Hold godt øje med din trivsel på jobbet\nI en tid med mange og hastige forandringer er det særligt vigtigt at holde øje med, hvordan du trives med dit job, og det er vigtigt at reagere i tide, hvis dine advarselslamper blinker. I KS har vi flere og flere samtaler med medlemmer, der tager deres arbejdsliv op til revision. På et arbejdsmarked, hvor der er mange ledige job, er det lige nu nemmere at finde noget nyt. Men der er også flere og flere, som ikke bare har lyst til at hoppe ind i hamsterhjulet og fortsætte som før corona.\nHvordan oplever du, at tidens mange nye muligheder og krav påvirker dig? Der er ingen tvivl om, at forandringerne har løbet stærkt de seneste år. Selve arbejdslivet har været påvirket af corona, men også den teknologiske udvikling og de mange digitale muligheder, der ikke bare gør mange ting nemmere, men også hele tiden kalder på, at man forholder sig til dem, lægger pres på kommunikations- og marketingfaget, både i forhold til de timer, der forventes at man lægger – og følelsen af at man aldrig rigtig når i mål.\nVi befinder os også i en periode, hvor der er mange nye muligheder på arbejdsmarkedet, både for at skifte job og for at indrette sit arbejdsliv på andre måder, for eksempel med mere hjemmearbejde.\nI KS har vi flere og flere samtaler med medlemmer, der vil noget andet i deres arbejdsliv, som har opdaget at tiden med familien under corona var vigtig og dejlig, og som ikke bare har lyst til at hoppe ind i hamsterhjulet igen og fortsætte som før.\nNår vi har et medlem til samtale, handler det ikke kun om karriere i traditionel forstand, vi taler med medlemmerne om alt muligt, der har med arbejdslivet at gøre – også svære valg, dilemmaer, overvejelser om sporskifte eller om et andet arbejdsliv.\nVigtigt at holde øje\nDet er vigtigt at holde øje med, hvordan du trives i dit job, for det giver dig mulighed for at reagere i tide, inden du eventuelt oplever, at du bliver ramt på dit helbred på grund af dårlig trivsel på dit arbejde.\nVi oplever nemlig også at få henvendelser fra medlemmer, der er kommet i den situation, og i nogle af tilfældene er det endt med en opsigelse, for eksempel fordi medarbejderen har været nødt til at sygemelde sig på grund af situationen på jobbet.\nSker dét kan du bruge KS – både i forhold til juraen omkring selve opsigelsen, men også hvordan du er stillet i forhold til kommunen og dine rettigheder som sygemeldt og måske ledig.\nI KS har vi både jurister, karriererådgivere og en socialrådgiver, som kan rådgive og vejlede dig og være din repræsentant overfor arbejdsgiver og overfor kommunen og jobcentret, når det handler om dine rettigheder og pligter. Du kan altid kontakte os her\nOg husk at gøre det, inden det ender med at du bliver syg.\nPå vores hjemmeside har vi et værktøj, Trivselsbarometeret, der kan give dig et fingerpeg om hvor du står. Brug det til at tage temperaturen på dit arbejdsliv.


Ukrudtsbekæmpelse i Hesselrød | Bestil her til kun 330 kr. i timen\nUkrudtsbekæmpelse i Hesselrød\nDet er bedst at gå i gang med ukrudtsbekæmpelsen allerede i det tidlige forår, men det er aldrig for sent at gå i gang. Din nye havemand i Hesselrød kan klare ukrudtsbekæmpelsen for dig.\nLad din nye havemand fra Hesselrød og omegn klare arbejdet med ukrudtsbekæmpelse. Bestil haveservice nu og bliv ringet op af din nye havemand, så du kan fortælle om din have.\nVil du have bugt med ukrudtet, så du kan nyde din have? Få hjælp af en havemand i Hesselrød og omegn til ukrudtsbekæmpelse og mange andre opgaver i din have.\nVi hjælper i vores kunders haver derhjemme, i sommerhuse, kolonihaver og andre grønne arealer. Når du bestiller ukrudtsbekæmpelse hos Go Go Garden, sætter vi dig i kontakt med den bedste havemand til opgaven i Hesselrød og omegn.


I seneste nummer af Aktuel Naturvidenskab tager Kaj Sand-Jensen bladet fra munden og taler med store bogstaver til danske forskere, som han kritiserer for at være for inaktive i den offentlige debat. Han er selv professor ved Ferskvandsbiologisk Laboratorium på Københavns Universitet og formand for Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskabs Udvalg for offentlig formidling, så han kender om nogen til både forskning og formidling indefra.\nFor mange forskere nøjes imidlertid med at opfylde publikationskrav og deltage i konferencer med ligesindede, mens offentligheden ofte går glip af deres saglige og faglige input til samfundsrelevante spørgsmål: »Efter min mening er forskeren også forpligtiget til at ytre sig og korrigere, når fejlagtige påstande benyttes som grundlag for vigtige samfundsmæssige beslutninger. Når politikere og styrelser lancerer ny forvaltning og politikker med henvisning til viden eller statistiske sammenhænge, er der grund til at være særligt på vagt. 'Vidensbaseret' politik er ofte en skrøne, der skal dække over det mere sædvanlige formål: At fremme en bestemt ideologi, snævre økonomiske interesser eller bare vise handlekraft.« (Aktuel Naturvidenskab: »Oplysningspligt«).\nDer er forskere, som tager deres forskning så alvorligt, at de godt tør kaste sig ud i debatter med landets politikere, men der er desværre også alt for mange, som dukker sig, måske af frygt for at blive stemplet for at sige og skrive noget, der er politisk upopulært:\n»Herhjemme har universitetsøkonomer, Det økonomiske Råd og sågar Nationalbanken, så vidt jeg som lægmand kan vurdere aldeles fejlvurderet udviklingen. Som modstykke kan jeg kun fremhæve forhenværende overvismand, professor Christen Sørensen, som vedholdende har påpeget fejl og risici og endog tilladt sig at kritisere kolleger omkring Det økonomiske Råd og Nationalbanken. Måske har flere økonomer set farerne, men når det store flertal enten har spillet med eller været tavse, kan det skyldes, at den økonomiske videnskab er chokerende svag, at de kollegiale eller forretningsmæssige alliancer er uheldige, eller modet til at ytre sig aldeles har svigtet de indsigtsfulde.«\nDer kan være mange forskellige grunde inden for forskellige forskningsområder, men Sand-Jensen fremhæver afslutningsvis problemet inden for natur- og miljøpolitik. Her er afgjort både forskere og formidlere af højeste kaliber, der blander sig stærkt i debatten - selv om medierne godt kunne prioritere dem meget højere. Kaj Sand-Jensen selv, eksempelvis, men også Rasmus Ejrnæs og Carsten Rahbek, for blot at nævne nogle af de kendteste.\nMen området er så ekstraordinært afgørende, fordi det omhandler hele det danske landskab såvel som fødevarer, drikkevand, sundhed og dyrevelfærd m.m. Derfor er der brug for langt flere forskere på banen, hvis der skal etableres en modvægt til landbrugets magtfulde lobbyvirksomhed: »Natur, miljø og sundhed i forbindelse med landbrugsdrift kalder hele tiden på faglige indlæg som modvægt til alliancen mellem landbruget, Axelborg, visse partier og styrelser,« skriver Sand-Jensen.\nHvis den faglige kritik blot indstilles en kort stund, er det de økonomiske landbrugsinteresser og ikke den upartiske forskning, der får lov til at betjene offentligheden, og vi får kun de »landbrugsbekvemme, men effektløse forslag«.\nDer er en stadig større risiko for, at det er pengestærke erhvervsinteresser og ministerier og styrelser, der kan designe udredninger med forventede snævre kommissorier og mere eller mindre forudgivne konklusioner. Universitetsforskere, der skal sikre en stor del af deres egen løn, mister deres uafhængighed, og institutioner, der har haft høj troværdighed, risikerer at måtte lægge navn til tvivlsomme udredninger, fordi rammerne er selektivt udstukket efter politiske eller økonomiske interesser.\n»Derfor vokser nødvendigheden af, at andre forskere, der har bevaret uafhængigheden, fungerer som et korrektiv, også selv om de må gå i rette med fagkolleger,« fastslår Sand-Jensen, som opfordrer sine forsker-kolleger til i højere grad at bruge deres faglighed til at gøre op med magtbekvemme udredninger.\nOg naturens tilbagegang er i mine øjne et velvalgt eksempel på problemet.\nPå den ene side et politisk og økonomisk magtfuldt erhverv, hvor millioner af dyr behandles som industriprodukter, ofte under horrible forhold med et skræmmende overforbrug af antibiotika - for slet ikke at nævne den igangværende naturforarmelse af historiske proportioner og det voldsomme gødnings- og sprøjtegiftsvineri, der konstant bagatelliseres.\nPå den anden side en offentlighed, som gennem landbrugets milliondyre kampagner skal lulles i søvn med visen om, hvor idyllisk der er i »det yndige land« (læs: i landbruget), og som kun gennem lejlighedsvise skandaleafsløringer får åbnet en sprække ind til en helt anden virkelighed, der imidlertid stort set aldrig får politiske konsekvenser.\nDe markante politiske indgreb over for industrilandbruget, der sidder på store dele af landets areal, lader i stedet hele tiden vente på sig, hvilket også rammer de mange mindre landbrug, der forsøger at klare sig med en anderledes respekt for dyr og natur, for lovgivningen foregår stadig på de store spilleres præmisser. En ubalance, der ikke let lader sig ændre, men hvor langt flere forskere på banen ville kunne rykke ved den herskende stilstand.\nProblemstillingen er også rejst af forfatter og debattør Kjeld Hansen, der i årevis har kæmpet naturens sag, og den fortjener at blive rejst og spredt i flere fora, hvor forskningen har særlig stor betydning for samfundsdebatten og den politiske beslutningsproces.\nForskere er jo ofte på offentlig forsørgelse - for nu at sige det på den måde. Det betyder, at samfundet og skatteyderne er deres arbejdsgivere, og over for samfundet bør der være en vis oplysningspligt til at gå i kødet på magten, også hvor magten betjenes af forskerkolleger.\nUenighed skal heller ikke pakkes ind bag universitetets mure under en kollegial korpsånd, men skylle gennem medierne, hvor som helst det måtte have samfundspolitisk relevans.\nEfter den lukkede offentlighedslov, der ikke har gjort det lettere for journalister at se magten kritisk efter i kortene, er behovet for magtkritisk mod blandt forskere kun blevet endnu større.\nWarning: include() [function.include]: http:// wrapper is disabled in the server configuration by allow_url_include=0 in /var/www/humanisme.dk/public_html/2013/0331-01.php on line 78\nWarning: include(http://www.humanisme.dk/include/bottom.php) [function.include]: failed to open stream: no suitable wrapper could be found in /var/www/humanisme.dk/public_html/2013/0331-01.php on line 78\nWarning: include() [function.include]: Failed opening 'http://www.humanisme.dk/include/bottom.php' for inclusion (include_path='.') in /var/www/humanisme.dk/public_html/2013/0331-01.php on line 78\nWarning: include() [function.include]: http:// wrapper is disabled in the server configuration by allow_url_include=0 in /var/www/humanisme.dk/public_html/2013/0331-01.php on line 82\nWarning: include(http://www.humanisme.dk/include/googleanalytics.php) [function.include]: failed to open stream: no suitable wrapper could be found in /var/www/humanisme.dk/public_html/2013/0331-01.php on line 82\nWarning: include() [function.include]: Failed opening 'http://www.humanisme.dk/include/googleanalytics.php' for inclusion (include_path='.') in /var/www/humanisme.dk/public_html/2013/0331-01.php on line 82


