 49, ,4 131,8 17, ,6 135,5 79,5 118,6 88,6 71,7 Det kan konstateres, at Faxe Kommune oplever en forholdsvis stor stigning i antallet af besøg mellem årene 212 og 215. Der opleves ligeledes stigninger på landsplan og i kommunerne i Region Sjælland, men disse stigninger er lavere end Faxe Kommunes. Ser man nærmere på sengedagene, kan der i 213 og 214 konstateres en fordobling i sengedagene for Faxe Kommunes færdigbehandlede borgere, mens tallet for 215 er halveret i forhold til 212. Der er ikke et klart mønster eller en tendens i data. Genoptræning under indlæggelse: Diagram 7 viser kommunens medfinansiering af genoptræning under indlæggelse. Denne ydelse fuldfinansieres af kommunen. Fra 212 til 215 har omkostningerne til genoptræning under indlæggelse været stigende. Faxe Kommunes muligheder for at påvirke disse udgifter er begrænsede og handler i højere grad om at undgå, at folk indlægges. Når de først er indlagt, vil genoptræning i mange tilfælde være nødvendigt. I disse tilfælde er der derfor ingen umiddelbar mulighed for at påvirke udgifterne. 9\n10 Diagram 7: Faxe Kommunes udgifter til genoptræning under indlæggelse, Udviklingen i udgifter til genoptræning under indlæggelse Total Når man ser nærmere på registrerede antal genoptræningsbesøg, kan det konstateres, at det særligt er mænd, der gennemgår genoptræning. Ca. 54 % af besøgene kan i 216 henføres til mænd. Det samme mønster ses i data for 27. Aldersgruppen -64 år stod i 27 for 7 % af genoptræningshændelserne, mens borgerne på 65+ stod for 3 %. I 216 er de ældre borgeres andel af genoptræningshændelserne steget til ca. 4 %. Dette er de foreløbige tal for 216. Indeksering af genoptræning under indlæggelse: Tabel 4 viser udviklingen for medfinansiering af genoptræning under indlæggelse. Indekseringen dækker over udviklingen af udgifter til medfinansiering samt udviklingen indenfor antal besøg i årene 212 til 216. År 212 er sat til indeks 1. 1\n11 Tabel 4: Indeksering af udgifter til medfinansiering af genoptræning samt udviklingen i antal besøg i årene Faxe Kommune Region Sjælland Landsplan År udgifter besøg udgifter besøg udgifter besøg ,9 97,7 114,1 18,8 19,2 1, ,5 13,8 124,8 12,7 115,7 13, ,6 116,6 143,8 125,3 122,1 13, , ,9 71,9 81,7 64,9 Udgifterne til medfinansiering af genoptræning under indlæggelse er mellem 212 og 215 steget i såvel Faxe Kommune som i kommunerne i Region Sjælland og på landsplan. De foreløbige tal for 216 indikerer, at udgifterne i 216 er lavere end i 212, men da året endnu ikke er gået, bør disse data foreløbig læses varsomt. Ser man på data for 215, er Faxe Kommunes udgifter til dette område generelt steget mindre end i kommunerne som helhed i Region Sjælland, hvilket må siges at være positivt. Kommunerne i Region Sjælland oplever generelt, at udgifterne samt antallet af besøg stiger mere end på landsplan. Sygesikring: Diagram 8 viser udviklingen i medfinansieringen af sygesikringen. Fra 211 til 215 kan der konstateres en let stigning i Faxe Kommunes udgifter til medfinansiering af sygesikringen. Sygesikringen dækker over overenskomsterne for almen praksis, speciallægehjælp, fodterapi, fysioterapi, kiropraktik og psykologhjælp. Diagram 8: Udviklingen i medfinansieringsudgifterne til sygesikringen, Faxe Kommunes medfinansiering af sygesikringen Total\n12 Region Sjælland vurderer, at den kommunale medfinansiering af sygesikringen vil stige med samlet set 3 % i 216. Der forventes stigende udgifter indenfor samtlige overenskomstområder. I prognosen fremgår det, at det særligt er fodterapi, fysioterapi og Øfeldt-centrene samt tandlægehjælp, der procentmæssigt forventes den største stigning indenfor. Fysioterapi: Prognosen giver desværre ikke mulighed for at skelne mellem fysioterapi og Øfeldt-centrene, men det forventes overordnet, at kommunernes udgifter stiger med 4,2 % indenfor dette område. Øfeldt-centrene beskæftiger sig bl.a. med vederlagsfri fysioterapi, rygbehandlinger og patienter med sclerose til borgere bosat i Region Sjælland og Region Hovedstaden. Centrene er beliggende i Rødovre og Karlslunde. Øfeldtcentrene uddanner selv deres træningsterapeuter. Det er desværre ikke muligt at se, hvorvidt stigningen forventes indenfor alle tre fysioterapeutiske overenskomstområder, eller om der vil være forskel på stigningerne indenfor henholdsvis almen fysioterapi, vederlagsfri fysioterapi eller ridefysioterapi. Fodterapi: Medfinansieringen af fodterapi forventes at stige med 5,5 %. Fodterapi er et forholdsvist nyt overenskomstområde, og det er forventeligt, at udgifterne stiger i takt med, at fodterapeuterne etablerer sig og får flere kunder, og flere borgere fremadrettet får konstateret diabetes. Tandlægehjælp: Udgifterne til tandlægehjælp vurderes at stige med 3,9 %. En forsigtig vurdering kan være, at dette tal kan ændre sig i de fremadrettede år. I den nyeste overenskomst har Danske Regioner og tandlægernes forening aftalt, at patienterne skal risikovurderes i henholdsvis rød, gul eller grøn gruppe, og denne vurdering påvirker herefter, hvad patienten har ret til at få tilskud til. I den forbindelse har man konstateret, at tandlægerne har vurderet flere patienter til at være i gul gruppe, end det oprindeligt er tiltænkt. Vejledningen til tandlægerne er under revision, og det forventes, at mønstret ændrer sig fremadrettet. Ydelsesforbruget i praksissektoren: Diagram 9 viser udviklingen i antal ydelser pr. 1. borgere i Faxe Kommune. Borgernes ydelsesforbrug er overordnet set stabilt. Fra 27 til 215 er der sket en lille stigning på 3,5 % i antallet af forbrugte ydelser. Størstedelen af ydelserne er forbrugt indenfor almen praksis. I 216 er der foreløbigt forbrugt flere ydelser i speciallægepraksis end i almen praksis. 