Når gæld bliver et problem - PDF\nDownload "Når gæld bliver et problem"\n1 Når gæld bliver et problem - en undersøgelse af gæld blandt unge under uddannelse Mads Engholm og Johanne Skriver UngdommensAnalyseEnhed Maj 2011 Udført for Danske Studerendes Fællesråd og Danske Bank 1\n2 Indholdsfortegnelse Resumé 3 Forord 4 1. Indledning 5 2. Forundersøgelsens konklusioner 7 1. Den skrøbelige studieøkonomi 7 2. På vej mod en selvstændig privatøkonomi 8 3. Gældsproblemerne truer, når studieøkonomien knækker 8 4. Hvor mange ender med gældsproblemer? Vi mangler målrettede tilbud til uddannelsessøgende med gældsproblemer SU-lån De unge i uddannelsessystemet Hvor mange tager SU-lån? Hvad betyder SU-lån for de uddannelsessøgendes økonomi? Hvem misligholder tilbagebetalingen af SU-lånene? Private forbrugslån Hvad er private forbrugslån? Hvor udbredte er private forbrugslån blandt studerende? Hvad kendetegner studerende med forbrugslån? Hvad betyder kønsforskelle og forsørgerrollen for unges økonomiske adfærd? Tre profiler på uddannelsessøgende med gældsproblemer 27 Fællestræk ved de gældsramte unge 27 Profil 1: De ældre uddannelsessøgende med familieudgifter 28 Profil 2: De kortuddannede med manglende økonomisk viden 29 Profil 3: De udsatte unge med svage netværk Samfundsårsagerne bag gældsproblemerne Manglende viden om privatøkonomi, lån og gæld Den elektroniske selvbetjeningsøkonomi Hvordan styrer man overgangen til en selvstændig privatøkonomi? Uddannelseskravet og sociale faktorer Den økonomiske krise Hvordan modvirker vi gældsproblemerne? De eksisterende tilbud Hvornår kan vi fange de uddannelsessøgendes interesse for økonomi? Metoden bag forundersøgelsen Litteraturliste Liste over anvendte figurer 40 Appendiks 1: SU-lån 41 Appendiks 2: Private forbrugslån 50 2\n3 Resumé Denne undersøgelse om gældsproblemer blandt uddannelsessøgende er udarbejdet af UngdommensAnalyseEnhed som et led i et samarbejde mellem Danske Studerendes Fællesråd og Danske Bank. Undersøgelsen gennemgår den eksisterende viden fra undersøgelser, gældsrådgivninger og andre eksperter om, hvor udbredte gældsproblemer er blandt uddannelsessøgende og hvad der kendetegner de uddannelsessøgende, der har problemer med at betale deres gæld fra SU-lån og private forbrugslån. Undersøgelsen tager udgangspunkt i, at andelen af SU-låntagere, der misligholder tilbagebetalingen af deres lån, er voksende. En tilsvarende vækst ser vi i antallet af unge, der registreres som dårlige betalere i RKI. Ud fra den viden, vi har samlet fra eksisterende undersøgelser og fra interviews med en række eksperter kan vi tegne tre profiler på uddannelsessøgende, har problemer med at få en almindelig SU-baseret studieøkonomi til at balancere og som derfor har højere risiko end gennemsnittet for at ende med gældsproblemer: Uddannelsessøgende, der starter sent på deres uddannelse, har ofte været ude på arbejdsmarkedet og har etableret sig med børn og fast bolig. De har derfor oftere et højere basisforbrug, som gør det svært at få indtægter og udgifter til at passe sammen på en SU-baseret studieøkonomi, hvis ikke de har en partner med erhvervsindtægt, der finansierer størsteparten af de faste udgifter. Denne gruppe uddannelsessøgende tager oftere forbrugslån og SU-lån og låner også større beløb end gennemsnittet. De, der er forsørgere (og især eneforsørgerne) har svært ved at frigøre tid til at tage mere erhvervsarbejde, når de både skal passe uddannelse og familie. Gruppen er også kendetegnet ved, at de får mindre økonomisk støtte fra forældrene end gennemsnittet. De uddannelsessøgende på erhvervsuddannelserne eller og gymnasiale ungdomsuddannelser som HF enkeltfag, har større risiko for at ende med stor gæld. Gælden opbygges både på det private lånemarked, hvor de oftere benytter sig af dyre lån, og med SU-lån, som de har svært ved at betale tilbage, især hvis det ikke lykkes dem at fuldføre deres uddannelse, så de ender som ufaglærte eller ledige. De har oftest underskud på forbrugskontoen og har mindre viden om og interesse for økonomi end andre uddannelsessøgende. Mange af dem kommer desuden fra hjem uden en stærk uddannelsestradition, så de har svært ved at trække på støtte hjemmefra til at finde ud af, hvordan man får en studieøkonomi til at hænge sammen. Den sidste profil er en mere sammensat gruppe, som har det tilfælles at der er sket noget i deres liv, som gør det svært for dem at komme videre og gennemføre en uddannelse på normeret tid. Det kan være krisesituationer som dødsfald i familien, stress eller langvarig sygdom. De bliver ofte forsinkede på uddannelsen og mange løber derfor tør for SU undervejs. Og hvis ikke deres familie kan hjælpe dem, er de ofte henvist til lån for at få økonomien til at hænge sammen. De savner ofte det overskud, der skal til for at overskue og styre privatøkonomien. Derfor kan de også miste kontrollen over deres gældsætning. Undersøgelsen konkluderer, at der mangler målrettede informations- og rådgivningstilbud til uddannelsessøgende, der har gældsproblemer eller risikerer at få det. 3\n4 Forord Af Magnus Pedersen, formand for Danske Studerendes Fællesråd I starten af året kom det frem, at studerende skylder over 22 milliarder kroner i SU-gæld. Det kan som udgangspunkt lyde som et svimlende højt beløb, og i kølvandet på opgørelsen fulgte også en gammel debat om, hvorvidt studerende kan håndtere deres økonomi. Det bekymrende var nemlig ikke de 22 milliarder i sig selv. Det var snarere konstateringen af, at stadig flere misligholder tilbagebetalingen af deres SU-gæld. Fordommene om, at studerende bruger deres SU på latte, modetøj og fest er der mange af. Det er fordomme, der alle peger på, at studerende med gældsproblemer skal knibe ballerne sammen og stramme livremmen ind. Men trods mange års debat om studerende økonomiske forhold mangler vi i dag stadig viden om studerende med gæld, især dem der har det allersværest og ender i uhåndterbare gældsproblemer. Der er derfor et stort behov for at lufte ud i fordomme og myter om studerendes gæld. For hvem er det egentlig der stifter gæld? Og hvad er årsagerne til, at flere og flere studerende ender i gældsproblemer? Hvert år bruger samfundet store summer på, at understøtte unge, der tager en uddannelse. Det gør vi, da Danmark er dybt afhængig af, at så mange tager en uddannelse som muligt og at alle har lige muligheder for at tage en uddannelse. Men for mange slår SU en ikke til og i nogle tilfælde ender studieøkonomien med gældsproblemer. Det er et stort problem for den enkelte og samfundet. Efter endt studie kan gældsproblemer betyde forringede muligheder for at stifte familie eller flytte for at finde arbejde, og i sidste ende kan risikoen for gæld afskrække unge fra at tage en uddannelse. Vi har derfor behov for, at vide mere om hvilke studerende der ender i gældsproblemer og årsagerne til det. Derfor har Danske Studerendes Fællesråd gennemført denne undersøgelse, der skal skabe klarhed om studerendes gældsproblemer. Vi vil gerne sige tak for godt samarbejde til Danske Bank, som har finansieret undersøgelsen og leveret viden og input fra analyser, eksperter og rådgivere med erfaring i rådgivning til unge og gældsramte. Vi håber, at undersøgelsen kan være startskuddet for en fortsat dialog og en stærkere samlet indsats blandt alle de organisationer og institutioner, som sidder med værdifuld viden og berøringsflader til de unge, vi ønsker at hjælpe med at undgå gældsproblemer. God læsning Magnus Pedersen 4\n5 1. Indledning Sidste år gennemførte UngdommensAnalyseEnhed spørgeskemaundersøgelsen Studenterøkonomi 2010, hvor vi afdækkede, hvordan de studerendes økonomi er skruet sammen. Undersøgelsen viste kort fortalt, at den almindelige studerende på SU har en månedsindkomst på basis af SU-stipendiet, erhvervsarbejde og økonomisk støtte fra familien på små kr. Den almindelige studerende har dermed et ganske begrænset økonomisk råderum, hvor forbruget skal holdes i stramme tøjler og hvor der selvsagt er meget begrænsede muligheder for at spare op til uforudsete begivenheder som sygdom, studieforsinkelse osv. Derfor må de fleste studerende optage lån undervejs i deres uddannelse for at få økonomien til at hænge sammen. Arbejdet med Studenterøkonomi 2010 gjorde os opmærksomme på, hvor meget lån betyder for de studerendes økonomi. I vores budgetudregninger skulle den gennemsnitlige studerende tage SU-lån hver tredje måned for at have råd til at dække sine faste basale udgifter som bolig, mad, tøj og fagbøger. Næsten en tredjedel af deltagerne i undersøgelsen svarer, at de havde taget private forbrugslån i form af banklån, lån og afbetalingsaftaler i butikker eller en kassekredit i banken. I gennemsnit var denne tredjedels forbrugslån på kr. 1 Samtidig viste tal fra institutioner som SU-styrelsen, RKI og SKAT, at et voksende antal unge misligholder deres gæld til pengeinstitutter, forretninger og det offentlige. For de uddannelsessøgendes vedkommende slår det blandt andet igennem i en voksende andel, der misligholder tilbagebetalingen af deres SU-lån. På den baggrund har Danske Studerendes Fællesråd taget initiativ til samarbejdet med Danske Bank om at lade UngdommensAnalyseEnhed gennemføre denne forundersøgelse af uddannelsessøgendes lånemønstre og gældsproblemer. Undersøgelsens formål ligger i tråd med Danske Banks mål om at højne den finansielle forståelse blandt børn og unge, som blandt andet har ført til, at Danske Bank har udviklet undervisningsmateriale, online spil og rådgivningstilbud, der skal klæde børn og unge på til at forvalte deres økonomi bedre. I forundersøgelsen har vi samlet og bearbejdet den viden om uddannelsessøgendes økonomi, lånemønstre og gældsproblemer, der eksisterer i publikationer, statistik og hos eksperter i en række institutioner og organisationer. På baggrund af den indsamlede viden beskriver vi de uddannelsessøgende, der i særlig grad har eller risikerer at få problemer med gældsættelse og kommer med bud på, hvor stor en del af de uddannelsessøgende, det drejer sig om. Afslutningsvis giver vi en række bud på, hvordan man kan hjælpe uddannelsessøgende til at undgå at ende i gældsproblemer, de ikke selv kan håndtere. I den sammenhæng vil vi gerne understrege, at vi ikke ser det som et problem i sig selv, at de uddannelsessøgende tager lån som en del af finansieringen af deres leveomkostninger, mens de er under uddannelse. Det er først et problem, hvis de ikke forstår konsekvenserne af at tage lån, mister kontrollen over gældsætningen eller ender i omstændigheder, hvor de ikke kan betale deres gæld og derfor ender med at misligholde den. 1 Her defineret som banklån, lån og afbetalingsaftaler i butikker eller en kassekredit i banken. 