Panasonic klar med 6K-video | Digitalfoto.dk\nMed lanceringen af Lumix DC-S1H har Panasonic nu tre modeller i S-serien.\nMed systemkameraet Lumix DC-S1H er Panasonic klar med verdens første kamera, som kan optage video i 6K-kvalitet. Kameraet ligner på mange måder de øvrige S-modeller med full-frame-sensor, men på videosiden er S1H i sin helt egen liga.\n#Nyheder #Panasonic Lumix #Videokamera #Panasonic #Full-frame #Objektiver\nTilbage i juni annoncerede Panasonic, at et nyt systemkamera i S-serien snart ville byde på en rekordhøj opløsning, når det gælder video.\nKameraet Lumix DC-S1H er nu en realitet, og det kan da også bryste sig af en videokvalitet på 6K med 24 billeder i sekundet.\nDet er første gang, at et kamera kan tilbyde video i så høj opløsning.\nStort dynamisk omfang i Lumix DC-S1H\nPanasonic Lumix DC-S1H er udstyret med en full-frame-sensor på 24,0 mio. pixels, som spænder over mere end 14 eksponeringstrin, hvilket tyder på et stort dynamisk omfang i samme klasse som professionelle videokameraer til filmproduktion.\n> Læs også: Så god er Panasonic Lumix DC-S1\nPanasonic Lumix DC-S1H måler 15,1 x 11,4 x 11,0 cm og vejer 1164 gram.\nPanasonic Lumix DC-S1H er et dedikeret videokamera\nI modsætning til søsterkameraerne S1 og S1R, er der tale om et dedikeret videokamera, som naturligvis også kan skyde billeder af meget høj kvalitet.\nDer er et væld af professionelle videoindstillinger, så man kan ramme præcis den farveprofil eller hastighed, som passer til opgaven.\nTilmed kan Panasonic Lumix DC-S1H optage ubegrænset video, da kameraet er udstyret med en særlig varmedæmpende funktion.\nVia den avancerede støjreduktion med Dual Native ISO, skulle det desuden være muligt at optage støjfrie videooptagelser på ISO 51.200.\n> Læs også: Så god er Panasonic Lumix DC-S1R\nDen tydelige røde knap indikerer, at S1H er et dedikeret videokamera.\nOgså gode fotomuligheder med Panasonic Lumix DC-S1H\nDesignmæssigt ligner kameraet de øvrige modeller i S-serien.\nDet betyder, at der på fotosiden også er mange ligheder – ikke mindst i forhold til S1.\nDet gælder fx opløsningen og den indbyggede billedstabilisering, der sammen med stabilisering i objektiverne skulle kunne kompensere hele 6,5 trin, så man kan få skarpe skud med ganske lange lukkertider.\nKameraets store søger har en opløsning på 5,76 mio. punkter og har en opdateringshastighede på hele 120 billeder i sekundet, hvilket får søgerbilledet til at stå knivskarpt.\nSkærmen er på 3,2 tommer med en opløsning på 2,3 mio. punkter og skulle præstere en lysstyrke, som er 150 procent højere i forhold til S1 og S1R. Den er i øvrigt fleksibel på en mere avanceret måde, som imødekommer videofotografer.\nPanasonic Lumix DC-S1H koster 32.999 kroner.\n> Læs også: Panasonic giver konkurrenterne baghjul\nObjektivets L-fatning understøttes af Panasonic, Leica og Sigma.\nNyt superobjektiv til full-frame\nPanasonic har endnu mere spændende udstyr i posen, for sammen med lanceringen af Lumix DC-S1H, har Panasonic også annonceret objektivet LUMIX S PRO 24-70mm F2.8. Objektivet har L-fatning, så det kan bruges på full-frame-kameraer i S-serien og med Leicas SL-kameraer.\nMed sit brændviddeområde er LUMIX S PRO 24-70mm F2.8 et universelt objektiv, som kan bruges i et utal af situationer.\nTilmed sikrer den høje lysstyrke, at optikken kan levere skarpe billeder i svagt lys.\nDer er tale om en meget kompliceret objektivkonstruktion bestående af 18 linser i 16 grupper. Heraf er der tre asfæriske og fire ED-linser, som skal minimere optiske fejl og sikre høj skarphed.\nDen vejrforseglede optik skulle desuden være udstyret med en lydløs fokusmotor, der også er velegnet til videooptagelser med fx Lumix DC-S1H.\nPrisen er endnu ikke oplyst.\n> Læs også: Udskift kitobjektivet og få bedre billeder\nDet nye objektiv, som svarer til 50 mm på full-frame, er vejrforseglet og har en lydløs fokusmotor.\nOgså nyt glas til Micro Four Thirds\nMidt i de store full-frame-lanceringer er der også blevet plads til lidt godt til fotografer, som benytter de mere kompakte systemkameraer med Micro Four Thirds-sensor.\nPanasonic er nemlig klar med det lysstærke objektiv LEICA DG SUMMILUX 25mm F1.4 II ASPH.


Efter folketingsvalg og regeringsskifte: HF må vente med at blive kostskole | dagbladet-holstebro-struer.dk\nEfter folketingsvalg og regeringsskifte: HF må vente med at blive kostskole\nDen pædagogisk administrative leder af HF-uddannelsen i Nørre Nissum, Tina Kandborg Gade, må konstatere, at uddannelsens nye kostskoleafdeling efter alt at dømme ikke når at slå dørene op i næste måned, som det ellers var planen. Arkivfoto: Jesper Lundsgaard\nFolketingsvalg og regeringsskifte har betydet, at HF-uddannelsen i Nørre Nissum formentlig ikke kommer i gang med kostskole-afdeling i næste måned\n12 sep. 2019 kl. 09:20\nNørre Nissum: Det bliver efter alt at dømme ikke 15. oktober, at HF-uddannelsen i Nørre Nissum kommer til at slå dørene op til den nye kostskole-afdeling.\nDet var ellers den dato, den pædagogisk administrative leder af HF-uddannelsen, Tina Kandborg Gade, havde håbet på at kunne åbne kostskolen.\n- Men det trækker ud med at komme i gang med at få startet kostskolen. Vi er i gang med at få bevillingen og papirarbejdet igennem hos Uddannelses- og Forskningsministeriet, men folketingsvalget og regeringsskiftet har betydet, at der er skiftet ud på alle hylder. Men det er mit indtryk, at godkendelserne er på undervejs, siger Tina Kandborg Gade.\nI begyndelsen af maj, kort før folketingsvalget blev udskrevet, fik HF-uddannelsen tilsagn fra den daværende uddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers (V) om, at der ville blive sat halvanden millioner kroner af til driften allerede i år, og fra 2020 vil det komme med som forslag til finansloven med tre millioner kroner om året. Dermed ville HF-uddannelsen i Nørre Nissum blive den første kostskole, der er oprettet i de seneste 40 år.\nTina Kandborg Gade regner med, at aftalen om at lave en kostskoleafdeling i Nørre Nissum står ved magt, og at det er et spørgsmål om tid, før man for alvor kan komme i gang med at oprette kostskolen.\nHF-uddannelsen har dog allerede taget de første skridt i retning mod at oprette kostskoleafdelingen. Blandt andet har man sat gang i forskellige aktiviteter samt en lektiecafe, som de studerende kan benytte sig af.\n- I første omgang vil vi fortsætte med det kollegieliv, vi allerede har her på stedet, og samtidig har vi en vagtordning, der er tilknyttet kollegiet. Men kostskolen er endnu ikke oppe at stå, siger Tina Gade, der ikke ved, hvornår godkendelsen falder på plads.\nHun håber, at det kan lade sig gøre i løbet af i år, men er det ikke muligt forventer hun, at kostskolen senest er i gang ved indgangen til det nye skoleår, der begynder til august 2020.\nHF-uddannelsen i Nørre Nissum har i år vist sig at være populær blandt de studerende. Alle 84 pladser i de tre klasser er besat, og da skoleåret gik i gang i midten af august var der stadig et par elever, der stod tilbage på en venteliste.


Positivt med ny plan for telemedicin | danskepatienter.dk\nPositivt med ny plan for telemedicin\nDanske Patienter er glade for, at regeringen nu fremlægger en handlingsplan for telemedicinske løsninger.\nSundhedsminister Astrid Krag fremlagde regeringens handlingsplan for telemedicin den 14. august 2012. Planen er færdiggjort i juni 2012.\nDet er vigtigt, at der er nationale målsætninger og et centralt engagement i udvikling af telemedicin, så vi sikrer løsninger, der kan tale sammen, samt en fælles evaluering, som kan sikre en fortsat udvikling af kvaliteten på området, siger formand Lars Engberg fra Danske Patienter.\nMed regeringens handlingsplan vil vigtige telemedicinske løsninger gennem de kommende tre år blive afprøvet og evalueret.\nDanske Patienter har gennem de sidste to år arbejdet målrettet for at styrke indsatsen for udbredelse og kvalitetsudvikling af de telemedicinske løsninger. Dette er blandt andet sket gennem Danske Patienters arbejdsgruppe på området.\nDanske Patienter opfodrer til, at der i de kommende evalueringer lægges særlig vægt på, at forskellige patienter har forskellige oplevelser med brugen af telemedicin.\nVi ved, at telemedicin kan spare indlæggelsesdage og dermed penge, men vi ved mindre om f.eks. telemedicins betydning for de pårørende og for de mange patienter, der har flere diagnoser, og som derfor skal håndtere flere apparater i hjemmet på én gang. Telemedicin må ikke blive udrullet som ”one size fits all”, men skal tilpasses den enkeltes behov, understreger chefkonsulent Annette Wandel fra Danske Patienters arbejdsgruppe om telemedicin.\nArbejdsgruppen har blandt andet udarbejdet indspillet "Telemedicin på rette spor", der sætter fokus på fire indsatser, der skal være med til at sikre kvaliteten af fremtidens telemedicinske løsninger. Læs "Telemedicin på rette spor" her.


Medicinbold – find din nye træningsbold online – føtex.dk\nEr du på jagt efter en medicinbold til din træning? Med en af vores bolde får du mulighed for at træne målrettet og effektivt. Så se vores store udvalg af medicinbolde herunder, og find en, der passer til dit behov.\nMedicinbolde - Funktionel og effektiv træning\nMed en af vores medicinbolde får du et både effektivt og underholdende træningsredskab. Hvad enten du ønsker at bruge din nye bold til let styrke-, konditions- og/eller balancetræning derhjemme, eller du går efter knaldhård crossfit-træning i træningscenteret eller ude i naturen, har vi en bold, der passer præcist til dit behov.\nTre grunde til at vælge en medicinbold:\nEt sjovt træningsredskab og en supereffektiv træningsmetode\nFås i flere vægtklasser – fra 1 kg og opad\nKan anvendes alene og sammen med andre\nDet skal være både sjovt og udfordrende at træne. Det ved du sikkert alt om. Det handler derfor hele tiden om at sikre sig, at det træningsudstyr, som du bruger, lever op til de målsætninger, som du har for din træning. Det skal med andre ord give dig det incitament, som gør, at du kan holde fokus på din træning, samtidig med, at du finder glæde ved at anvende det.\nDet kan du ganske enkelt ikke undgå med en medicinbold. Den går også under navnet slam ball, og det mere end antyder, hvad den bruges til – eller rettere kan bruges til. Det vil som udgangspunkt være at bevare eller udvikle en sund og stærk krop ved at dunke bolden i gulvet/jorden og i væggen/muren eller ved kasteøvelser med andre.\nEr det første gang, at du skal træne med en medicinbold? Så er det vigtigt, at du starter stille og roligt ud, så du ikke risikerer at overbelaste din krop og udsætte dig selv for skader.\nDet betyder ikke nødvendigvis, at du skal vælge den absolut letteste bold. Det er dig, der kender din krop og din aktuelle formåen bedst. Hvis du i forvejen træner i et fitness- eller crossfit-center kan du teste de forskellige vægtklasser og/eller søge professionel vejledning hos en instruktør eller fysioterapeut dér.\nI vores sortiment finder du medicinbolde i mange forskellige vægtklasser, startende ved 1 kg. Du kan derfor nemt og bekvemt finde frem til en, der passer til din styrke og den teknik, som du måtte have.\nVi fører udelukkende medicinbolde fra førende brands som Reebok og Titan Fitness, så uanset hvilken bold du vælger, er du garanteret høj kvalitet.\nKøb din medicinbold på føtex.dk\nNår du har fundet frem til din nye medicinbold, bestiller du den nemt og hurtigt på føtex.dk. Vi sørger så for levering hjem på din adresse.


Børneværelse med Udsigt blog: Tapet tid - masser af muligheder\nTapet tid - masser af muligheder\nUndskyld den lange ventetid, men jeg skulle lige åbne en ny webshop (mulvdarp.dk) 1. marts og det gik så lige ud over denne blog.\nDet tidlige forår kalder altid på forandring. Er det ikke skønt? Vi skal have rystet vinteren af os - måske i særlig grad i år, hvor den har været lang og kold. Nyt tapet gør underværker, når der skal ske noget afgørende med indretningen. Der har aldrig været så mange fine tapet muligheder til børneværelset, som der er lige nu. Her er lidt af det store udvalg, som jeg håber kan give dig lidt blod på tanden.\nTil drenge, der skal prøve kræfter med maskuliniteten. College stilen fra Ralph Lauren kan absolut noget i den retning.\nMere af samme skuffe, bare lidt mere country style. Super flot stoflighed i dette tapet fra Ralph Lauren. Sæt det sammen med den mørkegrønne, mørke- eller lysebrun, hvid, sort m.m. Tør du?\nStudio Ditte trævæg tapetet tilfører også noget helt unikt og noget upoleret til et værelse og er super godt til dig, der ikke vil have det alt for pæne udtryk.\nHer er det en anden trævæg (Piet Hein Eek), der tilfører noget maskulint og noget upoleret, men det kan et billede af en okse jo også gøre. Den finurlige lampe er fra House Doctor.\nEn helt anden type drenge- og mandeverden, med tapet fra Cole and Son. Sjovt på den flotte måde.\nDet mere drengede udtryk kan Studio Ditte tapetet med de brugte legetøjs biler sørge for:\nPå vej til det mere feminine udtryk, skal du se det vidunderlige sommerfugle tapet, som selveste Christian Lacroix har designet. Det bliver et internationalt tapet-hit! Butterfly stolen er fra Nordal.\nLad os blive lidt ved de kraftige farver, men i en helt anden stil, som her er brugt på et babyværelse. Super modigt, med et fantastisk resultat. Tapetet "Ribbon" er fra Studio Ditte.\nHollandske Pip Studio kan også være med - med og uden kraftige farver, men altid med et kraftigt udtryk.\nCheck lige de her tapet nyheder fra Pip Studio - originalt og i fine afdæmpede farver.\nSamme farvenuancer er brugt i de nyeste Studio Ditte tapeter til drengeværelserne.\nHvis du ikke orker tapet og er kreativt anlagt, så kunne du måske gøre kunsten efter og lave et vægmaleri?\nHvis du ikke selv kan male blomster, så findes der jo et hav af blomster tapeter. Blomster og lyserøde farver skal der til for at glæde den romantiske pige. Har du såden en pige? Jeg har tapeterne!\nIkke mere om tapeter nu. Den her løsning får mit kreative hjerte til at smile. En let og elegant løsning, men en super idé.\nDe sjove og anderledes puder (og sengetøjet) er fra franske Cerise sur le Gateau, som vi lige har fået hjem. Kommer lige straks på medudsigt.dk\nDer er ingen grund til at leve med kedelige vægge. Der er masser af fantastiske tapeter, der kan pifte ethvert børneværelse op. Påsken er oplagt til at skabe forandringen på dit børneværelse. Husk at bestille dine tapeter senest 14 dage før du skal bruge dem! God fornøjelse.\nEtiketter: Farver, Indretning, Tapet