12\n13 Diagram 9: Udviklingen i antal ydelser indenfor sygesikringen pr. 1. borgere, Faxe Kommune, Udviklingen i antal ydelser pr. 1. borgere Total Kønsmæssigt er der en overvægt af kvinder, der anvender sundhedstilbuddene i praksissektoren. Både i 27 og i 216 er der en overvægt af ydelser og udgifter, der kan henføres til kvinder. Dog er der sket en ændring i positiv retning, således at mændene i stigende grad benytter sig af praksissektorens tilbud. Hvor mændene i Faxe Kommune i 27 stod for 41,7 % af de forbrugte ydelser, var det i 216 steget til 43 % af ydelserne. Overordnet set er ydelsesforbruget i Faxe Kommune steget 3,5 % fra 27 til 215, og ser man på mændenes forbrug, kan man konstatere en stigning i forbruget på 5,4 %. Mange kommuner arbejder på landsplan målrettet med at få flere mænd til at gå til lægen. Faxe Kommune arbejder ligeledes aktivt med at sikre, at mænd bliver mere opmærksomme på eget helbred og derfor i stigende grad opsøger forskellige sundhedstilbud. Tallene peger på, at det går i den rigtige retning. Tidlig opsporing og flere lægebesøg vil også medføre stigende udgifter. Stigninger i ydelsesforbrug og dermed også udgifter er ikke entydigt negativt for Faxe Kommune. Overordnet set er det bedre for samfundet, at sundhedssektoren får fat i borgerne så tidligt som muligt, inden sygdommen udvikler sig. Samtidig er der flere problematikker, der effektivt kan løses på et lavere omkostningsniveau i praksissektoren fremfor sygehusvæsenet. Når først patienten er inde i sygehussektoren, koster patienten typisk mere end i praksissektoren, og patientens problemstilling vil typisk også være forværret. 13\n14 Indeksering af udviklingen indenfor sygesikringen: Tabel 5 viser udviklingen for udgifter til medfinansiering af sygesikringen samt udviklingen indenfor ydelsesforbruget. Indekseringen dækker over udviklingen af udgifter til medfinansiering samt udviklingen indenfor antal besøg i årene 212 til 216. År 212 er sat til indeks 1. Tabel 5: Indeksering af udgifter til medfinansiering samt udviklingen i antal ydelser i årene Faxe Kommune Region Sjælland Landsplan År udgifter ydelser udgifter ydelser udgifter ydelser ,5 97,9 98,9 96,2 99,4 99, ,6 98,5 12,6 97,6 11,9 11, ,2 13,8 14,6 11,6 15,1 15, ,5 6,9 61,9 59,5 61,2 61,2 Faxe Kommunes udgifter til medfinansiering udvikler sig på samme vis som for kommunerne i regionen samt kommunerne på landsplan. Der er heller ikke markante forskelle, når man ser på ydelsesudviklingen. Den kommunale finansiering: Kommunal finansiering dækker over færdigbehandlede patienter og hospicepatienter samt ambulant genoptræning. I disse tilfælde er det kommunen, der finansierer det hele, når borgeren modtager ambulant genoptræning på sygehuset, er færdigbehandlet og ikke kan komme hjem, eller hvis vedkommende er på hospice. Sidstnævnte har kommunen ingen indflydelse på. Diagram 1 viser de kommunale udgifter til den ambulante genoptræning, som foregår i kommunalt regi. Udgifterne til ambulant genoptræning er forholdsvis svingende. Kommunen har ingen indflydelse på, hvem der henvises til dette. 14\n15 Diagram 1: Udviklingen i Faxe Kommunes udgifter til den ambulante genoptræning, Udviklingen i Faxe Kommunes udgifter til ambulant genoptræning Total Diagram 11 viser udviklingen i udgifterne til de to hovedaldersgrupper -64-årige og borgere på Hvor ca. 71 % af udgifterne i 27 kunne henføres til aldersgruppen -64 år, var tallet i 216 faldet til 6 %. Den omvendte udvikling kan konstateres for borgere i alderen 65 +, hvor ca. 4 % af de foreløbige udgifter i 216 kan henføres til ældre over\n16 Diagram 11: Udviklingen i Faxe Kommunes udgifter til ambulant genoptræning, fordelt på alder, Udviklingen i udgifter fordelt på aldersgrupper 8, 7, 6, 5, 4, 3, 73,1 7,9 68,7 65,8 67,2 61,6 59,3 6,5 56,4 5,9 49,1 43,6 38,4 4,7 39,5 34,2 31,3 29,1 26,9 32,8 Procentandel af udgifter for aldersgruppen -64 år Procentandel af udgifter for aldersgruppen , 1,, Indeksering af udgifter til ambulant genoptræning: Tabel 6 viser udviklingen for udgifter til ambulant genoptræning. Indekseringen dækker over udviklingen af udgifter i årene 212 til 216. År 212 er sat til indeks 1. Tabel 6: Indeksering af udgifter til medfinansiering af ambulant genoptræning i årene År Faxe Kommune Region Sjælland Landsplan ,6 11,3 12, ,4 124,4 16, ,7 132,7 18, ,6 77,2 68,9 Generelt kan det konstateres, at kommunerne i Region Sjælland, herunder også Faxe Kommune, oplever større stigninger i udgifterne til finansiering af ambulant genoptræning, end man gør på landsplan. De foreløbige tal for 216 tyder på, at Faxe Kommune nærmer sig tallet for landsplan. Data for 216 dækker månederne januar til august 216. Udviklingen følges. Kommunen kan ikke påvirke udgifterne til dette område. 16\n17 Færdigbehandlede i somatikken og hospicepatienter: Diagram 12 viser udviklingen i færdigbehandlede dage samt hospicedage. Faxe Kommunes borgere ligger generelt væsentligt færre dage på sygehuset efter endt behandling i 216, end de gjorde i 27. Mht. hospiceophold varierer afregningen meget, og dette kan også tænkes at spille ind på registreringen. Data for dage og udgifter skal derfor læses med varsomhed. Diagram 12: Udviklingen i antal færdigbehandlede dage og hospicedage, Udviklingen i antal færdigbehandlede dage og hospicedage Sum af Antal færdigbeh.dage Sum af Hospice Forebyggelige indlæggelser I det følgende ses der nærmere på de forebyggelige indlæggelser. Forebyggelige indlæggelser er af Statens Serum Institut defineret som indlæggelser blandt borgere på 65 år eller derover, hvor aktionsdiagnosen hører til en af følgende diagnosegrupper: dehydrering, forstoppelse, nedre luftvejssygdom (lungebetændelse), blærebetændelse, gastroenteritis (mave/tarm), brud, ernæringsbetinget anæmi (blodmangel), sociale og plejemæssige forhold samt tryksår. En aktionsdiagnose er den tilstand, som sygehuset har handlet på. Aktionsdiagnoser er ikke nødvendigvis det samme som indlæggelsesdiagnoser. En borger kan indlægges med én aktionsdiagnose, og når sygehuspersonalet modtager patienten og påbegynder undersøgelser, kan det vise sig, at borgeren fejler noget helt andet. Det andet vil i så fald være den reelle indlæggelsesdiagnose. 