5\n6 Disse tre faktorer manglende viden, manglende kontrol og manglende betalingsevne er de tre grundingredienser i de gældsproblemer, som er en reel trussel mod uddannelses- og fremtidsmulighederne for især de uddannelsessøgende, der i forvejen har svære vilkår for at gennemføre deres uddannelse. UngdommensAnalyseEnhed vil gerne benytte lejligheden til at takke Corporate Responsibility Manager Tina Obel Lope, HR-specialist Maj Pagh og Financial Literacy Coordinator Lise Ann Knudsen fra Danske Bank, og medlemmerne af forundersøgelsens styregruppe, Mads Svaneklink og Louise Lipczak Hansen fra Danske Studerendes Fællesråd, for godt samarbejde og konstruktiv dialog omkring tilrettelæggelsen af forundersøgelsen. Vi vil også takke de mange eksperter, som velvilligt har stillet sig til rådighed for interviews: Iben Justine Hansen, Luise Engel, Kristian Have, Jan Quistorff, Maja Marie Illemann, Las Olsen, Ann Lehmann Erichsen, Annette Mathiasen, Gert Mouritzen, Annie Kristensen, Martin Rygaard Lassen, Stig Garsdal, Susanne Lyk Nielsen, Anne Sofie Steenstrup, Annette Petersen, Turf Böcker Jakobsen, Villy Jensen, Lissi Andersen og Nanna Boysen. Med venlig hilsen Mads Engholm Johanne Skriver 6\n7 2. Forundersøgelsens konklusioner 1. Den skrøbelige studieøkonomi På grundlag af besvarelser fra mere end studerende viste Ungdommens AnalyseEnheds undersøgelse Studenterøkonomi 2010, at en almindelig studerende på en videregående uddannelse har en månedlig indkomst fra SU-stipendiet, studiejob, økonomisk støtte fra familien og andre småindtægter på knap kr. De faste minimumsudgifter til bolig, studieudstyr, mad, tøj og transport m.v. løber imidlertid op i knap kr. om måneden. Der er kort sagt et hul på knap kr. om måneden, som den almindelige studerende dækker med lån for at få budgettet til at hænge sammen. En tilsvarende opgørelse lavet på grundlag af undersøgelser fra Nordea og SU-styrelsen viser også, at den gennemsnitlige studerende tager stadig mere i SU-lån, jo ældre de bliver. Hvor de yngste studerende, der typisk er nystartet på uddannelsen, stort set ikke tager SU-lån, modtager de årige studerende i gennemsnit kr. om måneden i SU-lån. Begge opgørelser peger på, at den SU-baserede studieøkonomi, som er livsgrundlaget for det store flertal af de danske uddannelsessøgende 2, er ganske skrøbelig, fordi der kun skal forholdsvis små uforudsete udsving i form af ekstra udgifter eller svigtende indtægter til, før udgifterne overstiger indkomsten. Når den uddannelsessøgende skal holde sine udgifter inden for dette begrænsede økonomiske råderum, skal forbruget holdes i stramme tøjler. Samtidig er der kun begrænsede muligheder for at spare op til at modstå konsekvenserne af uforudsete begivenheder som sygdom, studieforsinkelse osv. Konsekvensen bliver, at mange uddannelsessøgende tager lån for at få hverdagsbudgettet til at hænge sammen eller for at kompensere for uforudsete udgifter. De fleste ender ikke med større lån end at de kan betale dem planmæssigt tilbage undervejs eller efter endt uddannelse. Men flere grupper af uddannelsessøgende har en højere risiko for at ende med gældsproblemer. Det skyldes overordnet et samspil mellem tre faktorer: manglede grundlæggende økonomisk viden om lån og gæld, manglende kontrol over hvordan deres privatøkonomi og deres låntagning udvikler sig og uventede forandringer af deres økonomi, der gør dem ude af stand til tilbagebetale den gæld, de har på SU- og forbrugslån. 2 Uddannelsessøgende bruges gennemgående som fællesbegreb for studerende ved de videregående uddannelser og elever på de gymnasiale og erhvervsrettede ungdomsuddannelser. Hvor der står studerende eller elever, dækker det kun for den konkrete gruppe. 7\n8 2. På vej mod en selvstændig privatøkonomi De uddannelsessøgendes muligheder for at forstå og styre deres privatøkonomi kompliceres af, at studietiden er en afgørende overgangsfase i de fleste unges liv. De starter på en uddannelse de selv har valgt, flytter hjemmefra, skifter mellem forskellige studiejob, indgår i parforhold, hvor en del også stifter familie og får børn, og bliver til sidst færdig med uddannelsen, får arbejde som færdiguddannet og finder en mere permanent bolig. For en del unge omfatter overgangsfasen også afbrydelse og skift af uddannelse undervejs, flytning til en ny by, studieophold eller rejser i udlandet, opløste parforhold og rollen som eneforsørger for et eller flere børn. De fleste danske unge lever mellem 2 og 10 år i denne overgangfase med den SU-baserede studieøkonomi, vi har beskrevet ovenfor. Det kræver både viden, disciplin og opbakning fra familie og sociale netværk, når man som ung uddannelsessøgende skal lære at tage ansvar for sin egen økonomi og de begrænsninger i forbruget, der følger med at være på SU. De fleste uddannelsessøgende klarer denne opgave. De følger et mønster, hvor de udsætter mange forbrugsbehov og udgifter, fx til at få børn og en familiebolig, til de er færdige med deres uddannelse. Det giver fleste uddannelsessøgende en vis fleksibilitet og tilpasningsevne, at de ikke har økonomisk ansvar for andre end dem selv. Samtidig viser blandt andet EU-undersøgelser 3, at danske uddannelsessøgende målt på en række faktorer er mere økonomisk selvstændige end uddannelsessøgende i andre EU-lande. De indtræder tidligt på arbejdsmarkedet gennem deres studiejobs, arbejder mere ved siden af uddannelsen, flytter tidligere hjemmefra og er mindre afhængige af økonomisk støtte fra forældrene på grund af SU-systemet. Det gør, at de fleste af dem tidligt får de første erfaringer med at styre deres egen økonomi. Men uafhængigheden gør også, at de tidligt selv skal lære at varetage deres privatøkonomi på en ansvarlig måde. 3. Gældsproblemerne truer, når studieøkonomien knækker Selv om de fleste uddannelsessøgende som sagt klarer opgaven, er der en del, der oplever at studieøkonomien knækker, så de ender med en gæld, de ikke kan betale tilbage som planlagt. Der ser især ud til at gælde for uddannelsessøgende, hvis forudsætninger er anderledes end gennemsnittet. Et bredt flertal blandt samfundets beslutningstagere forventer i dag, at en voksende andel af alle unge skal fuldføre erhvervs- eller videregående uddannelser, der giver dem arbejdsmarkedskompetencer. Det betyder også, at beslutningstagerne forventer, at flertallet af de unge, der i dag af personlige, økonomiske eller sociale årsager fravælger uddannelsesvejen, ændrer adfærd til at bruge længere tid i uddannelsessystemet og leve på en studieøkonomi. Resultaterne af vores forundersøgelse tyder ikke overraskende på, at gældsproblemerne i høj grad findes blandt de unge, der i dag har sværest ved at fuldføre deres uddannelse. Kravene om en øget mobilisering til 3 EU-kommissionen (2009): EU Youth Report. 8\n9 uddannelsessystemet kan derfor risikere at få den utilsigtede uheldige bivirkning, at der bliver flere unge under uddannelse, som risikerer at ende med gældsproblemer. Ud fra de data, vi har til rådighed, kan vi opstille tre profiler på uddannelsessøgende, der ser ud til at have en særlig høj risiko for at ende med gældsproblemer: Profil 1: De ældre uddannelsessøgende med familieudgifter Uddannelsessøgende, der starter sent på deres uddannelse, har ofte været ude på arbejdsmarkedet og har etableret sig med børn og fast bolig. De har derfortypisk et højere basisforbrug, som gør det svært at få indtægter og udgifter til at passe sammen på en SU-baseret studieøkonomi, hvis ikke de har en partner med erhvervsindtægt, der finansierer størsteparten af de faste udgifter. Denne gruppe uddannelsessøgende tager oftere forbrugslån og SU-lån og låner også større beløb end gennemsnittet. De, der er forsørgere (og især eneforsørgerne) har svært ved at frigøre tid til at tage mere erhvervsarbejde, når de både skal passe uddannelse og familie. Gruppen er også kendetegnet ved, at de får mindre økonomisk støtte fra forældrene end gennemsnittet. Denne gruppe er især tydelig blandt den tiendedel af de studerende, der har de største forbrugslån. Profil 2: De kortuddannede med manglende økonomisk viden De uddannelsessøgende på erhvervsuddannelserne og gymnasiale ungdomsuddannelser som HF enkeltfag, har større risiko for at ende med stor gæld. Gælden opbygges både på det private lånemarked, hvor de oftere benytter sig af dyre lån, og med SU-lån, som de har svært ved at betale tilbage, især hvis det ikke lykkes dem at fuldføre deres uddannelse, så de ender som ufaglærte eller ledige. De har oftest underskud på forbrugskontoen og har mindre viden om og interesse for økonomi end andre uddannelsessøgende. Mange af dem kommer desuden fra hjem uden en stærk uddannelsestradition, så de har svært ved at trække på støtte hjemmefra til at finde ud af, hvordan man får en studieøkonomi til at hænge sammen. Denne gruppe udgør ifølge Penge- og Pensionspanelet omkring hver fjerde unge. Profil 3: De udsatte unge med svage netværk Den sidste profil er en mere sammensat gruppe, som har det tilfælles at der er sket noget i deres liv, som gør det svært for dem at komme videre og gennemføre en uddannelse på normeret tid. Det kan være krisesituationer som dødsfald i familien, stress eller langvarig sygdom. De bliver ofte forsinkede på uddannelsen og mange løber derfor tør for SU undervejs. Og hvis ikke deres familie kan hjælpe dem, er de ofte henvist til lån for at få økonomien til at hænge sammen. De savner ofte det overskud, der skal til for at overskue og styre privatøkonomien. Derfor kan de også miste kontrollen over deres gældsætning. Denne gruppe er sværere at sætte tal på, men den fylder meget blandt de unge, der henvender sig til hjælpeinstanser som gældsrådgivningerne og Studenterrådgivningen. Når man som uddannelsessøgende kombinerer træk fra flere af disse profiler, er der selvsagt endnu større risiko for at ende med gældsproblemer. 