Graduering 19. marts 2017\nTaekwondo Team Haderslev har i weekenden afholdt graduering.\n12 elever var indstillet til graduering, og de bestod alle prøven til det næste bælte. Klubben har til dagligt opdelt medlemmerne i forskellige hold efter alder, og gradueringen havde da også deltagere fra 10 år til 43 år.\nLen Memeti, Jonas Schüler, Lars Stoltenborg og Søren Boye Pedersen bestod til gult snip.\nKlara Hoeg og Christina Meyer bestod til gult bælte.\nSimon Bueti bestod til orange bælte.\nDaniel Sørensen bestod til grøn bælte.\nSørine Hecky og Per Christensen bestod til blåt bælte.\nMalte Schrøder bestod til blåt bælte med rødt snip.\nSissel Klaustrup bestod til det røde bælte.\nCensor ved gradueringen var Sabumnim Johny Gramberg, hjulpet af to af klubbens trænere Jonas de Thurah og Peter Sebelius.\nJohny Gramberg tilbage som træner\nJeg kan med glæde fortælle, at vi har fået Johny Gramberg tilbage som instruktør i klubben.\nJohny vil forestå træningen på voksenholdet om mandagen og senere også på Teen.\nInformation til sommer camp\nVi Glæder os helt vildt til sommer camp'en, og vi har brugt mange kræfter på, at lave et godt arrangement for dig.\nFor at lave en fed oplevelse med Taekwondo i sommerferien, hvor ALLE kan være med, har vi nu stykket et program sammen, som vi er meget stolte af.\nFølgende tider er vejledende, men vi har bekræftelse fra de annoncerede instruktører.\nHvis der skulle være forældre, som måtte ønske at deltage på sidelinjen for børnenes skyld, koster det 175 kr. med fuld forplejning alle dage inkl. Grisefest\nGrisefesten, med helstegt pattegris, kan købes som et event for sig selv til 150 kr. inkl. En øl eller vand (Slutter kl. 22.00).\nDer vil være saft/vand til alle måltider, ellers kan øl og vand købes i klubben til hhv. kr. 5,- og kr. 10,-\nDer vil være mulighed for at tage i svømmehal lørdag eftermiddag, som er beliggende en kilometers penge fra klubben.\nKlubbens MRK-SHOP vil være åbent under hele arrangementet, hvor al mulig udstyr kan købes, du kan for eksempel få dit navn broderet på din dragt, for kr. 50,-\nDer vil være et Amerikansk Lotteri, med rigtigt fede præmier, og trækning af hovedgevinst (Weekendophold for 2 på natur-perlen i Genner) under grisefesten.\nDet er muligt at overnatte i telt, eller i klubbens lokaler alt efter temperament, og vejrudsigt.\nTilmelding senest d. 20.7.2015 på klubmodul\nOg for "ikke-medlemmer" her: http://taekwondohaderslev.dk/sommercamp\nVindere til teknikstævne\nTrine og Sørine vinder\nhhv. Sølv og guld ved\nteknikstævne i Glamsbjerg\nTak til deltagere ved ORIGINAL\nKlubben deltog i lørdags ved Original arrangementet i byen. Det var en rigtig god oplevelse og jeg kan for mit vedkommende sige at jeg så en masse glade børn, unge og voksne der knoklede på og lavede to rigtig flotte opvisninger, delte flyers og reklamer ud og hjalp med stort og småt.\nTusind tak for indsatsen!! Og jeg skal beklage meget hvis ikke der var givet ordentlig besked om hvad der skulle ske.\nHjælper til Triatlon Søndag d. 31. 5. 2015\nDet er muligt at hjælpe klubben igen.\nMeld dig som hjælper ved Triatlon på søndag d. 31.5. - Du tjener kr. 100,- i timen til klubben.\nHver vagt vil vare 4-5 timer og ligger i tidsrummet 10:00 - 16:30\nTaekwondo Sommer Camp\nNye lokaler - August 2014\nBælteprøve Mon - Maj 2014


Konfirmationsforberedelse i skoletiden strider mod religionsfrihed | Kristeligt Dagblad\n05.12.14 Kl. 10:15\nAt biskopperne tilmed anbefaler en ændring af loven, således at børnekonfirmationsundervisning bliver tvunget ind i den almindelige undervisningstid, forbløffer mig, skriver talsmand for Ateistisk Selskab, Anders Stjernholm.\nBiskopperne i den danske statsreligion har blæst til kamp for konfirmanderne. Eller rettere til kamp OM konfirmanderne. Forretningen folkekirken står til at miste betydelige markedsandele, hvis de skal flytte deres medlemshvervning uden for skoletiden.\nI folkeskoleloven mener biskopperne, at de har krav på konfirmationsforberedelse indenfor den ordinære skoletid. Så længe loven giver folkekirken ret til at markedsføre sig i skoletiden, er det naturligvis deres juridiske privilegium. Etisk er det dog en anden sag.\nKonfirmationsforberedelse i skoletiden strider direkte imod princippet om religionsfrihed. I et sekulariseret land bør alle religioner kæmpe ligeligt om markedet - og etisk set burde ingen religion markedsføre sig til børn i mine øjne. Men den etik får jeg vist de færreste gejstlige med på.\nBiskop i Ribe Stift, Elof Westergaard, udtaler til Kristeligt Dagblad: "Lovgiverne skal passe på med ikke at blive for sekularistiske i deres tankegang, for religion er også noget, som danner et menneske." Men det behøver det ikke at være. Hvilket er sagens kerne.\nMasser af mennesker bliver dannet og opdraget uden religion - den er ikke obligatorisk. Og hvis en eller flere religioner skal være en del af et menneskes dannelse - bør de så ikke alle have lige mulighed for at præge det givne menneske?\nReligion KAN være med til at danne et menneske. Men det skal være det menneskes eget valg. Ikke noget det menneske bliver pålagt i skoletiden. Følgelig vil Ateistisk Selskab på det varmeste anbefale, at politikerne får set på § 53 i folkeskoleloven - samt de andre paragraffer og stykker, som i et kaotisk samarbejde gør den juridiske fortolkning af denne sag så mudret, at den får arvesynden til at virke som et overskueligt koncept.\nAt biskopperne tilmed anbefaler en ændring af loven, således at børnekonfirmationsundervisning bliver tvunget ind i den almindelige undervisningstid, forbløffer mig. At de overhovedet får lov til at bruge skoletimer på at markedsføre sig er ude på et etisk overdrev - så at kræve mere er simpelthen flabet.