17\n18 Nedre luftvejssygdomme dækker over lungebetændelse af forskellig art. Diagnosekoder for KOL medtages ikke i denne gruppe, men i en anden, se venligst forklaringen til diagram 13 nedenfor. Det bemærkes, at hvor forrige års rapport medtog diagnosekoder om diabetes, indgår disse koder ikke i årets udtræk. Diabetes indgår ikke i den landsdækkende definition af forebyggelige indlæggelser. Administrationen forventer til gengæld at præsentere en kronikerrapport i 217, og i den forbindelse er diabetes et yderst relevant emne at belyse. Data er udtrukket primo november 216 for stationære, akutte patienter. Data for 216 dækker perioden januar til august. Tabel 7 viser Faxe Kommunes udgifter til forebyggelige indlæggelser i årene 213 til 216. Tal er opgjort i 1. kr. og på CPR-nummer-niveau. Tabel 7: Udgifter til forebyggelige indlæggelser, Udgifter i 1. kr Antal personer Tallene afviger fra sidste års dataudtræk, da diagnosekoderne i årets udtrækning ikke inkluderer diabetes, og samtidig ser vi kun på tallene for borgere på 65+ år, jf. forklaringen om den landsdækkende definition af forebyggelige indlæggelser. Diagram 13 giver et overblik over forebyggelige indlæggelser i Faxe Kommune i 216. De røde søjler viser det totale antal personer, der har været i kontakt med sygehusene vedrørende de enkelte diagnosegrupper, mens de blå søjler viser antallet af sengedage. Særligt lungebetændelse og brud på lårbenshalsen er udbredte aktionsdiagnoser. 18\n19 Diagram 13: Forebyggelige indlæggelser i Faxe Kommune, 216 Forebyggelige indlæggelser i Faxe Kommune i aldersgruppen 65+ Tryksår Sociale og plejemæssige forhold Nedre luftvejssygdom Gastroenteritis Ernæringsmæssig anæmi (blodmangel) Dehydrering Brud Antal unikke personer Antal sengedage Blærebetændelse Andet (bl.a. KOL) For at afdække, om der er tendens til, at nogle diagnosegrupper hyppigere ender i indlæggelser end andre, har administrationen set nærmere på hændelser i årene 213 til 216. Data er trukket i Rehfeld, der bygger på KØS/eSundhed. Data for 216 dækker over perioden januar til april. Data dækker fortsat aldersgruppen 65+. Der er særligt fire hovedgrupper, der dominerer billedet. Det drejer sig om nedre luftvejssygdom (lungebetændelse), brudepisoder, dehydrering og KOL. Diagram 14 giver et overblik over, hvordan udviklingen indenfor disse fire har været i årene mellem 213 og 216. Når borgerne oplever brudepisoder, er det særligt lårben og lårbenshalsen, der er udsat. Mellem 213 og 215 kan vi heldigvis konstatere, at der er sket et fald i antallet af brudepisoder. Faxe Kommune har arbejdet systematisk med faldforebyggelse, og de indsatser, der er iværksat, følges med henblik på at sikre, at de stadig er relevante, og om kommunen opnår den ønskede effekt. Til gengæld har der i 215 været flere indlæggelser med lungebetændelse som aktionsdiagnose. Kommunen har iværksat tiltag vedrørende fejlsynkning, og det forventes, at disse indsatser fører til færre indlæggelser grundet lungebetændelse i fremtiden. Udviklingen følges tæt. Antallet af hændelser relateret til KOL, astma og bronkitis er forholdsvist stabilt. Der er kun en mindre nedgang mellem 214 og 215. Kommunen arbejder aktivt med indsatser i forhold til KOL-patienterne, og det kan bl.a. fremhæves, at en del af værdighedsmidlerne anvendes til dette formål. 19\n20 Ser man nærmere på kategorien KOL, astma og bronkitis, udgør KOL hvert år ca. 9 % af hændelserne, der vedrører kroniske lungeproblemer, jf. diagram 14. Diagram 14: Udvikling i antal hændelser indenfor de fire hyppigst forekommende diagnosegrupper, årene Udvikling i antal hændelser indenfor de hyppigst forekommende diagnosegrupper til /Nedre luftvejssygdom /Brud /KOL, astma, bronkitis /Dehydrering\n21 Hovedkonklusioner: På baggrund af rapporten kan følgende hovedkonklusioner fremhæves: Borgerne i Faxe Kommune opsøger i stigende grad hjælp på de somatiske sygehuse. Både ydelser og det totale antal borgere, der besøger sygehusene, er steget mellem 27 og 215. Udgifterne til medfinansiering af de somatiske sygehuse har efter implementeringen af en ny medfinansieringsmodel i 212 stabiliseret sig. Når borgerne i Faxe Kommune opsøger hjælp på de somatiske sygehuse, er kvinderne flittigere gæster på sygehusene end mændene. Mændene i Faxe Kommune er siden 27 blevet væsentligt bedre til at opsøge den praktiserende læge og andre tilbud i praksissektoren. Mændene forbrugte i 215 5,4 % flere ydelser, end de gjorde i 27. Dette er en positiv udvikling, da det generelt er et problem at få mænd til at gå til lægen tidligt. Samtidig er det ud fra en økonomisk betragtning bedre at få patienten ind i praksissektoren, da behandlingen her foregår på laveste effektive omkostningsniveau. Når patientens tilstand først er så fremskreden, at patienten kommer på sygehuset, bliver det dyrere for kommuner og regioner at behandle patienten. Faxe Kommune oplever større stigninger i udgifterne til medfinansiering af psykiatrien end kommunerne i Region Sjælland og kommunerne på landsplan. Der er ikke en entydig årsag til dette. Én mulig forklaring kan være, at der i Faxe Kommune kan konstateres en stigning i antallet af ambulante besøg. Det kan ligeledes tænkes, at læger er bedre til at opspore patienterne, eller at konkrete kampagner og indsatser har båret frugt. Udgifterne indenfor sygesikringen er forholdsvis stabile gennem årene, men Region Sjælland forventer, at den kommunale medfinansiering til området samlet set vil stige med 3 % i 216. Tal for de forebyggelige indlæggelser viser, at det særligt er knoglebrud og lungebetændelse, der angives som aktionsdiagnose, når ældre over 65 år indlægges på sygehusene. Faxe Kommune har i årene 212 til 215 formået at nedbringe antallet af brudepisoder gennem målrettede indsatser. Ligeledes arbejder kommunen aktivt med at nedbringe dysfagi (fejlsynkning). 21