9\n10 4. Hvor mange ender med gældsproblemer? En række faktorer kan være med til at give en fornemmelse af, hvor mange uddannelsessøgende, der ender med gældsproblemer eller risikerer at gøre det : misligholder deres SU-lån: Statens Administration registrerer et voksende antal nuværende og tidligere uddannelsessøgende, der misligholder tilbagebetalingen af deres SU-lån. I 2009 misligholdt 15 % af låntagerne deres SU-gæld. På to år er er antallet af misligholdere steget med 12 % og omfanget af den misligholdte lånegæld er steget med 23 %. 4 Jo lavere uddannelsesniveau, des større risiko er der for, at de uddannelsessøgende misligholder tilbagebetalingen af lånet. Det er således flere end hver fjerde, der tager SU-lån på en gymnasial eller erhvervsfaglig ungdomsuddannelse, der ender med at misligholde deres lån. 5 Studieafbryderne misligholder i særlig høj grad deres SU-lån: De, der har afbrudt en uddannelse, har en markant højere andel af misligholdere end andre med SU-lån. Også her slår forskellen i uddannelseslængde igennem. Blandt de, der skal betale af på SU-lån, blev tilbagebetalingen misligholdt af hver femte, der har afbrudt en lang videregående uddannelse; af omtrent hver tredje, der har afbrudt en mellemlang eller kort videregående uddannelse; og af op imod to tredjedele af dem, der har afbrudt en ungdoms- eller erhvervsuddannelse unge er registreret som dårlige betalere: Antallet af unge 6, der registreres som dårlige betalere, er stigende. I 2009 havde unge under 25 år gæld til det offentlige. På tre år voksede antallet af årigei RKI s skyldnerregister fra til i 2011 og deres gennemsnitlige misligholdte gæld steg fra kr. til kr. Selv om det umiddelbart ikke synes som store beløb, skal det ses i forhold til, at uddannelsessøgende på SU har meget begrænsede indkomster sammenlignet med befolkningsgennemsnittet og derfor også har væsentlig færre penge at betale gælden af med. De årige er nu den aldersgruppe, hvor andelen af registrerede dårlige betalere i RKI er højest. 7 For de uddannelsessøgende, der ender med at misligholde deres gæld, kan konsekvenserne være alvorlige. En registrering som dårlig betaler i RKI ødelægger deres kreditværdighed i forhold til at få lån til fx en familiebolig. En dårlig økonomi under uddannelsen kan tvinge dem ud i så meget erhvervsarbejde, at de må droppe uddannelsen eller blive forsinket. Og ubetalt gæld til venner og familiemedlemmer kan skade familieforhold og sociale netværk, som man er afhængige af, når man står i en krisesituation. 4 SU-styrelsen: SU-støtte og SU-gæld 2009, side SU-styrelsen: SU-støtte og SU gæld 2009, s RKI skelner ikke mellem, om de unge er under uddannelse eller ej. 7 Experian (2011): RKI Statistik, faktaark, januar\n11 5. Vi mangler målrettede tilbud til uddannelsessøgende med gældsproblemer Hvis man ønsker at hjælpe de uddannelsessøgende, der er endt med gældsproblemer, og undgå at flere risikerer at ende der, anbefaler vi på grundlag af undersøgelsens resultater en kombineret indsats på tre niveauer: 1) en bred informationsindsats, der kan hæve det generelle økonomiske vidensniveau blandt unge og særlig fange opmærksomheden hos de unge, der ikke har den nødvendige økonomiske viden med hjemmefra; 2) en målrettet rådgivningsindsats for de unge, der allerede har eller er på vej ud i alvorlige gældsproblemer; 3) samt en politisk indsats, der gør det økonomisk muligt at uddanne sig for unge, der har andre livsvilkår end den gennemsnitlige uddannelsessøgende og derfor har svært ved at få en SU-baseret studieøkonomi til at fungere. I dag findes der ikke målrettede tilbud om gældsrådgivning til unge under uddannelse. De eksisterende rådgivningstilbud er enten fokuseret på andre målgrupper, som det fx er tilfældet for de kommunale og frivilligbaserede gældsrådgivninger, vi har talt med. Eller også er de koncentreret om psykologisk, social, juridisk eller studieteknisk rådgivning, som det fx gælder for Studenterrådgivningen, de forskellige former for retshjælp og uddannelsesstedernes studievejledere. Der mangler således tilbud, der tager udgangspunkt i en helhedsorienteret tilgang til de uddannelsessøgendes problemer med at få studieøkonomien til at hænge sammen, og som kan kombinere rådgivningen omkring det økonomiske med hjælp til at løse de andre sociale, studiemæssige, helbredsmæssige og personlige problemer, der for mange er uløseligt knyttet til de økonomiske problemer. 11\n12 3. SU-lån Flertallet af de uddannelsessøgende tager SU-lån i løbet af deres uddannelse. Jo ældre de bliver, des flere af dem benytter sig af muligheden. Dermed bliver SU-lån de uddannelsessøgendes tredjevigtigste indkomstkilde efter SU-stipendium og erhvervsarbejde. Et mindretal gennemfører uddannelsen helt uden SU-lån, men for de fleste bliver SU-lånet på et tidspunkt nødvendigt for at få studieøkonomien til at hænge sammen. I dette kapitel ser vi nærmere på hvem og hvor mange, der tager SU-lån, hvad SUlån betyder for studieøkonomien og hvem det er, der misligholder tilbagebetalingen af deres SU-lån. 1. De unge i uddannelsessystemet I var der i alt ca elever og studerende på de danske ungdoms- og videregående uddannelser. Knap elever var i gang med en gymnasial ungdomsuddannelse af 2-3 års varighed, mens elever fulgte en erhvervsuddannelse, der typisk varer 3-4 år. På de videregående uddannelser var knap studerende i gang med en kort videregående uddannelse på ca. 2 år, læste en 3-4 årig mellemlang uddannelse, mens de lange uddannelser havde knap studerende på den 3-årige bacheloruddannelse og på den 2-årige kandidatoverbygning. I 2008 forventedes godt 84 % af hver ungdomsårgang at gennemføre en ungdomsuddannelse. Dette ønsker regeringen at hæve til 95 % i Tilsvarende forventedes det i 2008, at 47 % af hver ungdomsårgang vil få en videregående uddannelse. Her er regeringens mål 50 % i Samtidig vokser ungdomsårgangene frem til år 2020, hvilket betyder, at stadig flere unge kommer til at være længere i uddannelsessystemet. Disse tal viser, at de fleste danske unge lever mellem to og ti år på en studieøkonomi baseret på SU. Og da både andelen af de unge, der uddanner sig, og den gennemsnitlige tid, de er under uddannelse, forventes at fortsætte med at stige, vil det som udgangspunkt betyde, at studieøkonomien vil komme til at vare en længere del af flere unges liv. Den mest oplagte lånemulighed for unge under uddannelse er SU-lån. SU-lån er en integreret del af det samlede finansieringssystem Statens Uddannelsesstøtte, som grundlæggende består af et månedligt stipendium og en lånemulighed. Det månedlige SU-lån på kr., som først skal betales tilbage efter uddannelsen, udbydes af staten med en rente på 4 procent under uddannelsestiden. Dermed er det billigere end hvad private udbydere tilbyder. 8 Undervisningsministeriet (2010): Tal der taler\n13 2. Hvor mange tager SU-lån? I løbet af deres uddannelse tager 60 % af de studerende på de videregående uddannelser og 20 % af eleverne på ungdomsuddannelserne SU-lån 9. I 2009 havde den gennemsnitlige tidligere eller nuværende uddannelsessøgende, der har modtaget eller stadig modtager SU-lån, en gennemsnitlig SU-gæld til staten på knap kr. 10 Jo ældre man bliver som uddannelsessøgende og jo længere man kommer i sin uddannelse, des flere benytter sig af muligheden for SU-lån. SU-styrelsens nyeste tal fra 2009 viser, at på de videregående uddannelser tager 8 % af de 18-årige SU-lån. Andelen stiger støt med alderen til 59 % blandt de, der er 28 år eller ældre. Hos eleverne på ungdomsuddannelserne stiger andelen fra 3 % blandt de 18-årige til 54 % blandt de, der er 26 år eller ældre. Figur 1: Procentdel af unge under uddannelse, der tog SU-lån i 2009, fordelt på alder Studerende på videregående uddannelser Elever på ungdomsuddannelser år 19 år 20 år 21 år 22 år 23 år 24 år 25 år 26 år 27 år 28 år 29 år 30 år + Vores data tyder på, at sammenhængen mellem stigende alder og stigende andel med SU-lån i høj grad kan forklares med, at de uddannelsessøgendes økonomiske vilkår generelt ændrer sig med alderen. Efterhånden som de bliver ældre, får de uddannelsessøgende generelt større faste udgifter til blandt andet bolig. Samtidig oplever de fleste studerende, at den økonomiske støtte fra familien falder jo længere de 9 SU-styrelsen: SU-støtte og SU-gæld 2009, s Denne SU-gæld stammer dels fra de SU-lån, de uddannelsessøgende har optaget gennem deres uddannelse og dels fra dem, der har fået udbetalt mere i SU-stipendium, end de var berettigede til og som derfor skal betale en del af stipendierne tilbage. 11 SU-styrelsen: SU-støtte og SU-gæld 2009, s. 13 & 43. For eleverne over 26 år har vi kun et gennemsnit. 13\n14 kommer i uddannelsen. Og hvis de har haft opsparede midler ved starten af uddannelsen, bliver den for de flestes vedkommende også brugt de første år. Desuden vurderer flere af de eksperter fra SU-styrelsen og bankverdenen, som vi har interviewet, at mange uddannelsessøgende ønsker at føle sig sikre på, at de kan gennemføre uddannelsen, før de tager SU-lån. Det er med til at få andelen af låntagere til at stige, efterhånden som de nærmer sig afslutningen på uddannelsen. 