Knudåge Riisagers klavermusik | Seismograf\n| DMT Årgang 55 (1980-1981) nr. 05 - side 233-239\nI DMT's decembernummer 80 gør Mina Miller i sin artikel om Carl Nielsens klavermusik opmærksom på, at Nielsens klaverværker »omfatter et bredt spektrum - af musikalske former og kombinerer traditionelle og progressive teknikker på måder, som besværliggør, om ikke umuliggør, en klassificering af selv enkelte værker inden for nogen skoles eller periodes kategorier«. Lad mig tilføje, at Carl Nielsens klavermusik i hvert fald i de sidste store værker opviser en helt speciel stil, lad os bare kalde den dansk. Vi skal faktisk helt frem til Niels Viggo Bentzons første monumentale klaversatser fra midten af 40-erne, Passacaglia op. 31 og Partita op. 38 for at finde en slags fortsættelse på noget af det, man finder f. eks. i Nielsens Chaconne, Thema med variationer og i det sidste stykke af de tre posthume. Mens tiden efter Nielsen er ganske uinteressant, når det gælder dansk klavermusik, bliver denne netop i slutningen af 40-erne og fremover en særdeles vigtig faktor i nyere og ny dansk musik. Man kan her jo fremhæve først og fremmest Bentzons omfattende og pianistisk krævende klavermusik med dens helt specielle klaverstil og spille-teknik, og man kan føre linien videre i 50-ernes og 60-ernes meget differentierede klaversatser, Axel Borup Jørgensens Winterpieces fra 1958, Poul Rovsing Olsens Images fra 1965 eller Per Nørgårds rytmiske arabesker i Skitser fra 1959, og endelig Gunnar Bergs særprægede, fortættede klaversats i det store værk Gaffky, 1958-59. Man kunne fortsætte opremsningen af spændende og betydelige værker i dansk klavermusik i tiden efter 2. verdenskrig og helt frem til 70-erne, værker som jeg har haft den glæde og ære af at præsentere for første gang dels ved koncerter og dels ved optagelser. Når dansk klavermusiks historie engang skal skrives bliver tiden 1945 og 15 år frem et meget omfattende kapitel, også set i international sammenhæng er nævnte tidsrum i dansk musik af kvalitet og betydning.\nMen vi skal i det følgende vende blikket bagud og beskæftige os med en stor dansk komponists klaveristiske »Oevres«, som ikke har været særlig påagtet, selvom disse værker må siges at være et klart udtryk for hans skaben: Knudåge Riisagers klavermusik. Når man arbejder med hans ganske lille produktion for tasteinstrumentet, så står det helt klart, at de få satser, der i tid spænder fra 1921 til 1953, afslører en alsidighed i stilistisk henseende, et træk, der giver Knudåge Riis-ager sin særlige profil i dansk 1900-tals musik, en kosmopolitisk holdning og en stilrigdom forenet med et artistisk mesterskab, hvormed Riisager på en måde mødes med Stravinsky. Ligesom denne tilegnede den danske komponist sig mangfoldige stilarter og teknikker, men forblev altid sig selv. Født 32 år efter Carl Nielsen står Riisager som et medlem af den generation, der fulgte den herhjemme dengang så tiljublede fynske mester. Men Riisagers skoling i Frankrig og hans nære kontakt med det internationale musikliv i mellemkrigsårene, forbindelsen med »Les Six« og med Stravinsky skulle placere ham som den eneste virkelige modpol til Carl Nielsen og hans tradition i 30-ernes danske musik. Samtidigt med at Nielsens store symfoniske værker efter 2. verdenskrig langsomt bliver anerkendte uden for Danmarks grænser, bliver Riisagers balletmusik med eet slag verdenskendt. Dette gjaldt primært Etude (1947) men også de udfra emnerne helt specielle værker Quartsiluni (1938) og Månerenen (1957). Ligesom Stravinsky s balletter fra den tidlige periode blev til i nært samarbejde med en genial koreograf, Diaghilev, skabte Riisager sine balletsuiter sammen med så fremragende instruktører som Harald Lander og Birgit Cullberg. Når talen bliver om Riisagers klavermusik skal det her fremhæves, at hans store sonate fra 1931, der med urette er gledet i baggrunden, i 1934 ved ISCM-festen i Firenze vakte stor opmærksomhed. Dette værk, som vi lidt senere skal beskæftige os nærmere med, må betegnes som det betydeligste og mest særprægede danske klaverværk efter Nielsen.\nRiisagers produktion for klaveret er lille, og også her mødes han med sin store samtidige, Stravinsky, når man tænker på hans få værker for soloklaver.(1) Listen ser således ud:\nQuatre Epigrammes op. Il, Lento, Burla, Andante, Capriccio, komp. 1921.\nSonate op. 22, komp. 1931(2).\nDeux Morceaux, Moderato, Vivace, komp. 1933.\nEn glad Trompet og andre klaverstykker, komp. 1933 og 35, bestående af: Lille polka, Utålmodig, Alene, Spradebasse, På danseskole, En glad Trompet. Sonatine, Allegro, Andantino, Rondo, komp. 1950. To Klaverstykker, komp. 1953: Den artige dreng, Den uartige pige.\nDe fire første værker foreligger hos Wilh. Hansen, sonatinen er udgivet i samlingen Nordiske Klaversonatiner på AB Carl Gehrmanns Musikforlag i Stockholm, og de to små klaverstykker fra 53 indgår i samlingen »Pepparot«, ny nordisk pianomusik redigeret af Birgitta Nordenfelt, Nordiska Musikforlaget, Stockholm.\nSom allerede nævnt gennemløber stilen i Riisagers klavermusik en forvandling, en metamorfose fra sats til sats, og trods alle forskelle er der en fællesnævner, eller fælles træk: klarhed, rytmisk vitalitet og elegance er overskrifter til hver sats stor eller lille. Hertil skal fø-kes, at selvom satserne ikke er skrevet af en pianist og lagt »til rette« for instrumentet, så klinger musikken som om den var udsprunget af tangenterne ganske, som det er tilfældet med Chopins, Debussys og Ravels klavermusik.\nQuatre Epigrammes rummer hver for sig vidt forskellige aspekter. Den første er en langsom sats med impressionistiske træk men også med mindelser om den romantiske klaversats. Satsen munder således ud i en patetisk klang. Ganske anderledes er stilen i nr. 2, Burla, der tydelig viser frem til den vittige Riisager, som man kender hans stil fra »Slaraffenland«-suitens populære »Ædedolke«-march. Nr. 3, Andante, vender igen tilbage til mere alvorlige toner, en streng, dorisk præget sats, der med sine brede akkorder og oktavfordoblinger kan minde om Carl Nielsen (1. sats fra den symfoniske suite). Nr. 4, Capriccio, er derimod livlig og »fabulerende« ligesom nr. 2. De fire korte stykker spænder meget vidt, indeholder træk både fra den romantiske og den impressionistiske klaversats foruden, at Riisagers sprælske humør ikke fornægter sig. Da jeg for flere år siden instuderede disse satser med komponisten, bemærkede jeg overfor ham, at jeg følte visse fælles træk med Brahms og Nielsen i f. eks. nr. 3. Det ville Riisager ikke høre tale om, Brahms var i hvert fald ikke hans livret og heller ikke Nielsen. Komponisten følte sig langt mere influeret af Griegs »Kleinform« eller af Schumanns fabulerende klaververden, sådan som den fremstår i »Fabel« fra Phantasiestücke op. 12. Riisager fremdrog netop denne sats som værende en slags forbillede for nr. 4.\nLad os kort se på et citat af nr. 3 og 4. Andanten, nr. 3, lader de to hænder føre hver deres linie i »espressi-vo«-buer og som kontrast nr. 4 med de henkastede småmotiver og det »improvisatoriske« tempo.\nSer vi på Deux Morceaux, der blev skrevet tolv år efter epigrammerne, er der tydelige fællestræk: nr. l begynder med rolige oktaver for derpå at glide over i akkorder, der minder om 3. epigram. Det andet stykke, vivace, ligger i forlængelse af både Burla og Capriccio, og her indtræder noget, der bliver meget karakteristisk for Riisager, den hyppige taktveksel. Ligesom hos både Bartok og Stravinski) veksler satsen her hurtigt mellem 5/8, 3/8, 4/8, 2/8 etc., dog noteres ikke »ottendedele« men blot 5, 3, 4 o.s.v. Klaverteknisk er denne korte vivace-sats betydelig mere avanceret end det, man møder i Quatre Epigrammes. Selvom satsen ser ganske »let« ud ved første øjekast, skal man ikke spille ret længe, før man opdager, hvilke vanskeligheder man kommer ud for: tertspassager i meget dårlige positioner, oktaver plus tertser og så dertil små forsiringer, der gør det vanskeligt at holde den rytmiske puls, ikke mindst hvis man skal prøve at overholde det foreskrevne metronomtal = 192-200. Det er ganske morsomt at sammenstille slutningen af 4. Epigram og finalen af den store sonate (sidste takt) med 2. stykke, vivace's slutning: en spulefigur beroende på sekundklang og derpå en brat afslutning med et drøn i bassen:\nNodeeks. II: 4. Epigrammer\nDa jeg vil gemme de to cykliske klaverværker, sonatinen og sonaten til sidst, skal vi nu kort se på samlingen En glad trompet og de to små stykker fra »Pepparot«. De små elegante satser med de for Riisager karakteristiske titler (På danseskole, Spradebasse) er blevet til på forskellige tidspunkter. Den første:Lille polka, Spradebasse og På danseskole er skrevet 1933 som musik til en miniballet med navnet »Stævnemødet«. Riisager har nok med denne samling villet henvende sig til den udøvende, så der kan slet ikke være tale om egentlig »elevmusik«. Allerede i den første, den lille polka, kræves der en veludviklet venstre hånds teknik for at klare tert spas sagerne (i takt 13-14 og 22-23). Den meget raffinerede, næsten scarlattiske gennemsigtighed forlanger en fuldendt beherskelse af leggiero-teknik og staccato-spil. Påvirkningen fra f. eks. Jean Françaixs pastiche-agtige klaverstil er tydelig, men, som det har været nævnt tidligere i denne artikel, forbliver Riisager altid sig selv, altid original i ordets bedste forstand. De to karaktersatser Utålmodig og Alene, der følger efter polkaen, fortsætter den linie, vi kender fra Nielsens Humoreske-Bagateller, og trods forskelligheder er der alligevel mindelser om den nielsenske melodilinie, sammenlign f. eks. takt 16-20 fra En lille langsom Vals med takt 11-14 fra Riisagers Alene:\nNielsen: En lille langsom Vals\nI Spradebasse går det så løs med vittighederne, det rytmiske »fagot«-motiv i venstre hånd, akkompagneret af slagakkorderne i højre hånd i de første takter, og derpå udvidelsen af basmotivet, nu lagt i højre hånd og med oktavfordoblinger, mens nu venstra hånd har den »banale« umbabas:\nHelt genial er den ganske korte På danseskole. I en enkel a-b-a-form skabes et situationsbillede beroende på et yderst enkelt motiv:\nDette bliver i mellemtiden sekvenseret, og som et chok indtræder reprisen ved at flytte a-delen fra D-dur til E-dur. Ligesom i Lille polka »stiliserer« Riisager de populære danseformer og giver selv de mest banale vendinger en ægte kunstnerisk drejning med en elegant gestus. De to korte klaverstykker fra det svenske klaverhefte »Pepparot« bærer titlerne Den artige dreng og Den uartige pige. Det første stykke er holdt i et traditionelt melodisk sprog med en hældning til det kirketonale. Med den »artige« (læs »pæne«!) dreng har Riisager her sikkert ønsket at karakterisere »artigheden« med en sådan efterligning af en tostemmig, epigonagtig sats, som man kender i tonsvis af indenfor den påståede pædagogiske og folkelige musikaktivitet i tiderne efter Nielsen og Laub. Denne kliché-stil var ikke Riisagers livret, og som ægte kosmopolitisk komponist tog han stærkt afstand fra den megen amatørmæssige musikalske husflids-»kunst«, der opstod omkring Laub og hans trosfæller. »Sådan musik kan en rigtig komponist skrive snesevis af om dagen«, sagde han engang. Det er typisk for hans kunstneriske lune netop at vise det musikalsk »artige« i en sådan lille sats, der iøvrigt klinger virkelig smukt og mindre kedeligt, end de produkter, han har ønsket at ville karikere. Den uartige pige løber løbsk med sprælske figurer og bratte harmoniske konstellationer, hvor man møder træk af bitonalitet, noget, der dukker op adskillige steder både i Sonatinen og Sonaten.\nVi vil nu koncentrere os om disse to cykliske klaverværker. Sonatinen (fra 1950) indgår som nævnt i den svenske samling af nye nordiske sonatiner for klaver. Den falder i tre korte satser, finalen, en rondo dog noget længere end de to andre. Komponisten skriver selv om sit værk:\n»Betegnelsen sonatine henviser i dette stykke ikke til formen, men til ordets oprindelige udspring af det italienske sonar e, der betyder at klinge. Det er en invention, hovedsagelig tostemmig, og formen af de enkelte satser er så kortfattet som i en egentlig sonate. Det har været tanken at skrive et legende stykke musik, der ikke volder for store vanskeligheder, men alligevel kan interessere ved sin musikalske struktur. Første sats, Allegro, er spids, markeret og lidt stræng i udtrykket, anden sats, Andantino, indadvendt, noget eftertænksom, bør spilles med smuk klang og sidste sats, Rondo, let, yndefuldt og hastigt løbende, med et muntert sind. Hele sonatinen er således et udtryk for det, som jeg anser som en af musikkens væsentligste mål: at glæde sindet.«\nKlarere end med disse komponistens egne ord kan sonatinen ikke beskrives. Man kan dog supplere bl. a. med nogle klaveristiske træk, der er typiske for komponistens musikantiske skrivemåde for instrumentet, træk, vi møder igen i sonaten og som vi har set f. eks. idet andet af Deux Morceaux.\nRiisager taler om »invention, hovedsagelig tostemmig«, og bortset fra enkelte tertspassager i venstre hånd og et par akkordgreb i højre er tostemmigheden gennemført i første sats og også i tredie sats, der dog arbejder mere med akkorder især til rytmisk understregning. Passagerne er gennemgående diatoniske og hviler i stor udstrækning på skalaspil, og venstre og højre hånd deltager næsten ligeberettiget i figurationerne. Trods den overskuelige enkelthed rummer passagerne ret store vanskeligheder, idet de hyppigt veksler mellem kryds- og b-region som i citatet fra takt 8 og 13 i første sats:\nFormen i denne sats er tydelig tredelt med en eksposition, der helt hviler i D-dur, mens en mere cantabil mellemdel udgår fra B-dur og foretager nogle gevaldige udsving både til a, H, Fis og G for derpå at glide over i en næsten ordret reprise af ekspositionen.\nDen melodisk meget smukt afrundede Andantino holder sig nærmest indenfor en slags fri dorisk tonalitet. Her kan være ret stærke mindelser om Nielsen (fra hans små femtonige klaverstykker). Den elegante Rondo, tredie sats, benytter sig af en række ægte klaver-mæssige spillefigurer som følgende:\nVi finder endvidere forskellige skalabrudstykker og brudte akkorder, der f. eks. hviler på følgende tonearter: C, E, b og F. Endelig skal her vises efterslagsfigurer fra kodaen her kombineret med rytmiske dissonansakkorder:\nTonaliteten er gennemgående G-dur, men både E, Es, a, A, Fis berøres. Typisk for Riisagers vittige påfund er de kadencerende akkorder: efter en »normal« fastslåen af G-dur påheftes en E-dur-akkord opløst i den sidste G-dur treklang:\nVi skal nu gå over til klaversonaten, op. 22 fra 1931. Tage Nielsen skriver på pladeomslaget til Riisagers klaverværker (jvf. note I):\n»I ydersatserne er navnlig den mosaikagtige opbygning i store dissonerende klangflader et karakteristisk træk, og der er næppe tvivl om, at komponisten har ladet sig inspirere af Bartóks og Prokofiev s klaverstil« .\nNetop det mosaikagtige, som Tage Nielsen fremhæver, er noget meget væsentlig navnlig i sonatens første sats med den meget sigende karakterbetegnelse: Allegro, umedgørlig (!). På trods af denne tilsyneladende spaltede sammensætning af stoffet i små led, er der alligevel en ubrydelig enhed. Man kan her minde om Mozart, der netop i sine sonatesatser ødsler med småmoti-ver og temaer, der tilsyneladende intet har med hinanden at gøre, men alligevel holdes en sats sammen trods det potpourriagtige præg. Man har kaldt denne kontrastrige, opdelte satsform for »Reihungstypus« (se her Kurt Westphals spændende betragtninger over Mozarts formstrukturer i Der Begriff der musikalischen Form in der Wiener Klassik, Leipzig 1935). I en sådan »Reihungsform« afsløres næsten altid komponistens større eller mindre evne til at skabe spænding og enhed ud af et tilsyneladende diffust stof.\nHos Riisager er det altoverskyggende element i første satsen den motoriske grundpuls, der som hos Bartok (og Strawinskij) og tillige hos Prokofiev bygger bro over de skiftende melodiske, klanglige og rytmiske smådele. Den hamrende motorik undergår selv modgående accenter og taktskifte (på side 3, vekslen fra 4/4 til 3/4 og 5/4), men det rokker ikke ved samme motoriks enhedsskabende funktion. Den fornemmes også, når ottendedels-motoren for en kort bemærkning viger for 16-rytmer. Disse figurerer i sig selv motoriske og udgør et led, der med sin stadige tilbagevenden er i stand til at forme satsens enhed. Storformalt falder Allegroen i tre dele: En eksposition omfattende 67 takter, derpå en mellemdel, der indledes med de samme hamrende rytmeakkorder som ekspositionen, og som anvender sig af enkelte af første dels materiale. Hertil føjes så et helt nyt afsnit, et stærkt kontrasterende mere melodisk ført. Derpå glides der over i tempo primo med en overgang til reprisen. Mellemdelen (»gennemføringen«) er på 82 takter. Reprisen er i forhold til ekspositionen lidt afkortet og ændret, de første 36 takter er dog helt identiske med de tilsvarende i ekspositionen. Hertil kommer så endnu 24 takter med delvis varieret stof, en slags »gennemføring« eller koda, om man vil.\nFølgende opstilling af småmotiverne i ekspositionen alfabetisk ordnet og med bogstavgentagelser, der med et mærke angiver en variering, kan måske give et lille indtryk af det »mosaikagtige«. Tallene i parentes angiver taktantallet; x betegner »motorrytmen« og y overledende passager (væsentlig skalaer):\nX (2) a (2) a' (2) b (4) c (5)x' (3) d (2) e f+y (2½+½) d' (3) g (4) h (4) y (1) i (4)j (4) c' (2) k (4)f (2) y (1) k (1) d' +i (5) m (3) d' (1)y (3)\nMellemdellen ("gennemføringen") tager sig således ud:\nX' (2) X + v (4)n (4) d' (2) f' (2) y+c' (2) X' (3) c' (3) d (3) + helnode med fermat (1). Den cantabile del: 0 (10) c' (2) p (2) c' (1) p' (6) d' (4) o' + v (13) y (3) X' (4) X' ' (6) y' (6)\nX (2) a (2) a' (2) b (4) c (5) X (3) d (2) e (2) f+y 2½+½) d' (3) g (4) h (4) y (1) d' (3) r (3) f' (2) y (3) d' (3) f' (3) y (2) X' ' + v'(3) + kadenceakkorder (2).\nSelvom en sådan oversigt virker temmelig skematisk og egentlig ikke siger noget eksakt om det musikalske forløb, kan man dog godt få et indtryk af Riisagers »leg« med sonateformen: Takttallene angiver de korte fraser og motiver, der hastigt afløser hinanden, og man ser tillige, at adskillige smådele vender tilbage, nu og da i varieret form (som bl.a. motiverne a og c). Man kan også iagttage motivkombinationen i f. eks. slutningstak-terne: X' ' + v'. Samtidigt fremgår det, at de tre hoveddele eksposition, gennemføring og reprise starter med X, der betegner det rytmiske venstre hånds motiv, som tillige afslutter satsen i varieret form, i 16-dele i stedet for i 8-dele, angivet ved X' '.\nTil denne oversigtsmæssige disposition af stoffet kan føjes en »dynamisk«. Man kan se, hvorledes den motiverne iboende kontrast kæder materialet sammen og faktisk danner buer både i bogstaveligste forstand som Crescendi og decrescendi og i en indre, hvilende på spænding og modsætning motiverne imellem. Den første crescendo-bue går til s. 4 midt, hvor et subito pp påbegynder en ny stigning indtil mf på s. 5. En tredie bue fører ekspositionen til et afsluttende klimaks på s. 6, hvorpå følger overgangen til gennemføringen. Den har en lignende bue som den første i ekspositionen. Falder derefter til ro, og nu indtræder den lange cantabile del. Derpå kommer en kortere bue, der leder over i reprisen. Denne rummer ligesom ekspositionen tre dynamiske buer, den sidste noget varieret og koncentreret samtidigt med, at den bringer satsen frem til det afsluttende effektfulde ff.\nI eks. X vises motiv X ved sonatens begyndelse og X'' i sin kombination med motiv V fra mellemdelen.\nEfter en ekspressiv og klanglig betonet mellemsats (Andante reconciliante), der kort optager et motiv fra første sats (motiv c), følger attacca finalen. Der er også her tale om en modificeret sonateform ligesom i førstesatsen og på samme måde arbejdes der med en stofudvikling, der hviler på småmotivernes indbyrdes kontraster specielt i rytmisk henseende. Også en vis motorisk rytmisk puls gør sig gældende, dog er der tale om en mere abrupt sammenstilling af 16-dele, trioler og 8-dele. I højere grad end i første sats dominerer de dissonante slagakkorder a la Bartok, således allerede i begyndelsen:\nPassagestilen hviler i denne sats mere på unisono-spil mellem højre og venstre hånd, og ligesom i sonatinen møder vi her figurer, der hastigt veksler mellem kryds-og b-region. Polytonalt virker tertspassagerne i højre hånd plus 16-skalaerne i venstre (se s. 19 og 21):\nSatsen hører til een af de mest krævende for en pianist indenfor den danske klavermusik, der er skrevet mellem Carl Nielsen og Niels Viggo Bentzon, og som nævnt før, føles Riisagers klaverstil elegant og letflydende, selvom de mange vanskelige passager i sonatens finale langtfra er »lagt til rette« for klaviaturet. Riisagers lille produktion for klaveret er, som vist, temmelig alsidig og afspejler væsentlige træk hos komponisten, men sammenlignet med hans omfattende produktion for ensembler m.m. undres man lidt over, at han har ydet så få værker for et instrument, der må siges at have haft hans interesse.(3) De få værker både fra komponistens tidlige år og ikke mindst sonaten fra hans bedste skaberperiode burde kunne tiltrække mange pianister. Sonaten i hvert fald er en udfordrende og tillokkende opgave, som burde indgå i danske pianisters repertoire ved siden af f. eks. Carl Nielsen, Jørgen Jersild og N. V. Bentzon. Bagved Riisagers kompositoriske formåen og hans elegante og koncentrerede behandling af et stof, ligger der en ægte spontant kunstnerisk vilje og udtrykskraft, der placerer ham blandt de førende klassicistiske modernister indenfor vesteuropæisk musik. Og skal man pege på noget karakteristisk Riisager'sk (el. dansk) må det blive humoren og glæden over at skabe noget originalt og samtidigt lunefyldt uden de store og fortænkte problemer.\nJeg mindes en tale, Riisager holdt ved konservatoriets årsfest for flere år siden, da han var institutionens direktør. I nærværelse af de kongelige, ministre og notabiliteter fra andre læreanstalter foruden konservatoriets medarbejdere omtalte Riisager de dårlige forhold, der rådede i konservatorie-bygningen, akustisk umulige lokaler, dårligt lydisolerede og så den enorme trafikstøj ude fra boulevarden. Dette kunne de høje gæster let få bekræftet, da der dengang kun var et enkelt glas i ruderne til at skille salen fra Danmarks mest befærdede strøg. Undertiden lød det, som om de daværende sporvogne linierne 5 og 8 kørte direkte igennem salen, for ikke at tale om de hyppige udrykninger fra den nærliggende brandstation, den største i hele landet. Riisager sluttede sin »jammerfulde« tale med ganske tørt at sige: »Og nu vil orkestret så spille ouverturen til Røverborgen« (Kuhlau)!\n(1) Samtlige værker foreligger indspillet på EMI (Moak 300 15) af denne artikels forfatter. Indspilningen blev foretaget i 1975, året efter komponistens død, med støtte fra Statens Kunstfond.\n(2) Sonatens tre satser har følgende specielle satsbetegnelser: Allegro intransigente, Andante reconciliante, Allegro scevro e molto ardito, og disse ord kan oversættes således: Allegro-umedgørlig, Andante-genforsonende, Allegro, frigjort og meget dristig (kæk).\n(3) Der skal henvises til Sigurd Bergs og Svend Bruhns fortegnelse over Knudåge Riisagers kompositioner, Dansk Komponist-Forening, København 1967.