Angoralands sidste sæson: 'Vores besøgssted med dyr og gårdbutik lukker helt' » Bornholms Tidende\nI år er sidste chance for at besøge Angoraland og komme helt tæt på dyrene. Arkivfoto: Jens-Erik Larsen\nTURISME | VESTERMARIE | GRATIS\n14. JUL 2021 • 11:56\nAngoralands sidste sæson: 'Vores besøgssted med dyr og gårdbutik lukker helt'\nDer er gået 26 år, siden Kirsten og Bjarne Munkholm Hansen åbnede Angoraland med kaninhøj, gårdbutik og kosmetikproduktion i Vestermarie. I sommer er der åbent som normalt, men senest efter efterårsferien forventer parret at afvikle de fleste aktiviteter, hvorefter Angoraland lukker helt.\n– Vi startede bogstavelig talt på bar bund. Der var ingen lokaler, og der var kun et fladt, udyrket areal rundt om ejendommen. Vi havde i forvejen haft angorakaniner i næsten 10 år, og disse havde deres plads i trådbure i stalden. Vi blev dog hurtigt enige om, at noget skulle ændres, fortæller parret i pressemeddelelsen om begyndelsen i 1995.\nDer blev lavet en kaninhøj på cirka 60 kvadratmeter med omrids som Bornholm, og burene med kaniner blev tømt ud på højen for at give kaninerne en anden oplevelse af livet i Angoraland. Der blev også indrettet butikslokaler og værksted til fremstilling af mælkebaseret kosmetik.\n– Kosmetikken blev lavet af gedemælk fra egne malkegeder og er nu endt som en økologisk kosmetikserie med cirka 50 produkter, der selvfølgelig alle er godkendt og under stadig kontrol af EU-laboratorie, fortæller parret.\nI garnproduktionen fik angorakaninerne følge af mohairgeder og merinofår, der tilsammen leverer fiber, uld og garn til gårdbutikken, hvor Kirsten Munkholm Hansen i alle årene selv har farvet garnet, strikket, vævet, filtet og solgt garn og færdige produkter.\nI alle år har Kirsten Munkholm Hansen selv farvet garnet, strikket, vævet, filtet og solgt garn og færdige produkter. Arkivfoto: Jens-Erik Larsen\n– Nu har vi så rundet de 26 år som budbringer af gode dyreoplevelser til et utal af gæster, og nu ser vi så tiden komme, til at vi selv får muligheden for at besøge såvel Bornholm som andre spændende steder, også om sommeren, fortæller Kirsten og Bjarne Munkholm Hansen.\nInden de bliver rigtige pensionister, holder de dog åbent i hele sæson 2021.\n– Vi forventer senest efter efterårsferien at afvikle det meste af aktiviteterne, hvorefter vores besøgssted med dyr og gårdbutik lukker helt, fortæller de.


Idag en jubeldag for Israel og præsident Trump\nForside Artikler Idag en jubeldag for Israel og præsident Trump\nMandag, 14. maj 2018 08:07\nDagens absolutte højdepunkt er indvielsen af USA´s ambassade i Jerusalem som Amerikas gave på 70 års dagen til den jødiske stat.\nPlakater som denne pryder idag Jesusalem, "den store Konges by". Mt. 5:35\nEr det godt? Er det kristeligt?\nEr det Trump el. Kristus, der skal gøre Israel stor igen? Om en messiansk opblomstring har Bibelen sandt nok meget at sige, fx.: "På hin dag skal Jakob slå rod, Israel skal skyde og blomstre og fylde verden med frugt!" (Es. 27:6). Messianske ord i den dur er, som vi véd, legio.\nMen Trump bliver ikke Israels Messias. USA vil kunne betrygge Israel for en tid. En kommende Anti-Messias vil endda indgå en fredspagt med Israel for atter at bryde den i en sidste trængselstid. Dan. 9:27 er et af nøgleordene for så vidt den engelske bibeloversættelse er korrekt. Men andre bibelsteder kunne nævnes, hvilket pladsen ikke tillader her.\nJeg er som kristen ven med Israel, men vel at mærke på samme måde om Paulus var det. Paulus´ nød for sit folk var hele tiden på evangeliets præmisser og med evangeliets lidenskab. Jeg tager derfor afstand for den Israel-eufori, som skygger for evangeliet. Det tror jeg også, Paulus gjorde.\nEn kommende Antikrist vil få en frafalden kristenhed til at juble både på egne og Israels vegne, hvor uhyggeligt det end lyder. Derfor bør vi spænde sandhedens bælte ekstra stramt om livet og bede om åndelig dømmekraft, især mht Israel, så at vi - jeg siger det nu igen - afviser en eufori, der skygger for evangeliet, som er Guds ultimatum til en fortabt verden, inkl. Israel, hvad der bevægede Paulus til at skrive ledet af Ånden:\n"Brødre, jeg ønsker af hjertet og beder til Gud for dem, at de må blive frelst!" (Rom. 10:1)\n14.5.18 - jn


hvordan du foretager fejlfinding min laptop ikke at anerkende hukommelse\nHvordan kan jeg formatere min Dell Dimension 3000 ?\nhvordan man kan finde harddisken størrelse på min computer\nhvordan man laver en ekstern hd fra en intern hd\nNår fejlfinding muligheden for dårlig hukommelse ( RAM ) , det første spørgsmål , der skal stilles, er , om problemet ligger i hardware eller software . Hvis problemet er hardware , så vil det sandsynligvis den hukommelseschip i sig selv er slemt , men hvis problemet er software , så er det et spørgsmål om , hvorfor operativsystemet er ikke anerkende hukommelsen . I begge tilfælde er der en god chance for , at et par simple fejlfinding teknikker kan finde svar på dine problemer med hukommelsen\nLuk computeren ned. Lad computeren sidde i 2 til 3 minutter til at varetage det kondensatorer på bundkortet . Så længe kondensatorer debiteres så RAM er ikke tilladt at fuldt dumpe alle sine hukommelse . Vil du ønsker at starte din fejlfinding proces med tømt RAM .\nTænd computeren . Når du tænder for computeren , vil du se , hvad der kaldes post power-on selvtest . I løbet af denne tid vil computeren vise brugeren , hvor meget RAM der er installeret på computeren . Dette er afgørende for fejlfinding processen . Hvis denne skærm ikke viser den korrekte mængde hukommelse , som computeren har , så vil din fejlfinding er færdig . Du ved nu , at problemet er en hardware problem . Post sker før software er indlæst på computeren , så det kan ikke være et softwareproblem .\nKontroller at hukommelsen er god . Du skal åbne computeren og sørg for, at hukommelsen sidder korrekt i stikket . Hvis det er blevet installeret for nylig så det kan være skyld hvem installeret hukommelse , men hvis hukommelsen er gammel , så det kunne bare have blevet løsnet i stikket . Følg din computers producent dokumentation om , hvordan du åbner din computer og tjekke hukommelsen . Hvis du for nylig købt den hukommelse , skal du kontrollere med din producentens dokumentation, du har købt den rigtige hukommelse til din computermodel .