3. Hvad betyder SU-lån for de uddannelsessøgendes økonomi? Tabellen i figur 2 nedenfor er udregnet på basis af tal fra Nordea-undersøgelsen Studenterliv Den viser, hvordan de månedlige indkomster fordeler sig for en gennemsnitlig SU-modtager på en videregående uddannelse fordelt på tre aldersgrupper. Figur 2: Gennemsnitlig månedsindkomst blandt studerende på videregående uddannelser Samlet månedlig indkomst SUstipendium efter skat SU-lån Andre lån Opsparing Forældrestøtte Erhvervsarbejde Andre indtægter år kr kr. 78 kr. 78 kr. 313 kr. 391 kr kr. 156 kr år kr kr. 493 kr. 0 kr. 329 kr. 246 kr kr. 82 kr år kr kr kr. 102 kr. 308 kr. 308 kr kr. 617 kr. Gennemsnit kr kr. 606 kr. 87 kr. 319 kr. 260 kr kr. 260 kr. Tallene viser, at den gennemsnitlige indkomst stiger med alderen. Den gennemsnitlige årige studerende har knap kr. om måneden til at dække alle sine udgifter, mens den årige har lidt over kr Erichsen, Ann Lehmann (Nordea): Studenterliv 2008, s Beregningerne bygger på 2011-satserne for SU-stipendiet for udeboende studerende på de videregående uddannelser, som er kr. før skat. Ifølge SKAT's statistik betaler studerende gennemsnitligt 10,1 % i skat. Det betyder at den gennemsnitlige studerende får udbetalt kr. om måneden i SU-stipendium i For de tre aldersgrupper udgør SU-stipendiet henholdsvis 63, 60 og 48 % af deres indkomst. Ud fra denne faktor og opgørelsen i Nordeas undersøgelse Studenterliv 2008 (s. 8) er beregnet, hvor meget den samlede gennemsnitlige indkomst vil være og hvad de øvrige indkomstkilder gennemsnitligt beløber sig til for hver enkelt aldersgruppe. Til sammenligning viser Studenterøkonomi 2010, en undersøgelse af studieøkonomien blandt knap udeboende studerende på de lange og mellemlange videregående uddannelser, som UngdommensAnalyseEnhed foretog i 2010 (s. 9), at den gennemsnitlige deltager efter skat havde kr. i SU-stipendium, kr. fra erhvervsarbejde, 198 kr. i fast pengestøtte fra forældre og familie og 518 kr. i andre indtægter. 14\n15 Den stigende indkomst afspejler, at de studerendes behov ændrer sig med alderen og at deres faste udgifter af den grund vokser på nogle områder. For eksempel får de fleste uddannelsessøgende stigende boligudgifter, efterhånden som de bliver ældre. 14 Ældre studerende bruger SU-lån mere og tjener mere Det er især indkomsten fra SU-lån og erhvervsarbejde, der stiger med alderen. Stigningen i SU-lån kommer fordi en større andel benytter sig af dem blandt de ældre studerende. Hos den gennemsnitlige årige studerende på en videregående uddannelse i 2008 udgjorde SU-lån 1 % af den samlede indkomst, mens det vokser til 6 % hos de årige og 12 % hos de årige. Med hensyn til erhvervsarbejdets voksende rolle er årsagen, at de studerende i gennemsnit arbejder flere timer og tjener mere, jo ældre de bliver. SU-systemets fribeløbsgrænser sætter imidlertid en klar begrænsning på, hvor meget man som SU-modtager kan øge sit økonomiske råderum gennem erhvervsarbejdet. Det kan ses i tabellen, idet forskellen mellem de yngste og de ældste studerendes indkomst fra erhvervsarbejde er forholdsvis begrænset. mens opsparing og økonomisk støtte fra familien er mest udbredt blandt de yngre Opsparingens andel i den gennemsnitlige studieøkonomi er nogenlunde konstant i regnestykket. Men hos den yngste aldersgruppe er det imidlertid hver anden, der har en opsparing de bruger, mens det kun gælder for hver femte blandt de årige. For de fleste studerende er opsparing dermed noget der bliver brugt i starten af uddannelsen. Der er dog også en lille gruppe, der bruger opsparingen i slutningen, for at blive færdig med uddannelsen. Det samme mønster ser vi omkring økonomisk støtte fra forældre. Her stiger den gennemsnitlige støtte for den ældste gruppe på trods af, at færre studerende får forældrestøtte jo ældre de bliver. 32 % procent af de yngste og 23 % af de ældste studerende får penge af forældrene. Det tyder på, at de fleste studerende bliver stadig mere uafhængige af familiens støtte. Samtidig er der en mindre gruppe studerende, der får mere familiestøtte i slutningen af uddannelsen. Tallene fra Studenterøkonomi kan fortolkes på samme vis. Her kan vi se at en del forældre hjælper deres børn med økonomisk støtte i slutningen af uddannelsesforløbet, så børnene kan skaffe sig en mere permanent ejer- eller lejebolig eller gennemføre uddannelsen uden for stor gæld. 14 I Studenterøkonomi 2010 udgør den gennemsnitlige studerendes månedlige boligudgifter knap kr., mens de i 2009-Boligundersøgelsen (Engholm, Mads, Danske elever og Studerendes Kollegieråd 2010), udgør godt kr. Det svarer til, at boligudgifterne typisk udgør % af den almindelige uddannelsessøgendes faste udgifter. Når boligudgifterne har en tendens til at stige med alderen, afspejler det dels en generel tendens til løbende at søge efter bedre boligforhold under studiet, efterhånden som den gennemsnitlige studerendes økonomiske råderum vokser, men også, at mange studerende undervejs i uddannelsen flytter til en lidt større bolig, når de flytter sammen med kæresten eller får børn. 15 Engholm, Mads (UngdommensAnalyseEnhed): Studenterøkonomi 2010, s ; se også appendiks 2, figur\n16 Desuden viser Nordeas tal 16, at støtte fra forældre udgør dobbelt så stor en del af indkomsten hos studerende, der ikke har SU-lån, i forhold til de studerende, der har SU-lån. Forældrestøtten kan således tolkes som en strategi, hvor nogle studerende kan fravælge at sætte sig i gæld fra SU-lån. 4. Hvem misligholder tilbagebetalingen af SU-lånene? SU-styrelsens tal viser, at et voksende antal tidligere eller nuværende uddannelsessøgende misligholder tilbagebetalingen af deres SU-lån. De knap , der misligholdt deres SU-gæld i 2009, skyldte i gennemsnit knap kr. 17 Det er altså ikke kun dem, der har de største SU-lån, der har svært ved at betale lånene tilbage. Tre faktorer ser ud til at have afgørende indflydelse på, hvor mange af de uddannelsessøgende, der misligholder tilbagebetalingen af deres SU-gæld: om de gennemfører eller afbryder deres uddannelse; hvor stor deres SU-gæld er, og på hvilket niveau de uddanner sig. Den første afgørende faktor er, om de gennemfører eller afbryder deres uddannelse. Hvor misligholderne kun udgør knap 9 % af de, der har gennemført deres uddannelse, udgør de over 34 % af dem, der afbrød uddannelsen. Den anden afgørende faktor er, hvor meget man skylder i SU-gæld. SU-styrelsens statistik viser, at hvis SUgælden er på under kr., når uddannelsen afsluttes eller afbrydes, er det henholdsvis 3 og 17 % af de studerende på de videregående uddannelser, der misligholder tilbagebetalingen. Men stiger SU-gælden til kr., ryger andelene af misligholdere op på 11 og 31 %. Og hvis SU-gælden når over de kr., ender 55 og 76 % med at misligholde, hvilket betyder at over halvdelen misligholder lånene. Den tredje faktor, som har stor betydning er, på hvilket niveau man uddanner sig. De uddannelsessøgende, der kun gennemfører en ungdomsuddannelse, har en seks gange så høj andel af misligholdere som de, der gennemfører en videregående uddannelse (henholdsvis 24 og 4 %). Og de, der afbryder en ungdomsuddannelse, har en næsten tre gange så høj andel af misligholdere som de, der afbryder en videregående uddannelse (henholdsvis 46 og 16 %) Alle tre faktorer fremgår af tabellen i figur 3. Vi har taget udgangspunkt i SU-styrelsens opgørelse af, hvordan de knap uddannelsessøgende med SU-lån, der fuldførte deres uddannelse i 2005 og de godt uddannelsessøgende med SU-lån, der afbrød deres uddannelse i 2005, håndterede tilbagebetalingen af deres SU-gæld fire år senere i Erichsen, Ann Lehmann (Nordea): Studenterliv 2008, s SU-styrelsen: SU-støtte og SU-gæld 2009, s\n17 Figur 3: Andel af låntagerne, der misligholdt deres SU-gæld i Størrelse på låntagerens samlede SU-gæld Misligholdere blandt de, der fuldførte videregående uddannelse i 2005 Misligholdere blandt de, der afbrød videregående uddannelse i 2005 Misligholdere blandt de, der fuldførte ungdomsuddannelse i 2005 Misligholdere bland de, der afbrød ungdomsuddannelse i kr. 3 % 17 % 26 % 53 % kr. 3 % 16 % 27 % 46 % kr. 4 % 17 % 27 % 43 % kr. 6 % 25 % 33 % 47 % kr. 11 % 31 % 35 % 39 % Min kr. 55 % 76 % 70 % 53 % Blandt alle med SUgæld 4 % 16 % 24 % 46 % Mænd 5 % 19 % 29 % 51 % Kvinder 3 % 12 % 19 % 39 % Især eleverne på erhvervsuddannelserne og i endnu højere grad de elever, der afbryder en ungdomsuddannelse, har en høj misligholdelsesandel. Hver tredje erhvervsskoleelev med SU-lån misligholdt deres SU-gæld i Og det samme gælder for to ud af tre af de SU-låntagere, der har en afbrudt ungdomsuddannelse. På de videregående uddannelser er det markant færre, der misligholder deres lån, selv om både andelen af de studerende, der tager SU-lån og deres gennemsnitlige lån er større. SU-styrelsens tal peger på, at to grupper studerende synes at have særlig risiko for at ende med en SU-gæld, der er så stor at de får højere risiko for at ende med at misligholde den. Den ene gruppe er de studerende, der løber tør for SU inden de har afsluttet uddannelsen, fordi de bliver alvorligt forsinkede på grund af eksempelvis studieskift, sygdom eller lignende omstændigheder. Den anden gruppe er de ældre studerende, hvor der blandt andet findes en del, der som forsørgere eller med udgangspunkt i tidligere tilknytning til arbejdsmarkedet har et anderledes udgiftsniveau end den gennemsnitlige studerende. For en mere detaljeret gennemgang af data omkring SU-lån henvises til appendiks 1 på side SU-styrelsen: SU-støtte og SU-gæld 2009, s\n18 4. Private forbrugslån Ifølge en undersøgelse fra 2010 har hver tredje studerende forbrugslån, som i gennemsnit er på kr. Knap hver tyvende studerende har imidlertid forbrugslån på mindst kr. i form bank- eller blankolån, kassekredit, overtræk på bankkontoen eller købe- og kontokort hos butikker. I dette kapitel tager vi udgangspunkt i en analyse af, hvad der kendetegner de studerende, der har store private forbrugslån. Ud over at se på faktorer som alder, uddannelse og økonomisk støtte fra familien går vi i dybden med kønsforskellene i de uddannelsessøgendes økonomiske adfærd og betydningen af at være forsørger. 1. Hvad er private forbrugslån? Når vi skal give et billede af omfanget af de uddannelsessøgendes private forbrugslån, må vi sammenstykke informationer fra en række forskellige kilder. Der findes nemlig ikke i forvejen nogen samlet analyse, der går i dybden med dette emne på samme måde, som SU-styrelsens analyser af SU-lånene. I stedet trækker vi på delresultater fra en række forskellige undersøgelser fra Penge og Pensionspanelet, Danske Bank, Nordea, Økonomi- og Erhvervsministeriet og UngdommensAnalyseEnhed. I denne sammenhæng dækker udtrykket private forbrugslån de forskellige former for lån og kredit- og afbetalingsbaserede køb, uddannelsessøgende kan opnå på det private marked som en del af deres løbende forbrugsøkonomi. Det omfatter banklån, kassekredit og bevilget overtræk på bankkontoen, købeog kontokort hos forretninger og blankolån 19 hos finansieringsselskaber, men ikke lån til anskaffelse af bolig, da dette ikke ses som løbende forbrug men som en langsigtet investering. 