Traditioner i fynsk almuebroderi – Odense Bys Museer\nEllen Andersen Museumsinspektør, Nationalmuseet\nDer oprulles forbløffende perspektiver, når man betragter de broderier, som fynske bønderkvinder har syet igennem tiderne. Vi må tilbage til 1300årene for at finde forbillederne til nogle af dem, og de yngste rækker helt op mod slutningen af forrige århundrede, en henved 600årig tradition. De blåsyede og blårandede håndklæder (fig. 1) kendes fra middelalderen og man har f. eks. på Lyø syet traditionsprægede ting op mod århundredskiftet.\nVed festlige lejligheder pyntede man himmelsengens omhæng med broderede håndklæder. Så langt erindringen går tilbage har de kun været til pynt, men oprindelig var de rigtige håndklæder beregnet til at tørre hænderne i. Inden gaflen kom i brug (den første gaffel i Danmark blev købt af Christian den fjerde i 1624), da man endnu spiste med fingrene, hørte det med til god bordskik at vaske hænder før og efter måltidet. I fornemme huse gik bordsvendene rundt til gæsterne med vaskefade, „mollinger“, og håndklæder. Hvor det gik noget mindre stilfuldt til, var der anbragt en vandkande, et fad og et håndklæde på bordet, eller der hang en „fontæne“ d.v.s. en vandbeholder med kumme under væggen, og håndklædet hang ved siden af. I tidens løb ændredes håndklæderne til rene pyntegenstande, som hos bønderne blev hængt op på himmelsengens omhæng til fest.\nOveralt på Fyn finder man håndklæder, der består af to halvdele, syet sammen midtpå med en såkaldt „falsk hulsøm“ eller med en smal knipling. De er prydet med smukke trendfletninger og har en strop midt på den ene langside – til ophængning (fig. 1).\nFig. 1. Blårandet fra Horne, dateret 1771. Ophængt i en strop midtpå. Nationalmuseets 3. afdeling.\nUndertiden – og især på Horneland – træffer man på en udsmykning af blå striber, der enten kan være vævede eller syede (se fig. 1). Det er de blårandede og blåsyede duge og håndklæder, hvis oprindelse går tilbage til middelalderen, måske endnu længere. Et mønster af striber er så elementært i vævekunsten, at det meget vel kan stamme fra vævningens oprindelse. Blårandede tekstiler afbildes til stadighed på middelalderlige kalkmalerier, de nævnes i inventarfortegnelser fra 15-1600-årene og i det følgende århundrede findes de på Horneland i bevarede eksemplarer, altså en 6-700årig tradition. (Se: Elna Mygdal „Om Tekstilornamenters Levetid“. Fra Nationalmuseets Arbejdsmark 1934. Og: Ellen Andersen „Lidt om håndklæder“ Budstikken 1963).\n1700årenes håndklæder er udelukkende broderet i blåt (og hvidt). Først i begyndelsen af det følgende århundrede dukker den røde farve frem. Det ældste kendte eksempel er et lagen fra Horne dateret 1806.\nLagner og pudevår\nForuden håndklæderne pyntede man himmelsengen med broderede lagner og pudevår ved festlige lejligheder (fig. 2). På Fyn har lagnerne hulsømme og usædvanlige smukke navnetræk i røde og blå korssting (fig. 3). – Undertiden finder man lagner med stropper i hjørnerne, der viser, at de har været brugt til at pynte loen med, de såkaldte „klæ-sals-lagner“. Lyø, som har sin helt specielle broderitradition, har brudelagner med pragtfuldt franskbroderi.\nHer finder vi også det ældste og de yngste almuepudevår, som kendes her i landet. Det ældste er mærket IID 1733 i blå korssting. Senere er tilføjet IHID 1868. De yngste pudevår er syet i 1890’erne.\nAlle gamle pudevår har mellemværket siddende på den ene kortside, der skulle vende ind mod stuen, når sengen var redt til stads. På Lyø stod puderne på højkant (se fig. 2), andre steder lå de ned og udfyldte åbningen mellem omhængene. De allerfleste mellemværk er gennemsigtige. Pudens olmerdugs betræk havde som regel en rød stribe på kortsiden, som skinnede igennem det åbne mellemværk. Man kunne også anbringe et stykke faconsyet rødt silke- eller uldstof over pudens kortside. Sådanne understykker er første gang påtruffet på en udstilling i Ejby.\nPå Drejø finder vi meget fine bomuldspudevår med tyllsbroderet eller kniplet mellemværk og overordentlig fint korsstingsbroderi. I det hele taget er lagen- og pudevårsbroderierne rigere på øerne end på selve Fyns land. Og man holdt sine ting i hævd. På Drejø findes et par pudevår, der har været brugt til bryllup i 1857, sølvbryllup 1882, guldbryllup 1907, diamantbryllup 1917 og krondiamantbryllup i 1922. Om et pudevår med tyllsbroderet mellemværk fra Avernakø fortælles det, at man bar børnene til dåb, liggende på dette pudevår.\nFig. 2. Dukkeseng fra Lyø, opredt til stads med puderne stående opret mellem sengeomhængene. Privateje.\nI broderitimen i skolerne lærte småpigerne at sy navneklude. De fik dog kun lov til at deltage i undervisningen, dersom de havde bevist, at de kunne deres salmevers til punkt og prikke. På lærekluden fandtes alle de tal, bogstaver og ornamenter, som pigebarnet senere i livet kunne anvende på sine broderier.\nAllerede i Frederik den fjerdes rytterskoler, der oprettedes i 1700-årenes begyndelse, undervistes i broderi. En fynsk navneklud dateret 1730 kan meget vel – i hvert fald efter sin alder – være syet på en af disse skoler. Den er broderet med hør- og guldtråd, en reminiscens af 1600årenes læreklude, der ofte havde guldtråd i broderiet.\nEndnu i 1800årene underviste degnekonerne i syning af læreklude. Jensigne Knudsdatter fra Bursø på Langeland havde i 1849 syet en læreklud hos degnens kone, Gunni Iversen. Da biskop Monrad kom på visitats og fik kluden forevist, sagde han: „Det er jo overmåde nydeligt, min gode madam Iversen, men sig mig, kan børnene også stoppe strømper?“ Navnekluden findes endnu.\nFig. 3. Brudelagen fra Drejø broderet med hulsømme og røde og blå korssting. Privateje.\nPå engelske navneklude træffer man ofte indsyede vers, som regel med moraliserende eller gudeligt indhold. De er sjældne i Danmark. Så meget mærkeligere er det at finde to af denne slags på Fyn, endda med samme vers:\nArbeid og bed, Saa skal Du faa\nHvad til Dit Vel Du maa attraa.\nDen ene klud er syet af Ane Madsdatter fra Vantinge i 1803 (fig. 4), den anden af Mette Rasmusdatter fra Nørre Broby. Denne sidste er dateret 1807. Man kan måske tænke sig, at Mette og Ane har haft samme lærerinde, Vantinge og Nørre Broby ligger jo ikke langt fra hinanden.\nTil en navneklud fra Bregnemose dateret 1847 findes endnu det mønster bevaret, hvorefter den er syet.\nFig. 5 viser en ligkiste fra Lyø fotograferet på Nationalmuseet. Ejeren havde alle tingene til kistens udsmykning liggende parat til brug. Han ønskede sin kiste udsmykket på gammeldags måde, og da ingen mere forstår at gøre det rigtigt, fandt han det klogest at få det ordnet inden sin død i 1959. I gamle dage var det to nabokoners privilegium at smykke kisten på denne måde. Inden kisten sænkedes i graven, skulle de tage pynten af.\nFig. 4. Navneklud syet af Ane Madsdatter, Vantinge 1803. Privateje.\nFig. 5. Ligkiste pyntet på gammeldags Lyø-manér med to korslagte håndklæder ovenpå et blåtrykt tæppe.\nUdsmykningen består af et blårlærreds lagen. I de to hjørner ved hovedenden er der broderet henholdsvis krans og navnetræk MMRHD i sorte korssting, samt blomstervase med to fugle og bogstaverne MKD i mørkeblå korssting. Det første navn er ejerens mor Mette Marie Hansdatter (egentlig hed hun Hansen, men på liglagnet har hun anvendt den gammeldags form Hansdatter). Det andet navn er ejerens bedstemor Maren Klausdatter. Over lagnet ligger et blåtrykt sengetæppe „saln“ mærket IHCD 1852, d.v.s. Johanne Christiansdatter, ejerens mormor. Øverst ligger et kisteklæde på langs ad kisten. Det er dateret 1881 og har tre kors i udskåren syning for enderne. Den røde farve i kransen er ikke korrekt til brug på kisten, der burde kun have været blåt broderi. Over kisteklædet ligger et håndklæde på tværs, så der dannes et kors. Det er dateret 1783, ejerens tipoldemors Inge Pedersdatters konfirmationsår. KSD 1786 er oldemorens Kirsten Svendsdatters konfirmationsår. MKD 1821 er bedstemoderens, Maren Klausdatters, og IHCD 1852 mormoderens Johanne Christiansdatters. Selv om dette håndklæde er syet med blå korssting, er dets brug ikke helt korrekt. Ejeren har oplyst til cand. mag. Ole Højrup, at der også her skulle have ligget et langt kisteklæde.\nFig. 6. Håndlinning af brudgomsskjorte fra Drejø, dateret 1873. Broderiet består af stjerner og zigzaglinjer i tællesyning. Privateje.\nUdsmykningen inde i kisten bestod af pudevår, lagen og særk eller skjorte. Det er indlysende, at bevaret ligtøj er meget sjældent. Der har skullet ganske særlige forhold til for at bevare det. Det almindelige var naturligvis, at det blev sænket i graven. Det var kun den pynt, der lå ovenpå kisten, som blev taget af inden jordfæstelsen.\nLigesom andre steder i landet, finder vi på Fyn broderier på særke og skjorter, på huer og korsklæder, tørklæder, sjaler og brudeforklæder. Men desuden findes der også en del broderede livstykker, noget, der ellers kun forekommer meget sjældent andetsteds. Disse livstykker er alle af højrødt vadmel og syet med silke i lyse pastelfarver i spinkle Louis 16 mønstre. De har alle kort empireform.\nSærk og skjorte\nEndnu så sent som i 1883 brugtes håndsyet brudgomsskjorte på Lyø, men derefter er skikken vistnok ophørt. Omtrent samtidigt er brudesærken gået af mode. På Drejø hedder det sig, at broderede skjorter hørte med til mandens udstyr, som han fik med fra barndomshjemmet. A. Fabricius fortæller fra 1880erne, at en kone på Drejø gav hver af sine tre sønner fyrretyve skjorter, da de nedsatte sig. De pragtfuldt broderede særke og skjorter, som vi finder på Sjælland, kendes ikke på Fyn. Her er de fleste blot smykket med stikninger og musetakker. Nogle af de ældste skjorter har dog tællesyning på „herdestykker og ruer“, som man sagde på Drejø med en gammel betegnelse for skulderstykker og håndlinninger. Mønstrene er enkle, men smukke (fig. 6). På Lyø finder man desuden fransk broderi på de yngre skjorter.\nFig. 7. Tørklæde, sandsynligvis til en brud, med tamburering og sammentrækssyning. Ubberud sogn. Privateje.\nKvindesærken kan have hulsøm og tællesyning. På Lyø og Drejø skulle „blomsten“, som var broderet fortil på „oppeln“ (d.v.s. oplodden, den korte oversærk) være fri, den måtte ikke dækkes af tørklædet. På Fyn ses endnu en del særke, hvis forbillede går tilbage til 1700årenes overklassesærke. De har en flæse af fint moll syet til den ret store halsudskæring. Denne slags særke eksisterer ikke i bondeeje andre steder i landet. Broderiet indskrænker sig til navnemærkning under flæsen. En sådan særk fra Horne er mærket IID 1810 i røde korssting. Dateringen viser, hvor meget længere en mode holdt sig hos bønderne end i de højere stænder. Her var den slags særke gået af brug allerede i 1790’erne.\nFig. 8. Hue fra Hårslev sogn, af hvid silke med grønne blade syet med chenillegarn og røde blomster i reliefbroderi. Privateje.\nBrudedragtens tørklæde og forklæde\n– er på Fyn som andre steder syet i tamburering. En optegnelse fra Drejø siger, at man her også brugte tamburering til alters og til brudepiger. Dette er i modstrid med skikken i andre egne. Der er mange eksempler bevaret af usædvanlig smuk fynsk tamburering (fig. 7). En enkelt gang hører man, at brudedragtens forklæde er syet om til dåbsdragt til den førstefødte. Denne skik kan i hvert fald først være opstået, da den hvide dåbsdragt trængte igennem på landet, og det er først sket i anden halvdel af 1800årene. 1823 skriver F.C. Lund i sin beretning fra Tåsinge, at de stivede halstørklæder forvandledes til brogede silketørklæder. De har som oftest en hjørnebuket og eventuelt en rankebort langs kanten i løst og flygtigt silkebroderi. De er ikke specielt fynske, men findes overalt i landet og er sandsynligvis import sydfra.\nFig. 9. Korsklæde til anbringelse ovenpå huen, med broderi i skyggesyning, der efterligner knipling. Nationalmuseets 3. afdeling.\nSom overtøj brugte kvinderne i 1800årene store, uldne sjaler lagt i trekant og med broderi i hjørnet. De er en slags efterligning af de højere stænders franske sjaler, som var moderne på krinolinetiden. Men det er noget specielt for almuen at udsmykke sjalerne med broderi. Bunden er ofte violetbrun, sort eller blå og med broderi i rødt, gult etc. i det ene hjørne. Dette brugtes ved glædelige lejligheder. Det andet hjørne var syet i blåt, grønt og beige, som var sørgefarver. En ung pige fik sjal til sin konfirmation og det holdt – som eneste form for overtøj – livet ud.\nEndelig er der broderierne på huerne. Også disse viser, som så meget andet fynsk broderi, meget gamle og meget unge typer. Huebroderi dukker først op ved midten af 1700årene og nogle af de fynske huer kan godt være fra denne tid. Disse gamle huer er syet på sort vadmel med løst tvundet silkegarn i blege pastelfarver. På Tåsinge har huerne et meget karakteristisk tredelt broderi, hvidt på sort til sorg. Til glædelige lejligheder har de broget metalfolie i broderiet i lighed med Sønderjyllands „beslagne høller“.\nMeget specielt for Fyn er reliefbroderiet af en slags georgette med blade i chenillesyning (fig. 8). Denne slags broderi var meget yndet i de højere stænder på empiretiden, men er vist først trængt ud blandt bønderne i 1830-40erne. Også chenillebroderi var meget yndet, og på Drejø har vi stive sorte huer med perlebroderi, hvidt til sorg, broget til glæde.\nFig. 10. Korsklæde af tyll med kant af Tønderknipling. Fransk broderi og applikation på tyll. Østrup sogn. Privateje.\nOvenpå huen sad korsklædet, et hvidt stykke knipling eller broderi. De ældste korsklæder, som kom på mode omkring 1810-20 var store og med virer i kanten, de kaldtes for spøg „stavær“ eller „ståtøj“. Specielt for Fyn er tamburerede korsklæder. Det samme gælder skyggesyning (fig. 9) det eneste kendte eksempel på denne teknik i dansk almuebroderi. Broderiet er en direkte imitation af en flamsk knipling fra empiretiden. Skyggesyningen efterligner lærredsslaget og sammentrækssyningen rosengrunden i kniplingen. Stykket er fra Horne omkring 1810-20. En anden kniplingsimitation er tylstrækningen, og i senere tid fransk broderi og applikation på tylsbund (fig. 10). Disse sidste er dog ikke en så direkte imitation af knipling som tylstrækningen. De er stærkt påvirkede af tyske mønsterforlæg. Denne sene type af broderi findes kun på Fyn (og Bornholm).\nDer var enkelte koner, som syede i tyll, især var der en dygtig kone i Skovby på Ærø. Andre kunne selv brodere deres korsklæder. I Sdr. Broby skal pastor Ammentorps døtre have lært bønderpigerne at brodere. Men i det store og hele må det siges, at vi så godt som intet ved om, hvem der broderede huer og korsklæder. Det ville være af stor interesse, om nogen kunne give oplysninger om dette spørgsmål.


