VISITATION OG IMPLMENTERING AF HJÆLPEMIDLER BUSINESS CASE - PDF\nDownload "VISITATION OG IMPLMENTERING AF HJÆLPEMIDLER BUSINESS CASE"\n1 Til Socialstyrelsen Dokumenttype Rapport Dato December 2012 VISITATION OG IMPLMENTERING AF HJÆLPEMIDLER BUSINESS CASE\n2 IMPLMENTERING AF HJÆLPEMIDLER BUSINESS CASE Rambøll Hannemanns Allé 53 DK-2300 København S T F\n4 BUSINESS CASE INDHOLD 1. Resume Projektets resultater Det økonomiske potentiale Betydning for visitatorer, terapeuter og hjælpere Betydning for borgere 6 2. Opbygning 7 3. Indledning Projektets idé Projektets intervention Projektets målgruppe Hjælpemidler i projektet Projektets forståelse af hjælpemidler Kort beskrivelse af evalueringen af projektet Projektets rammer Tidsændringen Sikring af datagrundlaget for business casen Ændring i tidsforbruget Er borgerne blevet helt eller delvist selvhjulpne? Business case for national implementering Fra projektkommunerne til landsplan Ændringen i tidsforbruget De økonomiske konsekvenser Business case for projektkommunerne Favrskov Ændringen i tidsforbruget De økonomiske konsekvenser Randers Ændringen i tidsforbruget De økonomiske konsekvenser Aarhus Ændringen i tidsforbruget De økonomiske konsekvenser Implementeringerfaringer Forberedelse Opstart Visitation af borger Borgerforløb Medarbejdernes oplevelser Undervisning, projektopstart og viden om hjælpemidler Samarbejde Arbejdsmiljø Borgerkontakt Ville man anbefale det? Borgernes oplevelser 50\n5 BUSINESS CASE BILAG Bilag 1: Metode og data Bilag 2: De indkøbte hjælpemidler Bilag 3: Illustration af arbejdsgange\n6 1. RESUME Socialstyrelsen har i 2011 og 2012 gennemført Projekt visitation og implementering af hjælpemidler i hjemmeplejen. Projektet er blevet støttet af Fonden for Velfærdsteknologi 1 som et demonstrationsprojekt. Projektet er gennemført i samarbejde med Favrskov, Randers og Aarhus kommuner. Det tidligere Hjælpemiddelinstitut (i dag Videnscenter for Handicap, Hjælpemidler og Socialpsykiatri ViHS) har stået for undervisningen. Rambøll Management Consulting (herefter Rambøll) har evalueret projektet. Formålet med projektet har været at demonstrere det arbejdskraftbesparende potentiale ved et ændret samarbejde på det kommunale myndigheds- og leverandørniveau for at sikre en mere optimal tildeling af hjælpemidler. Projektets intervention består af ændrede arbejdsgange gennem et øget samarbejde mellem visitator, trænende terapeut (herefter terapeut) og hjemmepleje med fokus på muligheden for at inddrage hjælpemidler. Gennem inddragelsen af hjælpemidlerne er det tanken, at borgeren helt eller delvist kan opnå eller opretholde sin selvhjulpenhed, hvormed behovet for personlig og praktisk hjælp, jf. Servicelovens 83, kan reduceres. Hensigten med projektet har ikke været at vurdere, hvorvidt bestemte former for hjælpemidler kan frigøre ressourcer. Snarere har formålet været at vurdere, hvorvidt et styrket samarbejde og et øget fokus på hjælpemidler bredt set kan gøre borgerne mere selvhjulpne. Projektet er blevet evalueret i henhold til tre kriterier, der fastsætter projektets målsætninger: At frigive tid hos medarbejderne At opretholde eller forbedre medarbejdernes arbejdsmiljø At opretholde eller forbedre servicekvaliteten for borgerne. Projektet er gennemført gennem en tilfældig udvælgelse af borgere over 55 år på fritvalgsområdet i de tre deltagende kommuner inden for en række nærmere kriterier. Herudover indgår en kontrolgruppe af borgere, der ikke har deltaget i projektet. De tre projektkommuner har sideløbende med projektet gennemført en række andre rehabiliteringsorienterede projekter, der er tiltænkt bred implementering i kommunen. Eksempelvis gennemfører man projektet Grib hverdagen i Aarhus, Hverdagstræning i Randers og Lev Livet - Hele Livet - rehabilitering i stedet for passiv hjælp i Favrskov. Alle tre kommuner har således sideløbende med projektet iværksat en bredere bevægelse i retning mod et rehabiliterende perspektiv på borgeren. Projektet indgår dermed i og bidrager til en større udvikling i de tre kommuner, hvilket uddybes i kapitel 7 om implementeringserfaringer. 