2. Hvor udbredte er private forbrugslån blandt studerende? Vi tager udgangspunkt i en analyse af svarene fra spørgeskemaundersøgelsen Studenterøkonomi 2010, som UngdommensAnalyseEnhed gennemførte i foråret Svarene stammer fra i alt studerende, hvoraf går på en mellemlang videregående uddannelse (professionshøjskoleuddannelse) og på en lang videregående uddannelse (universitets- eller kulturministeriel uddannelse). De studerende blev spurgt, om de skyldte penge, de har lånt til forbrugsudgifter i form af banklån, lån og afbetalingsaftaler i butikker eller en kassekredit i banken, og hvor meget de i givet fald skyldte i alt på disse lån. 19 Blankolån er kontantlån, som ydes uden sikkerhedsstillelse og tilbydes uden tilknytning til et købe- eller kontokort, fx SMS-lån eller andre forbrugslån. 18\n19 Figur 5: Størrelsen på de studerendes forbrugslån Størrelsen på samlede private forbrugslån i kr >= Ved ikke Total Antal deltagere Andel i % af alle 64,5 12,9 10,4 5,9 4,7 1,7 100,1 Tabellen i figur 5 viser, at 64,5 % af de studerende, som deltog i undersøgelsen svarer, at de ikke har taget private forbrugslån, mens 35,5 % har taget lån af forskellig størrelse. For hver gang vi har tyve studerende, som deltog i undersøgelsen, fordeler de sig som følger: Tretten har ingen private forbrugslån. Tre skylder under kr. To skylder kr. En skylder kr. En skylder mindst kr. For den tredjedel af de studerende i undersøgelsen, der har forbrugslån, er lånets gennemsnitlige størrelse kr Hvad kendetegner studerende med forbrugslån? Ved at sammenkøre de studerendes svar på spørgsmålet om forbrugslån med andre spørgsmål i undersøgelsens spørgeskema, kan vi pege på en række faktorer, der synes at kendetegne de studerende i undersøgelsen, der har forbrugslån. De vigtige faktorer er alderen, uddannelsesniveau og uddannelsesretning, erhvervsarbejde, økonomisk støtte fra familien, forsinkelse på udannelsen og forsørgerrollen. Alle procentsatser i resten dette afsnit bygger på fordelingen blandt de studerende, der deltog i undersøgelsen. Kvinder og ældre studerende låner mere Jo ældre de studerende er, des højere er andelen, der har forbrugslån. Og jo højere alder, des større andel har forholdsvis store forbrugslån. Blandt de, der er over 30, er det knap to ud af tre, der har forbrugslån. Og af dem er det hver tredje, der har forbrugslån på over kr. Der er ikke den store kønsforskel, men en lidt højere andel af kvinderne har forbrugslån. 20 Engholm, Mads (UngdommensAnalyseEnhed 2010): Studenterøkonomi 2010, s\n20 Flere på de mellemlange videregående uddannelser tager forbrugslån Ser man på uddannelsesniveau og uddannelsesretning, finder man en tydelig spredning. En markant større del af de studerende fra de mellemlange videregående uddannelser (MVU) har forbrugslån 42 % mod 28 % blandt de studerende fra de lange videregående uddannelser (LVU). Og dobbelt så stor en andel af de studerende på de mellemlange videregående uddannelser - 15 % - har forbrugslån over kr. På de mellemlange videregående uddannelser er socialrådgiverstuderende den eneste gruppe, hvor halvdelen har forbrugslån, mens pædagogstuderende er den gruppe, hvor den største andel knap 18 % - har forbrugslån på over kr. I den modsatte ende af skalaen er diplomingeniørstuderende den gruppe, der låner mindst og hvor færrest har forbrugslån. På de lange videregående uddannelser er det flere end hver tredje studerende på humaniora, teologi og de kulturministerielle uddannelser (bibliotekarer, arkitekter, billedkunstnere etc.), der har forbrugslån. Humanisterne og teologerne tegner sig for den største andel med store lån, idet hver tiende har forbrugslån på mindst kr. Den mindste andel med forbrugslån finder man hos sundhedsvidenskabelige, naturvidenskabelige og ingeniørstuderende, hvor færre end hver fjerde har forbrugslån. Og de samme grupper tegner sig for den mindste andel med forbrugslån over kr., idet det blandt dem kun drejer sig om hver tyvende. Studerende med forbrugslån har også SU-lån, meget erhvervsarbejde og høje boligudgifter Kigger vi på andre vigtige elementer i studieøkonomien SU-lån, erhvervsarbejde og økonomisk støtte fra familien tegner der sig et billede af, at forbrugslån generelt følges med SU-lån, omfattende erhvervsarbejde ved siden af uddannelsen og begrænset støtte fra familien. Blandt den tredjedel af de studerende, der tog SU-lån måneden inden undersøgelsen blev foretaget, har flere end tre ud af fem også taget forbrugslån. Og blandt de, der tager SU-lån, har fire gange så mange (22 %) forbrugslån over kr., når man sammenligner med dem, der ikke tager SU-lån. Studerende med meget erhvervsarbejde og høje erhvervsindtægter ved siden af uddannelsen er markant overrepræsenterede blandt dem, der har forholdsvis store forbrugslån. Den økonomiske støtte fra familien synes primært at gå til de studerende, der har mindst forbrugslån. Det stemmer godt sammen med konstateringen af, at der er en sammenhæng mellem højere alder og større forbrugslån, idet vi i Studenterøkonomi 2010 (s ) ud fra de samme data har fundet, at størstedelen af familiestøtten går til de unge studerende i starten af deres uddannelse. En tendens, som passer godt sammen med det konstaterede aldersmønster er, at jo større boligudgifter, des større andel har forholdsvis høje forbrugslån. 20\nKØN, ETNICITET OG BARRIERER FOR INTEGRATION. Fokus på uddannelse, arbejde og foreningsliv KAREN MARGRETHE DAHL / VIBEKE JAKOBSEN 05:01\nKØN, ETNICITET OG BARRIERER FOR INTEGRATION Fokus på uddannelse, arbejde og foreningsliv KAREN MARGRETHE DAHL / VIBEKE JAKOBSEN 05:01 KØN, ETNICITET OG BARRIERER FOR INTEGRATION Fokus på uddannelse, arbejde


Samsung Oplader - Hurtig Opladning » PanzerScreen\nEn Samsung telefon er en fantastisk smartphone – Men knap så fantastisk hvis den løber tør for strøm. Derfor er det med at have det rette udstyr, selv når det kommer til opladeren til din Samsung telefon. Men hvordan finder du den rette Samsung Oplader til dit behov? Vi ønsker alle sammen at få den bedste og hurtigste opladning til vores Samsung telefoner. Derfor ville en hurtig oplader eller en Usams USB speed lader der er blandt det bedste på markedet kunne tilbyde lynhurtig opladning af din Samsung telefon. Er du ejer af en Samsung telefon der undersøtter trådløs opladning? Så er en Samsung trådløs oplader lige dét du mangler!\nMangler du en ny, god og holdbar oplader til Samsung? Så er du kommet til det rigtige sted. Vi har nemlig et stort udvalg af opladere til forskellige telefoner fra Samsung. De forskellige løsninger sikrer, at du kan finde netop den oplader, som matcher dine ønsker og behov. Hvis du har en nyere telefon, kan du fx få en trådløs oplader til Samsung. Er du træt af, at dine opladere hurtigt går i stykker, har vi også en oplader med aluminium. Uanset hvilken løsning, du ender med, er du sikker på at få meget kvalitet for pengene hos os.\nUden oplader duer telefonen ikke\nDet er vigtigt, at man har en god og pålidelig oplader til sin Samsung. Det kan være intet mindre end en lille katastrofe, hvis ens oplader giver op på det forkerte tidspunkt. Mange af os er nemlig helt afhængige af vores telefon, både på arbejdet og i privaten. Derfor kan det give store problemer, hvis ens oplader pludselig ikke virker mere. Køber du en ny oplader til Samsung allerede nu, er du sikker på, at du ikke kommer til at stå i den situation. Det er uden tvivl noget, som du vil takke dig selv for på et senere tidspunkt.\nMange muligheder til din Samsung telefon\nSom sagt har vi et stort udvalg af opladere til telefoner fra Samsung. Nyere Samsung telefoner som fx Galaxy S7 og S7 edge kan oplades trådløst. Det sikrer, at du kan bruge din telefon, mens den bliver opladt, uden at blive generet eller begrænset af ledninger. Hos os kan du finde en trådløs oplader til Samsung. Derudover har vi også ekstra stærke opladere, som er lavet af aluminium, hvilket sikrer en holdbar og pålidelig løsning. Uanset dine behov har vi uden tvivl en oplader, der matcher.\nEn god og pålidelig oplader er en nødvendighed, når man har en smartphone. Det sikrer nemlig, at der altid er strøm på telefonen, så man kan bruge de mange funktioner. Samtidig er det rart, hvis man også har mulighed for at oplade telefonen hurtigt eller kunne bruge den imens. Hvis du har en Samsung, kan du få en oplader, der opfylder alle disse ønsker og behov. Med en Samsung trådløs oplader kan du nemlig lægge din telefon i en holder og oplade den, uden at der kommer irriterende ledninger og stik i vejen. Samtidig sikrer en trådløs oplader til Samsung, at du kan bruge din telefon, imens den bliver opladet. Opladeren er også oplagt at have i bilen, så du kan oplade din telefon, mens du er på farten.\nAlmindelige opladere med ledninger kan hurtigt være i vejen, når man vil bruge sin telefon, mens den oplader. Hvis ledningen er for kort, begrænser det brugen af telefonen, mens den bliver opladt. Samtidig er ledninger og stik ofte skrøbelige, så de går i stykker på forholdsvis kort tid. I stedet for at skulle bruge en masse penge på løbende at udskifte din oplader, kan du med fordel købe en trådløs oplader til Samsung. Det sikrer, at ledningerne aldrig er i vejen, og at du altid kan oplade din telefon på den nemmeste og hurtigste måde.\nHvilken Samsung har du?\nDet er ikke alle smartphones, som kan oplades trådløst. Men hvis du har en Samsung Galaxy S7 eller S7 edge, giver en trådløs oplader til Samsung mange fordele. Det sikrer nemlig, at du altid kan oplade din telefon hurtigt og uden besvær. Samtidig er trådløse opladere både mere effektive og mere holdbare end de almindelige opladere med ledninger. Derfor er en trådløs oplader et godt køb, hvis du har telefonen til det.