Arena Næstved storsatser: EVITA skal sætte os på landkortet | TV2 ØST\nArena Næstved storsatser: EVITA skal sætte os på landkortet\nKulturbegivenheden, der skal fjerne tæppet mellem Hovedstaden og resten af Sjælland, er en teaterkoncert.\nArena Næstved vil markere sig på det kulturelle landkort med en kæmpe teaterkoncert. Stjerner som Annette Heick og Ghita Nørby er med i projektet.\n25. jan 2017, kl. 14:43\nArena Næstved rækker ud efter stjernerne med ny storsatsning. Helt konkret er det stjerner som Annette Heick og Ghita Nørby med mange flere, arenaen henter til Sydsjælland.\nFor sammen med et stort hold på 120 skuespillere og en stor investering fra Møns Bank, vil Arena Næstved nu forsøge at markere sig på den kulturelle scene i Danmark.\nVi trænger til en begivenhed, som kan løfte Arena Næstved\nCarsten Haurum, Bstyrelsesformand i Arena Næstved\nKulturbegivenheden, der skal fjerne tæppet mellem Hovedstaden og resten af Sjælland, er en teaterkoncert. Forestillingen bliver den kendte musicalskaber, Andrew Lloyd Webbers, EVITA.\n- Jeg er meget stolt over, at det har kunne lade sig gøre at sætte denne kæmpe store teaterkoncert op, og jeg er så glad for, at Arenaen har taget imod med åbne arme, udtaler Ulla Faber, der er koncertarrangør og står bag opsætningen, i en pressemeddelelse.\nTiltrængt løft til arenaen\nInstruktøren bag den store opsætning bliver Kristian Boland, der med 33 års erfaring som skuespiller og musicalsanger må siges at være et sikkert valg.\nLæs også Carsten Haurum bliver ny bestyrelsesformand i Arena Næstved\n- Vi skal høre og opleve alle de smukke sange og se kunstnerne folde sig ud i historien fra EVITA. Det bliver nærmest tredimensionelt; sangene, musikken, lyden, lyset og ikke mindst vil flere storskærme lede os gennem den fantastiske og legendariske historie. Vi vil kunne opleve det ægte udtryk, fortalt i gribende form, siger han.\nDet bliver nærmest tredimensionelt; sangene, musikken, lyden, lyset og ikke mindst vil flere storskærme lede os gennem den fantastiske og legendariske historie\nKristian Boland, instruktør\nDet glæder bestyrelsesformanden i Arena Næstved, Carsten Haurum, at der nu kommer skub i arrangementerne. Efter en tid med turbulens omkring arenaens eksistensgrundlag er det nu tiltrængt at kunne vise, hvorfor den er berrettiget.\n- Vi trænger til en begivenhed, som kan løfte Arena Næstved, og her er den. Ikke mindst fordi det er lykkedes, at skabe et bredt fundament under arragementet, siger bestyrelsesformanden i en pressemeddelse.\nTeaterkoncerten får premiere den 24. maj.\nIngen yderligere udskydelse: Parkeringsløsning ved sygehuse lovet klar til januar\nNyt parkeringssystem udskudt: - Skandaløst


Kenneth Jonassen fortsætter som badminton-landstræner - kvindesport.dk\nHome Badminton Kenneth Jonassen fortsætter som badminton-landstræner\nDe danske badmintonkvinder (og mænd) kan se frem til at fortsætte samarbejdet med en yderst kompetent og vellidt landstræner i skikkelse af Kenneth Jonassen, der netop har forlænget sin kontrakt med Badminton Danmark med fire år.\nI forbindelse med forlængelsen har Badminton Danmark dags dato udsendt nedenstående pressemeddelelse.\nBadminton Danmark forlænger aftale med cheflandstræner Kenneth Jonassen\nEn af sportsverdenens dygtigste danske trænere, Kenneth Jonassen, fortsætter i sædet som Danmarks cheflandstræner de kommende fire år, og en vigtig brik i landsholdsregi falder dermed på plads. – En nem beslutning for mig at forlænge med Kenneth, siger elite- og sportschef Jens Meibom.\nHan er Årets Træner i Danmark 2018 og kåret som Årets Træner i både 2016 og 2017 af Badminton Europe. Med andre ord hersker der ingen tvivl om, at cheflandstræner Kenneth Jonassen kan sit kram, og det kommer de danske spillere på det Nationale Elite Træningscenter i Brøndby til fortsat at drage nytte af.\nKenneth Jonassen har nemlig sagt ja til at fortsætte samarbejdet med Badminton Danmark i endnu en OL-periode, og han forbliver dermed på posten som cheflandstræner frem til OL 2024.\nDet fortæller Badminton Danmarks elite- og sportschef, Jens Meibom.\n– Jeg er meget glad for, at Kenneth har sagt ja til at fortsætte samarbejdet. Han har gjort det fremragende både som herresingletræner og som cheflandstræner i den indeværende periode med flotte resultater, der taler for sig selv, siger Jens Meibom og påpeger:\n– I sin tid som cheflandstræner har Kenneth blandt andet hjulpet Viktor Axelsen og Anders Antonsen frem til henholdsvis VM-guld og -sølv, og derudover har han været yderst dygtig til at udvikle de overordnede rammer og planer for arbejdet på det Nationale Elite Træningscenter (NETC, red.). Kenneth er meget vellidt af både spillerne og sine trænerkolleger, så for mig har det været en nem beslutning at forlænge vores samarbejde, siger Jens Meibom.\nSelv ser Kenneth Jonassen frem til at fortsætte sit arbejde med landets og nogle af verdens stærkeste badmintonspillere samt de største, fremadstormende danske talenter.\n– Jeg er selvfølgelig meget glad for at kunne fortsætte som cheflandstræner i Badminton Danmark. Vi har et fantastisk spændende projekt i gang på NETC, og vi går tilmed en rigtig spændende fremtid i møde. Selvom konkurrencen internationalt bliver hårdere og hårdere, tror jeg på, at vi fortsat kan løfte os yderligere og blive ved med vinde medaljer til Danmark, hvilket da også er ambitionen senere i år, hvor der både venter VM for hold på hjemmebane og OL i Tokyo, siger Kenneth Jonassen og tilføjer:\n– Der er ingen tvivl om, at jeg glæder mig enormt meget til den kommende periode og ikke mindst til det fortsatte samarbejde med både spillere, trænerkolleger og Jens.\nKenneth Jonassen har været den øverstbefalende danske landstræner siden 2016, hvor han overtog posten som cheflandstræner efter Lars Uhre. Frem til da havde den i dag 46-årige herningenser været ansat i Badminton Danmark som assisterende landstræner ad to omgange, fra henholdsvis 2009-2010 og igen fra 2013. I perioden 2010-2013 var han head coach for England. Han stoppede sin professionelle spillerkarriere i 2008. Udover titlen som cheflandstræner bærer Kenneth Jonassen det primære ansvar for herresingletruppen på det Nationale Elite Træningscenter.