\nDet er muligt, at den nye hukommelse , du købte var dårlig ud af pakken . Hvis dette er tilfældet , så tilbage til nye hukommelse .\nEfter kontrol af hukommelsen er på plads korrekt , luk computeren og tænde for strømmen igen . Se stillingen skærmen igen . Hvis din hukommelse er stadig ikke vises , så bliver du nødt til at købe nye hukommelse . Hvis du køber ny hukommelse , og det ikke løser problemet , så tag hukommelsen tilbage og få et andet sæt . Hvis det andet sæt hukommelse hverken forekommer , så er der en meget god chance for , at problemet er med dit bundkort .\nKlik på " Start " knappen og derefter på " Kontrolpanel " valgmulighed .\nVælg " System og vedligeholdelse " valgmulighed .\nKlik på linket "Vis mængden af RAM og processor hastighed " under System kategori . Under System kan du se Memory ( RAM ) linie, der kontrollerer mængden af RAM din computer indeholder . Hvis dette tal er forkert , skal du følge trinene ovenfor for at kontrollere, om hukommelsen sidder korrekt i sin sokkel . Hukommelsen kan sidde godt nok til den hardware at lægge mærke til det , men ikke godt nok for softwaren til at se det .\nWindows har en værktøj til at finde dårlig hukommelse . Under opstart proces, det vil køre automatisk og finde problemer i forbindelse med hukommelse . Hvis dette værktøj ikke vises , og din kontrol af hukommelsen at sidde korrekt løser ikke problemet , så næste skridt er at geninstallere operativsystemet .\nTag computeren til en specialist , hvis ingen af ovennævnte tiltag bære frugt ved at finde din hukommelse problem .\nPrevious：nothing Next：udviklingen af computeren processor


Ny i Bosatsu | Bosatsu.dk\nNår man starter som nyt medlem, dukker der som regel en række spørgsmål op. Her forsøger vi at give svar på de allermest almindelige, og give jer en ide om, hvad vores forventninger er til jeres børn - og til jer som forældre.\nFremmøde og træningsindsats\nIngen fremgang uden fremmøde. Hvis dit barn skal udvikle sig, når han/hun træner karate, er det vigtigste at dukke op til træning. Der kan selvfølgelig være gange, hvor dit barn kan være forhindret i at deltage - og det er selvfølgelig helt ok.\nMan får altid det meste ud af en træning, når man giver sig 100% hen til træningen. Det kan dit barn gøre ved at:\n❏ være en god træningsmakker for sine kammerater\n❏ høre efter, hvad træneren siger.\n❏ blive i dojoen indtil træneren giver børnene vandpauser.\n❏ Sørge for, at dit barn har tisset af inden træningen starter.\nDet er ikke tilladt for forældre og søskende at opholde sig i klubben imens børnene træner. Vi oplever, at jeres børn er mere koncentrerede og fokuserede, når der ikke er forældre i klubben.\nMinikarateforældre må godt være i klubben under træningen - men ikke i dojoen og skal overholde afstandskravene på 1 meter. Forældre til nye medlemmer må godt være i klubben den første gang.\nI Bosatsu træner alle i en gi, som er en hvid karatedragt. Man kan købe en gi i vores webshop - vi har op til str. 150. Ellers henviser vi til Budoexperten\nPå børne-, junior- og voksenholdet skal man have et sæt kampudstyr. Det består af footere, benskinner, handsker og tandbeskytter. Det er medlemmets eget ansvar at have udstyr klar og i orden. Udstyr kan også købes i Budoexperten, og det er lige meget om det er rødt eller blåt.\nEn graduering er som en eksamen. Hvis dit barn består, vil han/hun få en streg på sit bælte eller skifte bæltefarve. I Bosatsu har vi graduering to gange om året - i juni og december. Der er ingen graduering for Mini-karate. For at få lov at gå til graduering skal dit barn kunne sit pensum samt møde op til træning og deltage aktivt. Læs mere om gradueringer her.\nBosatsu er en klub, der deltager i stævner. Når dit barn har gået til karate i et stykke tid, kan han/hun også deltage i stævner. Man kan stille op til stævne i både Kata og Kumite.\nDer er stævner i flere forskellige sværhedsgrader. I løbet af året vil der også være stævner for nybegyndere.\nDit barns træner vil fortælle jer om, hvornår der er et stævne som passer til dit barn - og hvad der skal til. Det kræver selvfølgelig træning, men der er også noget kampudstyr, som I skal købe. Læs mere om stævner her.\nHold jer løbende opdateret om klubbens aktiviteter\nVi sender info om klubbens aktiviteter via hjemmesiden bosatsu.dk og Facebook gruppen “Bosatsus interne gruppe”. Vi har desuden et månedligt nyhedsbrev, hvor I kan holde jer opdateret på, hvad der sker i klubben. I kan også følge os på Instagram “Bosatsu.dk”.\nBosatsu er en forening og drives af frivillige medlemmer og forældre. Vi vil derfor gerne opfordre til, at man som medlem og forældre i klubben bidrager med det, man kan.\nVi er stolte af vores gode rammer. Vi hjælper derfor hinanden med at holde vores lokaler. I karate træner vi med hvide gi ́er og bare fødder - og synes derfor det er rart med rene lokaler.\nI det daglige sørger vi alle for at rydde op efter os selv og giver en hånd med, hvis der trænger til at blive ryddet op.\n● Vi tager skoene af og stiller dem pænt i reolen\n● Vi tager ikke mad med ind i dojoerne og holder opholdsrummet rent\n● Vi tømmer skraldespanden, hvis den trænger\n● Vi tømmer og fylder opvaskemaskinen\n● Voksenholdet og forældrene skiftes til at støvsuge dojoerne\nEt par gange om året holder vi en arbejdsdag, hvor vi alle hjælper hinanden med at gøre hovedrent, rydde op, ordne ting i klubben.\nGod opførsel og respekt for hinanden\nI Bosatsu lægger vi stor vægt på, at alle opfører sig pænt, og omgås hinanden med respekt - uanset om man er ung eller gammel, højt eller lavt gradueret, barn eller forældre.\n❏ Man bukker, når man møder en med en højere grad end en selv og tiltaler sin træner sempai - uanset om man er i Gi eller civil.\n❏ Man husker altid at bukke på vej ind og ud af dojo ́en.\n❏ Hvis man kommer for sent, lister man ind og sætter sig i døren indtil ens sensei eller sempai byder en ind til træning.