\nØnsker du at have din Samsung telefon med på farten? Det gør du garanteret. Så er det også dejligst, når den samtidig er fuldt opladet. Skal du ud og køre en tur, men din Samsung telefon har kun 10% strøm tilbage. Så kan du med en Remax USB Bil lader få opladet din Samsung telefon under køreturen, og have din Samsung telefon fuldt opladet, inden du når frem til din destination. Ønsker du en lynhurtig opladning, selv når du er på farten, og skal have opladet din Samsung telefon i bilen? Så kan vi tilbyde dig en Cafele speed USB oplader til bil. Med denne lynhurtige oplader til bilen, vil du kunne selv på de korteste køreture, få opladet din Samsung telefon 100%.\nMen hvad nu hvis man ikke er i nærheden af en normal strømforsyning? Hvad kan så substituere din Samsung Oplader. Hos PanzerScreen.dk har vi nogle fantastiske Powerbanks der kan tilbyde dig den ultimative strømkilde, er flot i designet, samtidig let at håndtere, og have med på farten. Med en Powerbank fra PanzerScreen får du en strømforsyning, som selv når du er på farten, kan oplade op til flere enheder samtidig, op til flere gange! Du vil aldrig opleve at din Samsung telefon løber tør for strøm igen. Hvis du investerer i disse produkter, kan du få en super hurtig opladning af din Samsung telefon både derhjemme, i bilen, og på farten. Dette betyder, at du aldrig i fremtiden, skal være bekymret for at have en Samsung telefon kun med 10% strøm tilbage.\nSe vores store udvalg af oplader til telefoner og tablets\nStår du og mangler en oplader eller et kabel til din Samsung? Så er du kommet til det helt rigtige sted. Hvis man fx har mistet eller glemt sin oplader, er det vigtigt, at man hurtigt kan få fat i en ny. Med tiden vil en oplader gå i stykker, og derfor vil mange opleve, at man får brug for at investere i et nyt Samsung oplader kabel. Hos os finder du både opladere og kabler, der passer til din Samsung telefon. Har du en nyere Samsung, som giver mulighed for trådløs opladning, har vi også løsninger, der passer dertil. Hvis du vil være sikker på, at din telefon altid har strøm, så er vores udvalg det rigtige sted at starte.\nForskellige opladere til forskellige behov\nMåske bruger du meget tid på farten og har derfor brug for et Samsung oplader kabel, der kan bruges i bilen. Hvis du gerne vil have mulighed for at bruge din telefon, mens den oplader, har vi et ekstra langt oplader kabel til Samsung. Er du træt af, at din oplader altid går så hurtigt i stykker, har vi et ekstra stærkt oplader kabel i aluminium. På den måde har vi et stort udvalg af forskellige kabler, der tilpasser sig og matcher netop dine behov. Derfor er det næsten sikkert, at du også kan finde netop det Samsung oplader kabel, du mangler, her hos os.\nVi lever i en moderne tid, hvor vi bruger vores smartphone i mange henseender. Derfor er der mange, der er helt afhængige af deres telefon i hverdagen – både på arbejdet og derhjemme. Går ens oplader kabel i stykker, uden at man er forberedt, kan det derfor udvikle sig til en ærgerlig situation. Køber du allerede i dag et nyt kabel til din Samsung, er du godt forberedt, når uheldet er ude.


Hvad siger partierne til nye kirkeforslag? - Kristeligt Dagblad\nI sin korte tid som kirkeminister har Mette Bock (LA) allerede været på banen med to markante forslag. Foto: Leif Tuxen\nCarl Holst, kirkeordfører for Venstre\n”Venstre stemte for det beslutningsforslag, der skulle afdække, hvor mange penge der bruges på kulturarv og præstelønninger. Når vi får den undersøgelse omkring årsskiftet, så forholder vi os til forslaget om at omlægge statstilskuddet til folkekirken. Når det er sagt, så går Venstre ikke ind for en adskillelse af kirke og stat eller nogle tiltag, der kan tolkes som et skridt på vejen mod en adskillelse."\n"Men vi vil gerne få belyst, hvad man bruger på det ene og det andet. Det er uomtvisteligt, at kirker og kirkegårde er en del af den danske kulturarv, hvorfor de ikke nødvendigvis kun har værdi for medlemmer af folkekirken, men også for staten er bevaringsværdige."\n"Praksissen med civilregistrering i folkekirken er meget rodfæstet, og Venstre støtter ingen planer om at ændre den praksis. Det er væsentligt at understrege, at problemet i fremtiden vil løse sig selv i form af øget digitalisering. I det lys ser Venstre ingen grund til at rykke den opgave væk fra folkekirken nu.”\nNaser Khader, kirkeordfører for Det Konservative Folkeparti\n”Jeg talte med kirkeministeren i forgårs om præstelønningerne og civilregistreringen. De to foreslag kommer ikke til at blive sat i gang lige nu, fordi det ikke er i regeringsgrundlaget. Derfor skal den slags ting først diskuteres i regeringen."\n"Det Konservative Folkeparti er for status quo. Vi ønsker ikke at ændre på noget, hvilket er i overensstemmelse med regeringsgrundlaget.”\nChristian Langballe, kirkeordfører for Dansk Folkeparti\n”Vi afviser fuldstændigt at fjerne støtten til præstelønninger og forkyndelse. I Grundlovens paragraf fire står der, at den danske folkekirke understøttes af staten, og det handler om protestantisk forkyndelse. At reducere kirkebygninger til kultur-minder er helt absurd. Det er helt ude af trit med regeringsgrundlaget, hvor der står, at man værner om kristendommen og folkekirken. Det første, Mette Bock så gør som kirkeminister, er at så tvivl om det. Derfor har jeg også trukket hende i samråd på onsdag."\n"Vi støtter, at civilregistreringen ligger hos folkekirken. Under nu tidligere kirkeminister Bertel Haarder (V) fik vi at vide, at der heller ikke er nogen økonomisk besparelse ved at flytte det ud til kommunerne. Jeg er imod, at opgaven flyttes, men i løbet af otte til ti år bliver det rent digitalt alligevel, så man kan sige, at den teknologiske udvikling ’løser’ det problem, som nogle har med, at det ligger hos kirken.”\nKaren Klint, kirkeordfører for Socialdemokratiet\n”Statstilskuddet til forkyndelse er en anstødssten, fordi det er i strid med Grundloven, hvor der står, at ingen skal tvinges til at bidrage til andres tro. Vi arbejder for en modernisering af kirken, og en sådan modernisering kan fint ske inden for Grundlovens rammer. Jeg hører ingen ud over DF tale imod et statstilskud til kulturarven i kirken, så det burde være let at fjerne de øvrige anstødssten."\n"Civilregistreringen kører efterhånden alene elektronisk, og det har folkekirken løbende tilpasset sin egen medarbejderstab efter. Det er altså undtagelsen, at borgeren møder op på det lokale kirkekontor. Kloge folk i Kirkeministeriet er i gang med at kigge på de teknologiske muligheder for registreringen. Vi er åbne for en ny model, men den vil komme af sig selv på grund af den digitale udvikling, uanset hvem der er minister.”\nMarianne Jelved, kirkeordfører for Radikale Venstre\n”Vi er helt med Mette Bock. I stedet for støtte til præstelønninger, som går til forkyndelse, så er det i vore dage nemmere at forsvare, at støtten går til kulturarv såsom vedligeholdelse af kirkerne og kunstgenstande i kirkerne. Det er noget vrøvl at sige, at det strider mod Grund- lovens bestemmelse for folkekirkens understøttelse at fjerne støtten til præstelønninger. At understøtte folkekirken handler om at give den penge, og det får den så i stedet til vedligeholdelse."\n"Civilregistrering gennem kirken er en gammel tradition, men hvis opgaven skal rykkes, bør man tage skridtet helt og lægge den under Indenrigsministeriet. Det er Indenrigsministeriets område, og der er ikke nogen grund til at pålægge kommunerne yderligere opgaver.”\nTrine Torp, kirkeordfører for Socialistisk Folkeparti\n”Vi er enige i, at det er en god idé at omlægge statstilskuddet til folkekirken. Men jeg mener også, at hvis man skal lave en model med bloktilskud, så forstærker man behovet for et demokratisk valgt organ, eksempelvis et kirkeråd, der kan stå for den interne fordeling af midlerne."\n"Der er en del, for hvem det betyder noget, at de kan undgå at komme i kontakt med folkekirken. Det har jeg stor forståelse for. Derfor vil vi gerne være med til at undersøge behovet og konsekvenserne af at rykke civilregistreringen fra kirken til kommunerne.”\nPelle Dragsted, kirkeordfører for Enhedslisten\n”Grundlæggende synes vi ikke, at der skal betales for religiøs forkyndelse over skatten. Ingen skal tvinges til at støtte andre trossamfund, som det også står i Grundloven. Der bør være fuldstændig religionsfrihed, som også omfatter friheden fra at finansiere andres tro. Vi støtter derfor varmt kirkeministerens forslag, som vi ser som et første skridt mod et mere sekulært samfund."\n"Opgaver som civilregistrering bør ligge hos de offentlige myndigheder. Jeg er med på, at digitaliseringen betyder, at man ikke nødvendigvis skal møde op på kirkekontoret i forhold til navngivning, men det er principielt set det samme. Ikke-troende og mennesker af ikke-kristen tro skal ikke navngives gennem den luthersk evangeliske kirke. Det strider imod vores sekulære principper.”\nUlla Sandbæk, kirkeordfører for Alternativet\n”Jeg er åben for at kigge på modellen for tilskuddet til præstelønninger og forkyndelse, såfremt det ikke strider mod Grundlovens bestemmelser om folkekirkens understøttelse. Det mest sobre over for andre religioner ville være, hvis lønnen til præsterne kunne komme direkte fra kirkeskatten, så den er adskilt, men fortsat på statslige hænder.\nVi har i Alternativet endnu ikke haft tid til at lave kirkepolitik, så jeg udtaler mig på egne vegne. Det kan være bøvlet, at man som muslim eller af anden trosretning skal registrere sig i folkekirken. Derfor har jeg ikke noget imod, at den opgave fjernes fra folkekirken, for jeg kan ikke se nødvendigheden i, at den skal ligge netop der.”\nI foråret fremlagde Mette Bock på vegne af Liberal Alliance et forslag om at omlægge folkekirkens økonomi, så alle danskere ikke længere skal betale til præstelønninger over skatten. I stedet skal kirkegårdsdrift og kulturarv betales over skatten, mens kirkeskatten skal gå til præstelønninger og forkyndelse. Derudover har hun som kirkeordfører talt for at flytte civilregistrering fra folkekirken til kommunerne.\nSelvom ingen af delene er nævnt i regeringsgrundlaget, gav Mette Bock – kort efter sin overtagelse af Kirkeministeriet – udtryk for, at hun stadig vil arbejde med forslagene.