Fem grunde til at komme på Sydbank Park mod AGF - Sønderjysk Elitesport A/S\nFem grunde til at komme på Sydbank Park mod AGF\nJacob Ravn, 11. august 2019, kl. 20:00\nHer er fem grunde til at støtte SønderjyskE i mandagens hjemmekamp mod AGF.\n1. Det har sendt os lidt ned i tabellen, at alle de andre hold har spillet før os i femte spillerunde, men nu er det os, der lukker og slukker, og vi kan spille os tilbage i toppen med en sejr.\n2. AGF har været en bøvlet modstander for os længe, så der bliver brug for god opbakning, hvis vi skal tilbage på sejrssporet mod århusianerne. Sæsonen er startet med flot opbakning både ude og hjemme – og lad det endelig fortsætte mandag aften.\n3. For mange er mandagen den første arbejds- eller skoledag efter sommerferien, men du kan forlænge følelsen af frihed ved at tage en tur på stadion. Så samler du også sammen til fodboldsnakken resten af ugen.\n4. Det kan godt være, at du gør klogt i at tage en langærmet bluse på inden under SønderjyskE-trøjen, men med udsigt til sol og 17-18 grader mandag aften kan vi ikke forlange meget bedre fodboldvejr.\n5. Der er god chance for, at vi skal juble over mål, for vi har fundet vej til nettet i de seneste ni kampe, og især hjemme på Sydbank Park er det gået godt med otte mål i de seneste fire kampe. Lad bare tendensen fortsætte mod AGF.


Mærsk Line løfter østjysk eksport - Transporttidende\nMærsk Line løfter østjysk eksport\nMed indsættelsen af verdens største containerskibe i Maersk Lines Triple E-klasse får ikke bare Aarhus Havn, men hele Østjylland et kraftigt løft i de oversøiske forbindelser.\nFra august vil det hidtil største containerskib, Triple E fra Mærsk Line, sejle i fast rutefart fra Aarhus Havn til Asien. Ruten vil være med til at videreudvikle havnen som knudepunkt for østjysk handel og sikre, at områdets virksomheder kan fastholde og forøge eksporten til udlandet.\nSkibene i Triple E-klassen har en kapacitet på 18.000 20-fodscontainer – flere end noget andet containerskib i verden (en kinesisk konkurrent har dog for nyligt bestilt en håndfuld containerskibe, der er en anelse større)\nDet første skib i Triple E-klassen anløber Aarhus havn sidst på sommeren.\n- At Mærsk Line vælger at satse på Aarhus Havn med Triple E understreger det rigtige i fortsat at udvikle havnen, så den er fremtidssikret som knudepunkt for østjyske virksomheders udenrigshandel. Det medvirker til at øge virksomhedernes konkurrenceevne og vil på sigt betyde, at vi kan øge gennemstrømningen af varer til og fra havnen og virksomhederne, siger Aarhus borgmester Jacob Bundsgaard.


Flere ledige eller flere jobs - HK\nFlere ledige eller flere jobs\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2012/03/12/flere-ledige-eller-flere-jobs)\n12. marts 2012 | Østjylland\nVækst baseret på billig arbejdskraft giver et fattigt samfund. Det er ikke en attraktiv vej for HK’erne, advarer Hans-Henrik Hansen, formand for HK Kommunal Østjylland, forud for tre-partsforhandlingerne mellem regering, arbejdsgivere og lønmodtagere.\nHans-Henrik Hansen gør opmærksom på, at S-SF’s valgoplæg, Fair Løsning, ville skabe vækst, inden udbuddet af arbejdskraft skulle øges. Men han frygter, at De Radikale forud for trepartsforhandlingerne tvinger regeringen til at stå fast på VK-regeringens omvendte rækkefølge. Nemlig at skaffe flere hænder på arbejdsmarkedet, uden at der er vished for øget vækst og dermed flere arbejdspladser.\n- Det er ikke en attraktiv vej for HK’erne. Trygheden på arbejdsmarkedet er helt nødvendigt for HK’s medlemmer. Alene udfasningen af efterlønnen skaber en stor utryg-hed – er mine kvalifikationer gode nok til et endnu længere arbejdsliv? Hvad nu hvis jeg ikke kan holde så længe? Her ligger en stor opgave for fagbevægelsen ved de kommende trepartsforhandlinger, mener Hans-Henrik Hansen. Han peger desuden på, at billigere og lavere uddannet arbejdskraft vil føre til en langsommere teknologisk udvikling, fordi det bedre kan betale sig at ansætte billig arbejds-kraft end at investere i ny teknologi.\n- Men det giver et fattigt samfund, hvor velfærden er forbeholdt dem, der har råd. Jeg foretrækker i stedet en vækst, der bygger på ny teknologi og højt uddannet arbejds-kraft. Det giver et rigt samfund og mulighed for gode velfærds-ordninger for alle, siger Hans-Henrik Hansen.\nRegeringens mål med trepartsforhandlingerne er at skaffe 4 mia. kr. til statskassen og finde, hvad der svarer til 20.000 yderligere personer på arbejdsmarkedet. I alt for-venter regeringen at forøge antallet af hænder på arbejdsmarkedet med 55.000 frem til 2020.\nHans-Henrik Hansen frygter, at jobbene ikke vil være der, og at flere på arbejds-markedet derfor vil betyde højere arbejdsløshed med flere på dagpenge og kontant-hjælp, færre skatteindtægter og flere offentlige besparelser. Desuden vil arbejdsløs-heden lægge et pres på lønnen og forringe købekraften, hvilket igen vil føre til flere arbejdsløse. Men er det, hvad vi vil, spørger Hans-Henrik Hansen. Han svarer selv:\nNej, men ikke desto mindre er det et muligt perspektiv for trepartsforhandlingerne, og i hvert fald noget som fagbevægelsens repræsentanter bør have in mente, når de går ind til forhandlingerne.\nKonkret peger han på diskussionen om de offentligt ansattes betalte frokostpause, som tilsyneladende er i spil ved forhandlingerne:\nNår medlemmer af HK Kommunal går til frokost, så står de stadig til rådighed for arbejdspladsen. De kan altså ikke bare smutte ud og handle eller gå en tur på café.\nHan gør desuden opmærksom på, at det er de ansatte selv, der betaler for frokosten. Blandt andet gennem en lavere løn end den, de ville have modtaget, hvis frokosten ikke var betalt.\nHans-Henrik Hansen tager også afstand fra at nedlægge St. Bededag eller gøre sjette ferieuge valgfri. I stedet peger han på, at arbejdsgiverne kan oprette betydeligt flere fuldtidsstillinger, end tilfældet er i dag.\n- I det offentlige arbejder mange på deltid. Det betyder, at den gennemsnitlige arbejds-tid eksempelvis på HK-området i kommunerne er under 33 timer om ugen. Her er et stort uudnyttet potentiale. Endelig er der plus-tid, decentrale arbejdstidsaftaler og mindre sygefravær. Mulighederne er mange. Brug dem! Men fri os fra tågesnak om fortænkte frokostløsninger, slutter Hans-Henrik Hansen.\nDiskussionen fortsætter på HK Kommunal Østjyllands generalforsamling den 20. marts.


Nyt reality-show: "Det gyldne Bur" | Berlingske Business\nNyt reality-show: "Det gyldne Bur"\nFredag d. 02. februar 2007, kl. 11.00 - Opdateret 2. feb. 2007\nHer ses Junni Hansen i Edderkoppeburet, Fear Factor, TV 3. Manden bag programmet er nu på vej med "Det Gyldne Bur". <br>Foto: Jeanne Kornum\nManden bag "Fear Factor " og "Big Brother" vender tilbage til reality-TV med et nyt program, der kan tage måneder eller år. Den, der holder ud længst, vinder.\n"Du kan sammenligne det med en Broadway-musical: Det er et reality-show med en åben slutning, hvor ingen ved, hvor lang tid det varer," siger John de Mol til Variety.com.\nHan er manden bag de populære "Fear Factor " og "Big Brother". Men denne gang er konceptet anderledes. "The Golden Cage" - som programmet sandsynligvis kommer til at hedde - er en "Dollars" eller "Dallas"-udgave af Big Brother:\n10 mennesker skal samles i et luksuriøst hus, hvor de skal leve som millionærer. Bagsiden af medaljen er, at de får begrænset kontakt med både venner og familie. Deltagerne skal nemlig konkurrere om tiden sammen med venner og familie.\nKonceptet er enkelt: Den, der holder længst, vinder huset til sidst. Deltagerne kan også stemme hinanden ud hver anden måned under "fyringsrunderne".\nLige som i Big Brother vil deltagerne konstant være under kameraovervågning og vil kunne ses på TV og på Internettet. John de Mol peger på, at den teknologiske udvikling vil give seerne en helt anden fornemmelse af at være med sammenlignet med tidligere reality-serier.\nI det hollandske forlæg for Det Gyldne Bur kostede det omkring 14.000 dollar at være med i programmet, for som John de Mol siger, så skal man være sikker på, at det er seriøse mennesker, der kommer med. Nu kommer serien ud til de store annoncører på amerikansk TV.


Hvordan man møder andre swingers - readingthebookers.com\nVigtigste > Bedste > Hvordan man møder andre swingers\nI Danmark og norden er det meget almindeligt med SM rum i swingerklubberne, men syd for Danmark oplever vi at SM delen langsomt glider ud af swingermiljøet.\nSwingerklubberne skal ses som et krydderi til den elskov i har der hjemme - ikke en erstatning. Dette er der intet forkert i og er en meget naturlig del af livstilen som swinger. Danske piger til sex. Hvordan man møder andre swingers. Syfilis smitter ved ubeskyttet sex. Sadomasochisme eller SM som det kaldes er seksuel stimulans ved hjælp af afstraffelse, smerte og nedværdigelse.\nBedste beskyttelse mod sexsygdomme opnås ved brug af kondom. Nøgne berømtheder falske billeder. Når man leger i en af sengene som par, kan et andet par nusse jer på armen. Så snart vi har en barnepige på plads igen, køre vi sydpå igen. Flygtninge-hold lukket efter blot et halvt år: Internettet er i dag et gigantisk opslagsværk med flere miliarder hjemmesider verden over.\nAdam befinder sig midt i livet. De fleste mennesker onanere og i dag er det udbredt både blandt kvinder og mænd. I swingerklubberne findes der ofte både massage olie og massage briks. Grineflip og akavede photoshoots. Det er Young Swingers Club i København og Malmö, samt Fest og Flirt som er landsdækkene. Mener du at der mangler et ord kan du sende os en e-mail med ønsket om en tilføjelse af et eller flere ord.\nInternettet bruges i dag også til chat og billedbytning mellem swingere, men man skal passe på. Som swinger er det vigtigt at have styr på sine egne og ikke mindst sin partners seksuelle grænser. Der findes ingen helbredene behandling mod Herpes, men man kan dæmpe smerterne ved udbrud ved at bruge en speciel creame. Blandt andet kan homoseksuelle i Danmark nu modtage en kirkelig vielse på lige linie med heteroseksuelle par.\nAaB og Malmö forsøgte: Kaptajnen fornemmede en vis rutinepræget tænkning fra besætningen. I swingerklubberne er der kondomer til rådighed i alle rummene.\nOrdret stammer fra England hvor det at gå tur med hunden blev en undskyldning for at møde folk på restepladsen eller i skoven hvor man havde sex. Det er igen en situation og risiko, jeg anbefaler, at man taler grundigt igennem, inden man åbner forholdet og løbende taler om undervejs. Det bobler igen på Tuborg Havnevej. Det finder dog ikke sted i swingerklubberne, da der er for mange mennesker.\nDet er mig blot uvedkommende! Om I som par vil bruge denne opdeling af elskov og sex afgør I selv, men den har været god for os. Sex med klæder på. Et almindeligt par kan naturligvis have elskovssex i swingerklubbenmen der er andre mennesker til stede, så selve elskovsakten vil ikke være som hjemme sengen med egen partner.\nSygdommen ses ofte ved øget udflåd og underlivsbetændelse hos kvinder og som urinrørsbetændelse hos mænd. Vi tillader ikke falske profiler, og vi opfordrer alle medlemmer til at anmelde profiler, de har mistanke om er falske.\nDer er ingen af os, som er jaloux anlagt - men den med at søge andre Han mener at så kan man ikke være fuldstændig tilfreds med hinanden, hvis man har lyst til at være sammen med andre. Kald det er fordom eller hvad du vil, men idéen om at mænd og kvinder i alle former osv. Lad være med at tage snakken i swingerklubben eller foran dem I har leget med. Hvordan man møder andre swingers. Smukke pige fisse pics. Jeg skal nok selv bestemme hvem der skal vide OM jeg har et stykke legetrøj eller flere og i så fald HVILKEN slags, det måtte være.\nHer kan swingerne være sammen seksuelt ved poolen og bade nøgne. Jeg tror nok jeg ville fortælle det Swinger, mener jeg selvfølgelig. Some people knows how to appreciate irony Tilføj til Mine debatter. Nå men håber du fik lid svar Sasser. I swingermiljøet er det tilladt at have analt samleje, men de fleste swingere har kun analsex hjemme i det private af hensyn til det svineri det kan give under den seksuelle akt.\nDette er noget man bliver enige om og ikke noget den anden bare dikterer. Næste dag var der stille men senere sammen aften fortalte jeg hvor nervøs jeg havde været, først fordi jeg troede der kunne være sket hende noget og dernæst en nervøsitet for at hun var sammen med en anden, p. Enten ved at blive kigget på, få lov at kigge på eller nyde hinanden helt tæt på. Swingerne ynder sædvanligvis begge dele, hvorfor der i swingerklubberne er indrettet en masse ruder og kighuller, så man kan belure dem der har sex.\nSynes godt om 0 Synes ikke om 0 Svar på denne tråd Jeg må nok Forfatter: Kvinder kan også have et seksuelt mindreværd.\nOpret bruger, og spring til sidste ulæste indlæg Opret bruger, og følg denne tråd. Sygemeldinger har forsinket svindelsag i 31 måneder. Jeg læste dit indlæg og skriver, hvad jeg lige tænkte og følte.\nNu prøver jeg det hele. Sasser Synes godt om 0 Synes ikke om 0 Svar på denne tråd Hvor blev "Swinger" af?? Der er masser af muligheder i Europa, især syd for Danmark. Gratis bbw nude billeder. Mig og manden min har været i swingerklub en del gange.. Improvisation kræver stort nærvær, opmærksomhed på hvad andre gør, og en fintfølende tilpasning af egne handlinger til andres.\nSå det handler om meget andet end 6. Overordnet set oplever de forskellige swingerklubber at der er en stigende interesse, accept og søgning, på trods af de mange myter der svæver omkring swingerklubberne. Stort udvalgt af alle typer af kondomer her. Bengalske skuespillerinde sexet fotos. Jeg tror nok jeg ville fortælle det Fjernbetjent sexlegetøj til voksenleg i det fri, uden at blive taget med bukserne nede — lige her Ikke alle swingere er til dogging, men kun flere og flere ynder at gøre dyrke det, er vores helt klare opfattelse.\nGamle udtryk som bunkepul og partnerbytte hører fortiden til. Tucan Club © Telefon: Hvilket også er helt fint, bortset fra den lidt lange kører tur hver gang.