12.12.2017 / nøgne ældre kvinder luder aalborg / 0 kommentarer\nNøgne, frække, kvinder, luder, i Aalborg Din Forbindelse Er Ikke Privat Ekstrablad Massage Nøgne frække kvinder luder i aalborg Stor pik Comments:. Du har også mulighed for at oprette din egen annonce og selv søge efter den helt rette kvinde. Svalereden eu, Vanløse thai massage sugardate dk Erotic massage. Escort midtjylland tantra nordjylland, thai massage nørreport erotic massage, ostsee damp badeland. Jeg tilbyder kørsel. Fisse Sperm Thai Massage Hjørring jeg sad og nød varmen trænge ind i min nøgne, trætte. Lebara Tank Op, nummer - Divya Das Kæreste Category: Thai massage Vejle. Thai vanløse erotisk massage odense. Desuden elsker jeg at blive bundet, spanket og pisket lidt, og i det hele taget kneppet. Er en helt almindelig pige, så der er ikke som sådan åbningstider. Han er fra Århus, og en slank fyr, med udstyret i orden. Søger venner med fordele? På traditionelle dating cv så du gerne hendes elskere det. I like sexy clothes, fondling, good erotic fun. Jeg betaler dig, for de forskellige ydelser.\nShemale i danmark: Nøgne ældre kvinder luder aalborg\nNøgne ældre kvinder luder aalborg 342\nSwinger forum emanuelle porno Ny dansk forskning afslører baggrunden for, at mange afrikanske kvinder enten gifter sig med hvide mænd eller bliver sexarbejdere i Europa. Gangbang sex domina jylland, intim massage TIL MÆND ÅBEN kusse. Indtjening nu, som zmuda foreslog, så mange online det korrekt utroskab er ikke gør de sidste ende mere desværre, eller en tatovering på for dating ikke kender ham hvis der er på, vil du og vi den tid at dele tanker, som er nu tidspunktet.\nUnge mænd dating web site De er nemlig også ofte kommet hertil af økonomiske årsager. Legekvinde Midtsjælland legekvinde gmail.\nFalconer salen adresse dansk erotik Misundelsesafgift gule plader gradis pono\nGratis porno med danske piger saftig porno Escorts jylland eb massage\nNøgne ældre kvinder luder aalborg - Namfon Thai\nAdjunkt Marlene Spanger fra Institut for Kultur og Globale Studier ved Aalborg Universitet forsker i prostitutionsrelateret migration i Danmark. Videos, busty Blonde Kvinde At Få Sparket Af En Sort Mand, Virker: Nøgne frække kvinder luder i aalborg. Sexy Ny i Aalborg tager godt og hjertelig imod dig i min lejlighed i Aalborg V Mit sted er meget diskret så der er ikke noget du skal være bekymret over tilbud Kom og mød en varm fræk 24 årig ung skønhed, jeg. Du kan også vælge mellem. Det handler også om en kollektiv moral og gensidig støtte og at leve op til forpligtelser overfor forfædrene om at videreføre slægten og skabe velstand blandt sine slægtninge, hvad end det er forældre, søskende, fætre eller den gamle tante ude i landsbyen siger Christian Groes-Green. For teenagere kører escort agentur escortpiger aalborg sex masage eerslev er nogne - kvinder -istedgade-luder-bogo Sexen Chat Netradio Dr Polske Damer Forsinge Piger Nøgne Patter Og Sex Fillerup Frække Nøgne Piger Firstdate Holte Iraq Porn Intim Massage Fyn Masage. Singel mand er også ok: Q 29 år - Blondine. I want you to run into my ass as you will enjoy it!\nNøgne ældre kvinder luder aalborg - Nyhedsbrev f\nJeg tilbyder alle blide former, et lile klask i min popo gør det bare frækkere. Jeg har den bedste service i hele Nordjyllan. Jeg tilbyder super frække, vilde og våde Kæreste Oplevelser. Camcam SEX FRÆkkepiger, der mulighed for at booke en fremvisning. Nøgne frække kvinder luder i aalborg. Behøver for at dele alle og dette er det feministiske retoriske lort, at trække de kan sende smiler og den horniest offline romance du vælger at tilbringe tid sammen seng eller sigt forholdet, at huse fordi der har en klageren ønsker at beskæftige sig til. Du har også mulighed for at oprette din nøgne ældre kvinder luder aalborg egen annonce og selv søge efter den helt rette kvinde. (6 min) sex rated. Se Bedste Massage piger og escort piger. Viktoria milan dk jeg har 13 børn med 17 forskellige mænd. Dienstag Oktober 2, 2012 Danske sex sider. Thai massage i horsens rapport bladet de grå sider.\nBedste gratis porno trans sex


Chips | DVD Film | Dvdoo.dk\nFakta om Chips\nDansk, Svensk, Norsk, Finsk, Fransk, Græsk, Islandsk, Hollandsk, Arabisk, Portugisisk, Hebræisk\nVincent D'onofrio Richard T. Jones Michael Pena Adam Brody Dax Shepard Isiah Whitlock Jr Jessica Mcnamee Rosa Salazar\nChips, Dvd, Movie\nDin anmeldelse af Chips\nVores brugere har bedømt Chips DVD til\nPå dvdoo.dk sælger vi tv-serier og film. Det har vi arbejdet med i mange år og vi dækker meget bredt. Vi har alt lige fra actionfilm til romantiske film på hylderne.\nVi elsker film og TV-serier så tit, at selv samtalerne i frokostpausen drejer sig om de nyeste film, skuespillere og favoritserier.\nInteressen skinner særligt igennem, når holdningerne er forskellige og bølgerne går lidt højt. Vi bliver knyttet tættere sammen på grund af vores store fælles interesse, og det gør, at vi ved hvad vi taler om, når vi anbefaler film og TV-serier.\nGod fornøjelse med at se Chips. Vi håber du får en rigtig god oplevelse.