Depresssion og adfærdsmæssig aktivering – 💌 Psykologi og psykoterapi\nKognitive adfærdsmæssig behandling af depression\nKognitiv adfærdsterapi for depression er som tidligere beskrevet en behandling, der forstår depression som udtryk for negative tolkninger af de situationer man oplever. Og antager at disse tolkninger skyldes skemata, der er indlært på basis af tidlige negative oplevelser og erfaringer. I kognitiv behandling er fokus på disse skemata og de negative tolkninger, som er resultatet af disse skemata.\nMen kognitiv adfærdsterapi omfatter også en anden form for behandling, nemlig den adæfærdsmæssige behandling af depression. Denne behandling er rettet mod adfærd, der kan fastholde en depressiv livsførelse. Eller rettet mod etablering af alternativ adfærd, der kan modvirke depression gennem denne adfærd. Det er altså en slags adfærdsmæssig parallel til den kognitive behandling, bortset fra at man her erstatter depressiv adfærd, ikke depressiv tænkning.\nDen antidepressive adfærdsmæssige behandling sker gennem aktivitetsplanlægning: I denne behandling lærer klienter at registrere deres humør og daglige aktiviteter. De lærer også, hvordan de kan øge antallet af positive aktiviteter og at øge deres positive interaktioner med deres omgivelser. Hvilket på samme måde som, hvis man indfører alternativ tænkning, giver en markant forbedring af humør og tilstand.\nAktivering og positive aktiviteter har en tendens til at generere positive følelser og modvirke tendenser til depression. Depression består ikke bare depressive følelser, men også at en depressiv inaktivitet, hvor man ikke genererer positive oplevelser. Dette giver plads for depressive tanker og depressive tolkninger af ens situation og fremtid.\nEn positiv aktivitet, som opleves som meningsfuld, værdifuld og givende vil derfor modvirke depression gennem virkningen af den valgte adfærd. Adfærden kan være et hobby-projekt, som f.eks. restaurering af en gammel bil, håndarbejde, kogekunst eller andre aktiviteter, der opleves som positive og meningsfulde.\nSelv om disse aktiviteter ikke er særligt krævende kan de give en oplevelse af mestring og mening, som ellers er sjælden, når man er deprimeret.\nRent praktisk gribes adfærdsterapien an, ved at man skemalægger daglige aktiviteter. Denne planlægning udgør en hjælp til at foretage sig ting, der kan skabe glæde og tilfredshed i dagligdagen. Man planlægger og gennemfører altså aktiviteter, der ikke behøver at være krævende i sig selv, men som kan give en positiv stemning og positive oplevelser.\nDepression vil oftest bevirke at der bliver langt færre af den slags aktiviteter, ikke fordi de er særligt krævende, men fordi depression motiverer til inaktivitet. Ved at planlægge og gennemføre disse aktiviteter modvirker man altså dirkte virkningen af depression på adfærden og dette fører indirekte til ændringer af stemning, humør, ens oplevelse af sig selv, sine omgivelser og fremtid.\nVirker adfærdsmæssig aktivering mod depression?\nDet er godt at have en brugbar teori om, hvordan man kan behandle depression. Men det er selvfølgelig også vigtigt at teste og afprøve om det i praksis har den forventede virkning og et tilfredstillende behandlingsmæssigt resultat. Derfor har man testet denne behandlingsform ved at give den til 150 deprimerede klienter, enten som eneste behandling eller i kombination med andre elementer af kognitiv adærdsterapi.\nDe 150 klienter blev dels til tre grupper: I gruppe 1 fik klienterne behandling med adfærdsterapeutisk aktivering, som beskrevet ovenfor.\nGruppe 2 fik samme adfærdsmæssige aktivereing men også en del af kognitiv behandling, der er rettet mod negative automatiske tanker.\nGruppe 3 fik alle tre former for behandling, både de to nævnte behandlingsformer (adfærdsmæssig aktivering og behandling retttet mod negative automatiske tanker), men desuden også behandling rettet mod uhensigtsmæssige basale antagelser, eller skemata. Altså de dybtliggende grundlægende antagelser, der kan præge depressive klienter, f.eks. oplevelser af, at “…jeg er værdiløs som person”.\nDe forskellige grupper blev behandlet af de samme erfarne fire terapeuter og man fulgte nøje de manualer, der beskriver hvordan de forskellige typer behandlinger skal gennemføres. Dette blev kontrollereret ved at gennemlytte lydopgagelser af behandlings-sessioner. Hver klient blev givet er forløb bestående af 20 terapitimer.\nI modstrid med alle normale forventninger var der ingen forskel i behandlingresultaterne for de forskellige grupper. Dette var tilfældet lige efter afslutning af behandlingsforløbet, men også ved en senere opfølgning foretaget 6 måneder senere. Behandling med adfærdsaktivering havde altså samme gode effekt som adfærdsaktivering i kombination med et eller begge elementer fra kognitiv behandling for depression.\nForskningsnyt fra psykologien (1998): Hvad er virksomt i kogntiv terapi af depression?\nJacobson NS, Dobson KS, Truax PA, Addis ME, Koerner K, Gollan JK, Gortner E, Prince SE (1996): A component analysis of cognitive-behavioral treatment for depression.\nMerethe Mørch, Nicole Rosenberg og Peter Elsass (1995): Kognitive Behandlingsformer, Hans Reitzels Forlag.\nTyler Heatley (2019): Miracle Restoration Of A Fire-Damaged Chevrolet Camaro Pace Car\n🛠 Artikel-redskaber for: Depresssion og adfærdsmæssig aktivering\nTags: Anhedoni, Depression


Bryst escort guide København\nSamlejer lever skydning -\nHun føler sig alene i kampen for børnenes trivsel og overvejer nu at lade sig skille. Hertil vil jeg foreslå, at du - uden at gøre det til et stort problem - skal tale med ham om, hvorvidt I hver i sær er tilfredse med tingene, som de er nu.\n: Samlejer lever skydning\nMassage annoncer anal sex gif 559\nTANTE I ENGELSK PORNTUBE Jeg har prøvet at være alene hjemme og gå i bad for at onanere. Copyright © Berlingske Media. Vis gennem din adfærd, at det er en vigtig, men fredelig snak, I skal. Jeg er fuldstændig enig med Christian Graugaard, og jeg mener, at det er et problem, at der i vores samfund hersker en udbredt opfattelse af, at der er noget galt med et parforhold, hvis man ikke har samleje jævnligt. Det er vi kede af, fordi indtægter fra annoncer er en helt afgørende årsag til, at vi dagligt kan tilbyde dig journalistik af høj kvalitet. Strandkærvej 6, Femmøller Ebeltoft Tlf.: Jeg kan desværre ikke give dig et præcist svar på hvor længe sædceller samlejer lever skydning leve udenfor kroppen.\nSmukke kvindelige organer hjemmelavet porno Undfangelse kan ikke ske gennem oral - eller analsex. Kvinderne er i overtal i singlestatistikkerne. Er kærligheden blevet sværere? Fordi lige udenfor dit vindue kan der gemme sig en blåmejserede, det er bare at få øje på den. Se alle vurderinger af varen. Mobile menu Brevkasse Chat Ung i Ung til ung. Tak for at du tog dig tid til at vurdere varen.\nSide 6 dk sex massage nordjylland Tak for din mail, som rammer lige ned i ingen damer Symptomer på uterin prolaps meget omdiskuteret emne i tiden. Byen er nemlig ikke bare et levested for os mennesker, men også for en lang række andre fantastiske arter, som bebor vores del af verden. Din kommentar skal godkendes af en moderator før den vil fremgå af siden, og må ikke være længere end tegn. Jeg har i hvert fald ikke lyst til, at han skal være sammen med mig, med mindre han virkelig har lyst til det. Vaginisme — når kroppen siger nej. Afstemning Har du prøvet at kysse samlejer lever skydning nogen? Hej K, Tak for rosen!\nfeb der er ældre end dem selv, og at kvinder generelt lever længere. Fredag skydes Malmöfestivalen i gang med masser af musik, mad og. Undfangelse kan ske gennem et ubeskyttet samleje mellem en pige/kvinde og Det skal man også fordi sædceller kan leve inde i livmoren og æglederne i op. grande corterosso primitivo di manduria doc brugsen DAI's deltagere ved CSIT World Sports Games er vendt hjem med mange gode oplevelser samt medaljer i .