Forex københavn hovedbanegård åbningstider køge thai massage til mand massage forex hovedbanegården københavn Glostrup thai. 7 Apr - Escort Piger Aalborg Thai massage ved Næstved Thai massage olie massage tantra massage Velkommen Til (Kbh nv privat lejlighed). Escort, i Odense, thai, wellness København Thai massage københavn Politirapporten vestegnen glostrup thai wellness anmeldelse Escort. private sexfoto massage glostrup thai. bordeller i københavn massage herning thai. tantra massage esbjerg thai bagsværd.\nThai teen sex venuslogen\nFind thai massage i nærheden af dig. Vi har samlet alle danske thai Glostrup Thai Wellness. Hovedvejen .. Borups Plads 26, st. tv. København N. 7 Apr - Escort Piger Aalborg Thai massage ved Næstved Thai massage olie massage tantra massage Velkommen Til (Kbh nv privat lejlighed).\nThai massage KBH Golden Star Wellness Danmarks største escort og massage Spa og Velvære N gen Massage, amager By Thai/Angel tlfnr Gratis annoncer Privat, sex, dk Anya, thai, massage, glostrup Thai, massage.\nThai massage KBH Golden Star Wellness Danmarks største escort og massage Spa og Velvære N gen Massage, amager By Thai/Angel tlfnr Gratis annoncer Privat, sex, dk Anya, thai, massage, glostrup Thai, massage. 7 Apr - Escort Piger Aalborg Thai massage ved Næstved Thai massage olie massage tantra massage Velkommen Til (Kbh nv privat lejlighed).\nglostrup thai massage kbh nv 08.01.2019 08.01.2019 Massage Saarbrücken\nMandlig massør kvinde sutter pik


16. juli 2011 / 4 Comments\nPoden startede knallerten kl. 9:30 for at køre på job… en arbejdsdag, der varer helt indtil 18:30. Det skulle nu ikke forhindre den rødhårede og jeg i at drage ud i det fine lørdagsvejr… en lørdag, som desværre er den eneste solskinsdag, der er udsigt til så langt øjet rækker på tv2’s vejrudsigt.\nJeg lod mig inspirere af Miss Muffin og kørte Poloen mod Svinkløv Badehotel. Vi gik en lang tur i plantagen og fulgte til sidst en sti ned mod havet og gik retur i vandkanten.\nDer var pænt besøgt lige omkring hotellet. De dyre biler og overklassefruerne var stærkt overrepræsenteret, men når de kan tage kr. 195 for en rødspætte med kartofler og persillesovs, så er det heller ikke ligefrem et frokostspisested for fattigrøve som undertegnede. Jeg kunne nu godt ha’ tænkt mig at stikke næsen indenfor… måske kan man nøjes med kaffe og kage, hvis man engang kommer forbi lidt uden for sæsonen.\nSelvom der var en del mennesker omkring hotellet var der ikke ligefrem noget, der mindede om en sommerdag ved Vesterhavet da vi kom ned på stranden.\nVed Rødhus, Blokhus og Løkken ligner stranden altid et fluepapir og der er ét kaos af biler, mennesker og hunde. Stranden og vandet omkring Svinkløv er akkurat lige så lækker og som det ses af nedenstående foto var antallet af badegæster til at tage at føle på.\nEfter 4 timer i solen pakkede jeg en meget træt hund bag i bilen og vente snuden hjemad. Der er endnu en spændende bjergetape, der skal følges inden dag bliver til aften.\nGod lørdagaften til dig.!\n17. juli 2011 at 18:57 Svar\nRigtig god sommer,du skulle jo have været med Rikke og jeg lørdag aften ,da vi rundede Øster Hurup for at tjekke sommerlandet.Næste gang tager vi Blokhus og samler dig op.Knus Lotte\n18. juli 2011 at 09:18 Svar\nDet kunne ha’ været hyggeligt… en anden gang måske 🙂\nSelv god sommer til dig og pigerne.\n16. juli 2011 at 20:33 Svar\nGod ide, der er smukt ved Svinkløv:)\nDa jeg lærte Kristian at kende gik vi flere gange turen omkring “Svinklovene”, som er en tur igennem skoven, ned langs en stejl skrænt med fantastisk udsigt over vandet og så endte vi ved stranden og hotellet.\nEn lang, men flot tur, især ved solnedgang:)\nVi snakker også om at tage lidt kaffe og kage på hotellet i slutningen af sæsonen, bar for at snuse og være lidt fint på den, haha..\n18. juli 2011 at 09:13 Svar\nMan kan vel nå at spare lidt op så der er til kaffen 🙂


DIY: Gulddyr til juletræet – plummum\nDIY: Gulddyr til juletræet\nVi har lavet julens første diy-projekt til juletræet – eller det er efterhånden nogle dage siden nu, og siden er der endda kommet lidt ekstra sager tll. Sidste år sprøjtede der kreaprojekter ud af os i denne tid, men barslen er long gone, og tiden en helt anden nu, så vi må snige os til lidt kreastunder hist og her.\nProjektet, som I her får en guide til er ultraremt og tilmed billigt, men på den anden side ret effektfuldt.\nJeg fik en idé om, at store gulddyr som ornamenter til juletræet ville se smukt ud, så jeg smuttede af sted til Flying Tiger, hvor de har bondegårdsdyr til en flad 10’er stykket. Alle dyr har fået en øskenskrue fra Silvan i ryggen og dernæst to lag guld-spraymaling med få timers tørretid imellem. Jeg har bundet en blød, brun lædersnor i alle dyr for at holde udtrykket let og nordisk, men rødt eller mørkegrønt bånd fx med en sløjfe bundet helt nede ved ryggen af dyret, ville også være rigtig fint.\nEr de ikke fine? Pigerne er helt vilde med dem. Der sker i øvrigt noget ret magisk med dyrene, når de sprayes med guld, fordi alle detaljerne pludselig træder så tydeligt frem.\nTip: Hvide dyr ville også være super cool. Eller hvad med at spraye dem i forskellige metal-pangfarver for et ultrafunky julelook?! Jeg ser det for mig 🙂 Husk også at deltage i min adventskonkurrence om et komplet hudplejesæt fra Milk by Lindy Klim. Deltag nemt her.\ndiy julepyntgulddyr til juletræguldspraymalingjulepynt\nRikke 7. december 2016 at 20:37\nDe er SÅ fine ❤\nwww.skøreliv.dk 13. december 2016 at 14:31\nWauw! Jeg er imponeret, de er godt nok flot! ❤\nVores juletræ derhjemme er en sand rædsel -GYS!- men ungerne er ellevilde! Jeg vil dog alligevel prøve at foreslå dem et par gulddyr!\n2 x DIY-guides til nemt og fint julepynt – plummum 20. november 2017 at 9:46\n[…] Se vores step-by-step guide her, hvis du selv vil i gang. […]


Eksklusivt østersophold på Kellers Badehotel, Pakkeoplysninger\nEksklusivt østersophold på Kellers Badehotel\nFra 6318 DKK\n2 personer, 2 overnatninger, 1*3 retters menu, 1*5 retters menu, morgenmad og færge t/r Esbjerg-Fanø\nPris gyldig fra sø 14 okt 2018 - ti 16 okt 2018\nVi har skræddersyet et ophold til jer, der er vilde med østers og vil opleve den berømte Østersfestival på Fanø. I får færgen t/r, 2 overnatninger, 2 lækre aftenmenuer, morgenmad og østersfestivalen med i prisen.\nKellers Badehotel er den perfekte ramme om en hyggelig gourmetrejse til Fanø. Øen ligger midt i Nationalpark Vadehavet, der er med på Unescos liste over verdensarv, så ud over de kulinariske oplevelser kan I glæde jer til en helt enestående natur. Efteråret er østerstid, men I skal måske også vandre på stranden, gå på ravjagt, spille golf og kigge på fugle.\nJeres østersophold på Kellers Badehotel omfatter:\nAnkomst på hotellet efter kl. 15.00\n5 retters aftenmenu\nFærge Fanø-Esbjerg for bil+passagerer


> Uld Sokker\nby SKAGEN Uldsokker Tomma i farven natur/grå\nLækre og varme hygge sokker med uld - et must have her i den kolde tid. Gode i både støvler og sko og hygge i hjemmet. Tomma er lavet i et enkelt design med bund farven i natur og et enkelt mønster i mørk grå. fås i 3 andre designs 67% Uld31% Polyamid2% Elastan Vaskes ved 30 grader på uld program.\nby SKAGEN uldsokker Ålesund i farven mørk grå/natur\nLækre og varme hygge -sokker med uld - et must have her i den kolde tid.Gode i både støvler og sko og hygge i hjemmet. Ålesund er lavet i et enkelt design med bund farven i mørk grå og et snefnug mønster i natur. fås i 3 andre dessigns 67% Uld31% Polyamid2% Elastan Vaskes ved 30 grader på uld program.\nby SKAGEN Uldsokker Tromsø i farven natur /mørk grå\nLækre og varme hygge -sokker med uld - et must have her i den kolde tid.Gode i både støvler og sko og hygge i hjemmet. Tromsø er lavet i et enkelt design med bund farven i Natur, med et enkelt mønster i mørk grå. fås i 3 andre dessigns 67% Uld31% Polyamid2% Elastan Vaskes ved 30 grader på uld program.\nby SKAGEN Uldsokker Kristiansand i farven natur/grå/rød\nLækre og varme hygge -sokker med uld - et must have her i den kolde tid.Gode i både støvler og sko og hygge i hjemmet. kristiansand er lavet i et fint mønster i farverne mørk grå, natur og rød. fås i 3 andre dessigns/farver 67% Uld31% Polyamid2% Elastan Vaskes ved 30 grader på uld program.


Årets Berlin-vinder TOUCH ME NOT er en kompromisløs tour de force ud i menneskets seksualitet. Sammen med sine karakterer springer instruktør Adina Pintilie ud i en undersøgelse af intimitet, kærlighed, krop, køn og seksualitet i en film, der sprænger grænserne mellem fiktion og virkelighed. Med protagonisterne Laura, Tomas og Christian giver TOUCH ME NOT en dybt empatisk indsigt i disse menneskers liv; et liv, der præges af et ønske om intimitet men en samtidigt iboende frygt for at nærme sig andre.\n"EN SEKSUEL ODYSSÉ... SMUKT OG UMISKENDELIGT VIRKELIG"\nCinemaOnline - 6 stjerner\n"RAFFINERET OG SANSELIG"\nCphCulture - 5 stjerner\n”en unik oplevelse”\nCitylights Filmblog - 5 stjerner\n"OVERRUMPLENDE ÆRLIGT INDBLIK I SEKSUALITETENS VÆSEN"\n"RØRENDE OG MENNESKEKÆRLIG" - Jyllands-Posten\nFakta om "Touch me not"\nPremieredato : 8/11-2018\nInstruktør : Adina Pintilie\nManuskript : Adina Pintilie\nMedvirkende : Laura Benson, Tómas Lemarquis, Christian Bayerlein mfl.\nVarighed : 125 min\nPressematerialer på "Touch me not"\ntouch me not presse.pdf