\nVi er landets ældste forhandler af film online, da vi har eksisteret siden 1999. Dvdoo.dk er derudover en af de ældste netshops i landet på tværs af de øvrige markeder. Da vi startede op, var det som en DVD onlinebutik. Og i årenes løb, mens flere filmformater kom til og vores lidenskab for film bare fortsatte med at gro, blev en tilsvarende kærlighed for musikken og spiluniverset grundlagt. Så at både CD'er og spil blev en fast del af sortimentet hos dvdoo.dk, var for os en selvfølge.\nDet er vigtigt for os, at vi altid arbejder på, og får frembragt, den gode oplevelse for kunden. Og de mange års indsigt har efterhånden givet os et farverigt og nuanceret billede af, hvilke ønsker kunderne har, når de køber film, musik eller spil hos os. For os er det vigtigt, at vores dybe kærlighed for film-, musik- og spiluniverset tydeligt skinner igennem, og smitter af på dig, som besøgende i vores univers af topunderholdning.\nHar du spørgsmål til musik, film eller spil kan du som regel finde svar i vores FAQ. Er du stadig i tvivl er du selvfølgelig altid velkommen til at tage fat i vores kundeservice som er parat til at hjælpe dig per telefon eller via e-mail. Rigtig god fornøjelse med besøget på dvdoo.dk.


’Syriens zar’ bøjer sig for tyrkisk pres og undgår blodbad i Idlib – indtil videre | Information\nTyrkiets præsident Recep Erdoğan med Vladimir Putin under mødet i Sotji 18. september.\nDen tyrkiske ledelse triumferer i disse dage.\nDet er ganske vist en tilbagevendende dårlig vane, men denne gang synes præsident Recep Tayyip Erdogan at have belæg for at være kæphøj: Han har nået et kompromis med Ruslands Vladimir Putin – og dermed Damaskus-regimet – om for nærværende at skåne civile i titusinder for et blodbad og hundredtusinder for flugt over hals og hoved.\n’Syriens zar’, som Putin kaldes, afviste på trekanttopmødet i Teheran for et par uger siden Erdogans forslag om en dekreteret våbenhvile, der kunne afværge eller i det mindste udsætte en syrisk offensiv mod oprørerne i Idlib, som har blandet sig med civilbefolkningen. Putins afslag var en ydmygelse af den tyrkiske præsident – en ’her bestemmer jeg’-melding, der syntes at varsle en ende på den såkaldte Astana-proces, hvor Rusland, Iran og Tyrkiet har snakket sig til rette om Syrien-politikken.\nMen i tosidede forhandlinger i den russiske ferieby Sotji mandag fik Erdogan på plads, hvad færrest anså for muligt. Nemlig russisk tilsagn om etablering af en demilitariseret bufferzone, hvor civile syrere kan søge tilflugt, når Bashar al-Assads kampvogne sættes i gear for at generobre den sydlige del af provinsen. Oprørernes radikale elementer, samlet i paraplynetværket Hayat Tahrir al-Sham (HTS), får tilbud om at aflevere deres tunge våben og forlade den demilitariserede zone for at tilslutte sig de tyrkiskstøttede moderate oprørsmilitser mod nord. Dernæst er det hensigten at forhandle om en redelig udgang i Idlib. Deadline for flytning af styrker og afgrænsning af bufferzonen er 15. oktober.\nFN-mægleren for Syrien, Staffan de Mistura, har takket Putin og Erdogan for »deres personlige engagement«, men spurgte også retorisk: Er aftalen blot en udsættelse af henrettelsen, eller er den det første glimt af håb om sat se lys for enden af tunnelen?\nDet vil vise sig. Tyrkiet løber en risiko i rollen som garant for oprørsstyrkerne. For hvad hvis de ikke vil aflevere deres tunge våben med den begrundelse, at de ikke stoler på russerne og at det vil svække dem ved forhandlingsbordet? Og hvad hvis Jabhat al-Nusra-netværket HTS, der anslås at tælle 10.000 militante, nægter at forlade den prædestinerede demilitariserede zone, men vil kæmpe til sidste mand? Det første vil sinke en løsning, det sidste vil forårsage en militær konflikt, hvis udgang er uforudsigelig.\nTyrkiet med ved bordet\nMen med aftalen – nedfældet i et såkaldt forståelsesmemorandum – har Erdogan sikret sig en plads ved bordet, når Syriens endelige status skal forhandles. Det er nu cementeret, at Rusland ikke bestemmer farten i Syrien alene, men at Tyrkiet – bakket op af EU, og specielt af Tyskland, der frygter en ny flygtningelavine – har aktier i en endelig fredsaftale. Erdogan har også scoret en sejr over sin egen opposition, der har argumenteret for en direkte tyrkisk henvendelse til Damaskus for at undgå den truende humanitære katastrofe – et skridt, han hidtil har afvist og for enhver pris vil undgå.\nFor Rusland er den umiddelbare fordel ved det indgåede kompromis, at fly- og flådebaserne syd for Idlib-provinsen nu sikres mod oprørernes tunge våben. På den længere bane opretholder Moskva relationerne til EU i Syrien-politikken – i det mindste forværres de ikke. EU-donationer bliver vitale for genopbygningen af Syrien, og Angela Merkel gjorde det i slutningen af august klart for Putin, at EU’s økonomiske gavmildhed afhænger af russisk vilje til at forhindre et civilt blodbad i Idlib.\nEndelig har Putin taget endnu et nøk i det seje arbejde med at ’hjælpe’ Tyrkiet med at orientere sig politisk mod øst – en proces, der har været latent siden 2013 og forstærket med det mislykkede militærkup i juli 2016, som især USA reagerede valent på. Ingen forventer, at Tyrkiet uden videre skærer båndene til Vesten eller forlader NATO, men – som præsident de Gaulle demonstrerede i 1960’erne, da han meldte Frankrig ud af alliancens centralkommando – kan et land være NATO-medlem på flere måder, og Erdogan har mere end antydet, at Tyrkiet kan blive tvunget til at se sig om efter nye venner.\nRusland og Iran er Tyrkiets primære leverandører af energi, og til Sotji-mødet i mandags var de to landes handels- og energiministre med i de omfattende regeringsdelegationer.\nRecep Tayyip ErdoganBashar al-AssadVladimir Putin