Køb Dekorativ Istanbul Kobberplade ERB-TB16 | Grand Bazaar Istanbul Tyrkiet\nDekorativt Istanbul Kobberplade ERB-TB16 antal\nSKU: GB17950IST Kategori: Gift & Decor Brand:\tGrandbasarist\nGennem det produkt, vi præsenterer for dig, vil du være i stand til at gå rundt omkring i Istanbul på samme tid. Som GrandBazaarist præsenterer vi dig den dekorative kobberplade i Istanbul. Hvis du kan lide dekorationer, vil det være et perfekt stykke af din samling. Det inkluderer alle mulige skønheder i Istanbul. Fra Galata Tower til Blue Mosque skal du kigge på de perfekte strukturer i Istanbul. Dette sarte stykke vil vise sig blandt de andre dekorationer, du har. På denne måde vil denne kobberplade sikre, at du fuldender det manglende stykke af dine dekorationer.\nDenne kobberplade er farvet med de mest harmoniske farver. Den sorte adel mødes med det blå friskhed. Samholdet af disse to farver viser deres kvaliteter på kobberet. Og tilføjelse af en perfektitet af Istanbul til alle funktioner kompletterer også dette stykke.\nKøb kobberplade lige nu. GrandBazaarist er den perfekte adresse, der præsenterer dig kobberplader og mange forskellige slags produkter, som du vil elske.


Looklab.dk - Acie Dagens » Acie\nKategori » Dagens «\nOutfit // Weekend Stroll\nStøvler – Isabel Marant pour H&M // jeans – Wonder exclusive fra Vero Moda // Sweatshirt – Isabel Marant pour H&M // pels – vintage // Solbriller – Forever21 // taske – Balenciaga Velo\nHold da helt macaron en billedstorm, hva’?! Jeg beklager. Men sådan én som mig oplever kun yderst sjældent kombinationen af dagslys, modlys, blide briser og andre foto-fantaster, som bloggerne elsker. Så nu får I dem. I håbet om, at vi alle overmættes. I har allerede set et lille preview forleden, men der var altså flere hvor de kom fra. Et typisk weekendoutfit fra min del (jaja – samvittigheden over hverdags-/job-outfits nager stadig.. I’m on it!) og iøvrigt første gang jeg får vist mine IM pour H&M-boots frem. Jeg er meget glad for dem. Men det er nok ganske forudsigeligt:)\n9. december 2013 kl. 16:16\nBrrr… Det er blevet koldt derude! Jeg arbejder hjemmefra, mens jeg nøje monitorerer vandstanden på Kajen – helt klar på at springe i kælderen og redde det vigtigste, hvis først vandet kravler op over kanten. De trappetrin I ser på disse billeder er pt under vand. Nå. Det var slet ikke dét det skulle handle om egentlig. Det skulle handle om, at det positive ved den Bodils drop-by er den efterfølgende kulde, som nu retfærdiggør at pelsen kommer i brug. Og lammefutterne ligeså. I weekenden i hvertfald;) Og selvom dette billede egentlig er fra sidste vinter, så vil jeg om lidt gå ud og finde noget frokost i same-same.\nIsabel Marant BlueBell sneakers // Vero Moda jeans // Isabel Marant x H&M Sweatshirt // Gammel parka fra H&M med DIY-krave (lignende)\nJeg sælger det da meget godt, hva’?! Et dovent søndagsoutfit – som vejret måske afslører, så er det ikke fra idag, men en forgangen søndag. Min fotograf er blevet forkølet på mandemåden (… y’all know what I mean..), og jeg må derfor ty til arkiverne for lidt outfitteri.\nWeekenden går iøvrigt med de første spæde spadestik til juleriet – der må gang i bageriet, oppyntningen og hyggen… Når the Grinch er nede med feber, ser julealfen sit snit til at starte lidt tidligere end normalt;) Har endda investeret i en “stegholder” til Weber-grillen, i en forhåbning om at der skal grilles flæskesteg på Kajen i ét væk. Det er iøvrigt mig, der står for familiens julearrangement i år. Det er voksent. Så jeg må hellere lige gå igang med at øve mig lidt, og er såeldes gået i gang med research på hvordan man laver de bedste brunede kartofler, den perfekte sprøde svær og den helt rigtige brune sovs. Alle tips og links modtages med kyshånd INDLÆGGET KAN INDEHOLDE AFFILIATE LINKS\n24. november 2013 kl. 13:24


Opereret i syv timer for ekstremt underbid: Så smuk er hun nu – Ekstra Bladet\n30. jan. 2018 kl. 17:29\nOpereret i syv timer for ekstremt underbid: Så smuk er hun nu\n22-årige Sophie lå under kniven i syv timer - se hendes utrolige forvandling\nSophie præsenterer her sit ekstreme underbid, hvor undertænderne er placeret 1,2 cm. længere fremme i munden end overtænderne. (Foto: Mercury Press)\nForestil dig, at du har et så ekstremt underbid, at du har svært ved at spise. Forestil dig endvidere, at du taler på en læspende måde, fordi dine undertænder er placeret 1,2 centimeter længere fremme i munden end dine overtænder.\nDen tilstand har den i dag 22-årige britiske Sophie Rose levet med hele sit liv, indtil hun i juli måned sidste år besluttede sig for at gennemgå en syv timer lang og kompliceret operation, der for evigt ville fjerne hendes voldsomme underbid. Og det har hun på ingen måde fortrudt.\n- Jeg kunne næsten ikke tro mine egne øjne, da jeg så slutresultatet. Det så helt fantastisk ud. Jeg elsker mit nye smil og mit nye ansigt, siger Sophie til Daily Mail og tilføjer:\n- Mit ansigt har forandret sig enormt, men jeg føler stadig 100 procent, at det er mig. Og fra nu af skal aldrig nogensinde igen redigere i mine selfies, siger den 22-årige Sophie, der arbejder som professionel fotograf.\nSophie Rose er begejstret for sit nye udseende efter operationen, hvor hendes store underbid blev fjernet. Og man forstår hende godt. (Foto: Facebook)\nAllerede som 11-årig begyndte Sophie at føle generne ved sit store underbid. Og efterhånden som underbiddet i teenage-årene blev endnu større, mistede Sophie også sin selvtillid. Og hun havde det meget dårligt med at blive fotograferet.\nAllerede som ung teenager kontaktede Sophie sammen med sine forældre en læge for at høre, om der kunne gøres noget ved det store underbid. Men her fik hun den skuffende besked, at der først kunne foretages en operation af Sophies kæbe, når hendes kæbe var fuldt udviklet i 20 års-alderen.\nHer ses den 11-årige Sophie med stort underbid. (Foto: Mercury Press)\nFør operationen redigerede Sophie alle de billeder, hun havde taget af sig selv for at skjule den fremskudte kæbe og det voldsomme underbid. Men nu lægger Sophie jævnligt billeder af sig selv ud på facebook. Hun er nemlig 100 procent tilfreds med sit nye udseende.\nFem måneder efter operationen lagde Sophie et dobbeltbillede ud af sig selv på facebook. På det ene billede ser man Sophie under den komplicerede operation i en hospitalsseng, og på det andet billede ser man den smukke Sophie fem måneder efter operationen. Til billedet skrev Sophie blandt andet følgende:\n5 måneder....Jeg vil ikke lægge sådan et opslag ud hver måned. Men jeg kan næsten ikke tro, at der nu er gået fem måneder, efter at jeg fik en dobbelt kæbeoperation. På det her tidspunkt for fem måneder siden var jeg på vej ind på operationsstuen. Jeg var skræmt. Det har ikke været let, men det har været det hele værd. Nu har jeg mit perfekte smil og en flot kæbe. Jeg kan spise normalt og tale mere rent og forståeligt.. Jeg kan næsten ikke være mere lykkelig.\nSophie ligger her på hospitalet i forbindelse med operationen. (Foto: Facebook)\nSmukke Sophie i dag. (Foto: Facebook)


Forside / Baby og småbørn / Baby - sikkerhedsudstyr / Børnesikring / Dørbremse, Mekanisk – Arte Viva\nDørbremse, Mekanisk – Arte Viva\nDørbremse, Mekanisk – Arte Viva fakta\nDørbremse, Mekanisk – Arte Viva fra Arte Viva\nDørbremse, Mekanisk – Arte Viva kan alle børnefamilier lide, og det giver god mening, for forældres erfaringer taler sit tydelige sprog. Når vores børn er i fokus, er alle enige om, at vilkårene skal være de bedste, og køber du Dørbremse, Mekanisk – Arte Viva har du sikret dig rigtig godt. Dørbremse, Mekanisk – Arte Viva sælges hos webshoppen Babyshower. Når du gerne vil have ny bæreseler, trækvogne eller savlesmække, kan du finde det her på siden. Skal din barnevogn holde bedst muligt, er vedligeholdelse essentiel. Det gælder både stel, hjul og tekstilerne. Hvis du formår at vedligeholde barnevognen, vil den holde værdien meget bedre, og det ser bare bedre ud med en velholdt barnevogn.\nDørbremse, Mekanisk – Arte Viva til de små\nDørbremse, Mekanisk – Arte Viva er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i vores gruppe af varer Baby og småbørn || Baby – sikkerhedsudstyr || Børnesikring. Vidste du, at du også får lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Dørbremse, Mekanisk – Arte Viva ved den velkendte shop Babyshower, der altid har et stort udvalg af populære varer. Her i online shoppens kæmpe udvalg går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være produktet er på siden. Køber du varer online er varerne billigere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nFordele når du køber Dørbremse, Mekanisk – Arte Viva online\nHusk at når du køber varer i webshops, er der bedre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Når du handler online er du også fri for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online køen er der slet ikke, når du handler online, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nVær den første til at anmelde “Dørbremse, Mekanisk – Arte Viva” Annuller svar


adidas Referee 18 Kortærmet T-shirt Sort køb og tilbud, Goalinn\nKøb dine adidas Referee 18 Kortærmet T-shirt til den bedste pris! Vores online har fodbold, goalinn lige dem du går og drømmer om! Find Herretøj til de absolut bedste priser. Læs en detaljeret beskrivelse og anmeldelser fra andre kunder før du køber adidas Referee 18 Kortærmet T-shirt. Find de nyeste prisnedsættelser og tilbud, i vores online fodbold katalog!\nFantastisk kvalitetsprodukt som beskrevet