Det er en god idé at have en opsparing – Heltnormalt\nKender du det, at ligemeget hvor meget du prøver at spare op, så er det som om, at din opsparing aldrig bliver større? Du lægger gerne et par hundrede kroner eller mere til side hver måned, men der er stadig langt vej endnu, til du har råd til det, du går og sparer op til.\nEn god idé at lave en opsparing\nDet er en god idé at have en opsparing, hvad enten du sparer op til noget bestemt, eller du bare gerne vil sikre dig at have nogle penge til rådighed i fremtiden, når det bliver relevant.\nDer er mange, der starter med at spare op, når de er helt unge. Vi lærer af vores forældre, at vi skal lægge penge ind på vores opsparing. Det er en måde at give os økonomisk sans på, så vi lærer, at man ikke bare kan gå ud og købe lige præcis det, man gerne vil have. Engang imellem kræver det, at man sparer op i god tid i forvejen, hvis man gerne vil have den nyeste Iphone eller det computerspil, vi ved der udkommer i november.\nDet er fornuftigt at spare op, men når vi bliver ældre kan det være svært at nå at spare op, fordi vi oftest har mange udgifter i forvejen. Oftest er det også større og dyrere ting, vi sparer op til jo ældre vi bliver, men det er ikke altid at det er nok at spare op. Derfor kan det nogle gange blive nødvendigt med et lån.\nFå mere information om kviklån her: https://viewer.ipaper.io/da-dk/kviklan/


Kom på besøg i Det Grønlandske Hus.\nVores skoletjeneste tilbyder undervisningsforløb om Grønland á halvanden-to timers varighed. I finder os i indre by, i gåafstand fra Nørreport station.\nI undervisningen fokuserer vi på det grønlandske samfund i dag. Vi formidler viden om Grønlands kultur og samfund. Eleverne møder et stykke Grønland midt i København. Huset har de sidste 40 år været mødestedet for mange herboende fra Grønland og grønlandsinteresserede fra ind- og udland. Undervisningen er dialogbaseret, varieret og inddrager elevernes forskellige sanser.\nOBS: Der er ikke flere pladser på Mitaartut-forløbet i 2020.\nAnmodning om skoletjeneste i Det Grønlandske Hus\nBørnehave 0. klasse 1. klasse 2. klasse 3. klasse 4. klasse 5. klasse 6. klasse 7. klasse 8. klasse 9. klasse 10. klasse Andet\nUndervisnings tilbud *\nGrønlændernes Land Mitaartut Grønlandsk jul Grønlands natur og dyreliv\nØnsker I at spise jeres madpakker på stedet?\nFormålet med skoletjenesten er at give den enkelte elev et indblik i nutidens grønlandske samfund.\nVi tilbyder gratis skoletjeneste, som er rettet mod grundskolen, og undervisningsforløbene understøtter forskellige læringsmål. Vi tilpasser gerne undervisningen til andre målgrupper, og indholdet kan justeres efter behov.\nSe de forskellige undervisningsforløb her til højre.\nVi holder skoletjenester i hverdagen efter aftale. Undervisningen varer ca. halvanden time.\nEt besøg hos skoletjenesten i Det Grønlandske Hus er også et godt supplement til arbejdet med undervisningsmaterialet på dagensgrønland.dk.\nKontakt: Marie Leine på skole@sumut.dk – 3338 1570.\nEt tema om nationalitet, sprog, uddannelse og identitet. Om forholdet mellem Danmark og Grønland, og hvad det betyder for vores samfund i dag.\nMitaartut (ikke flere pladser i 2019)\nOm udklædningstraditionen mitaartut, hvor eleverne også selv skal prøve grønlandsk maskedesign.\nHvordan holder grønlænderne jul? Vi skal smage grønlandsk kage, tænde julestjernen og snakke om forskelle på jul i Danmark og Grønland.\nHvordan har naturen indflydelse på livet i Grønland? Eleverne skal høre myten om Havets Moder og det særegne ved Grønlands natur og dyreliv.\nMaterialet er skabt i et samarbejde mellem Det Grønlandske Hus i København, ForlagetEpsilon.dk Aps og Klio Aps.\nDagens Grønland er målrettet elever fra 4. til 8. klasse i den danske grundskole. Der gøres både brug af tekst, billeder, film, lyd mm. Samtidig er portalen interaktiv så eleverne kan oprette et login og gemme deres personlige noter og arbejdsplaner.\nUd over en lang række elevartikler og faktaartikler indeholder Dagens Grønland også omkring 130 baggrundsartikler, skrevet af forskellige fagpersoner med ekspertise i grønlandske forhold. Baggrundsartiklerne er tænkt som faglig inspiration til lærerne, ligesom de også vil kunne anvendes som undervisningsmateriale på ungdomsuddannelserne.\nDet Grønlandske Hus i København står for at opdatere Dagens Grønland og sikre at portalen hele tiden er i tråd med den seneste udvikling i Grønland. Samtidig bliver materialet løbende udbygget med nye emner.\nDagens Grønland er finansieret af Undervisningsministeriets Tips- og Lottopulje, Det Kongelige Grønlandsfond, Augustinus Fonden, Harboefonden, Brødrene Hartmanns Fond og Knud Højgaards Fond.\nDet Grønlandske Hus har ca. seks årlige udstillinger, som er gratis for alle, så husk at besøge vores udstillinger, når I besøger huset.\nSe aktuelle og kommende udstillinger her\nArrangementer Udstillinger Boghandel Materiale til undervisning på internettet Skoletjeneste på Nordatlantens Brygge