1.1 Projektets resultater Den nedenstående tabel viser den tidsfrigivelse, der er blevet identificeret i projektet. Tabellen viser hjemmeplejens gennemsnitlige tidsforbrug i timer pr. borger pr. 14. dag i henholdsvis førmålingen (før hjælpemidlerne er taget i brug) og slutmålingen (efter hjælpemidlerne er taget i brug) samt ændringen. Ændringen viser, hvorvidt tidsforbruget er steget eller faldet mellem de to målinger. Resultaterne i tabellen er opdelt i to grupper. Disse grupper er defineret efter, hvor meget tid borgeren i udgangspunktet var visiteret til, og siger dermed noget om, hvor omfattende hjælp borgeren fik før projektet. Gruppe I er de borgere, der fik mindst hjælp (under 3 timer pr. 14. dag), mens gruppe II er de borgere, der fik mest hjælp (over 3 timer pr. 14 dag). Resultaterne er korrigeret for udviklingen hos en tilsvarende kontrolgruppe af ældre, der ikke deltager i projektet, for at tage højde for den generelle aldring blandt borgerne, der kan medføre et øget behov for hjælp uafhængigt af projektet (se kapitel 4 og bilag 1 for en nærmere uddybning af metoden og data). 1 Fonden for Velfærdsteknologi er det tidligere ABT-fonden, der blev oprettet i forbindelse med finansloven for 2008, hvor der blev afsat 3 mia. kr. til medfinansiering af investeringer i arbejdskraftbesparende teknologi og nye arbejds- og organisationsformer, der skal frigøre ressourcer til borgernær service. 1\n7 Tabel 1.1: Hjemmeplejens tidsforbrug pr. borger pr. 14. dag i timer Borgergruppe Førmåling inkl. udviklingen Slutmåling Ændring 2 for kontrolgruppen 1 Borgergruppe I 2,7 0,7-2,0 Borgergruppe II 7,6 7,5-0,1 Note: Udregnet som et simpelt gennemsnit for borgerne i de to grupper. Resultatet for borgergruppe I bygger på 33 borgere i førmålingen og 60 i slutmålingen. I borgergruppe II har 56 borgere deltaget i førmålingen og 49 i slutmålingen. Endvidere 84 borgere indgået i kontrolgruppen. Se kapitel 4 for en uddybning. 1 : I tallet for førmålingen er der taget højde for udviklingen i kontrolgruppens tidsforbrug mellem før- og slutmålingen. Se kapital 4 og bilag 1 for en uddybning. "2": Et negativt tal betyder en tidsfrigivelse, mens et positivt tal indikerer et øget tidsforbrug. Tabellen viser, at der for borgergruppe I ses et fald i tidsforbruget på ca. 2,0 timer pr. borger pr. 14. dag, mens der for borgergruppe II stort set ikke er nogen ændring. Procentmæssigt er der for borgergruppe I tale om et betragteligt fald på ca. 74 pct., efter der er korrigeret for udviklingen for en tilsvarende kontrolgruppe. Resultaterne peger på, at det særligt er borgere, der i udgangspunktet får mindst hjælp, der kan have størst gavn af tilgangen. Det lader altså til, at det er hos de "letteste" borgere, hvor der er størst mulighed for at frigøre tid. Alle de interviewede visitatorer, terapeuter og hjælpere i hjemmeplejen nikker genkendende til dette billede og giver en række forskellige forklaringer. For det første kan det være nemmere og mere ligetil at kompensere med et hjælpemiddel for borgere med en begrænset og specifik funktionsnedsættelse. Hvis borgeren eksempelvis udelukkende får hjælp til at tage støttestrømper af og på, så er det forholdsvis ligetil at forsøge med eksempelvis en glidesok eller andre lignende hjælpemidler. Tilsvarende kan det være forholdsvis ligetil at erstatte en hjælp, der udelukkende består af støvsugning, med rengøringshjælpemidler, eksempelvis en robotstøvsuger. Omvendt kan det være vanskeligt at sætte ind med specifikke hjælpemidler for borgere med omfattende funktionsnedsættelser, idet disse borgere netop har et omfattende behov for hjælp. For disse borgere kan det være muligt at kompensere delopgaver, eksempelvis at borgeren kan deltage i nogle dele af badet. Men det frigiver ikke tid for hjemmeplejen, hvis medarbejderen stadig skal være til stede og støtte før, under og efter badet. Hvis de "tungere" borgere også skal rykkes, er det visitatorernes og terapeuternes vurdering, at der er behov for at sætte ind med genoptræning i kombination med hjælpemidler. Af evalueringsmæssige årsager er dette projekt gennemført således, at borgerne ikke sideløbende har deltaget i eksempelvis træning. Potentialet for en kombineret tilgang bestående af både genoptræning og hjælpemidler er derfor ikke belyst. En yderligere forklaring på forskellen i tidsfrigivelsen i ovenstående Tabel 1.1 er, at borgerne, der får mindst hjælp, typisk også er yngre end de borgere, der får mest hjælp. Dette er også tilfældet i projektets data, hvor borgerne i gruppe I i gennemsnit er 3 år yngre end borgerne i gruppe II. Det betyder, at borgerne i gruppe I også vil være dem, der fysisk og kognitivt er stærkest rustet til at kunne klare hverdagen selv ved hjælp af hjælpemidler. Samtidigt vil de yngste borgere formentligt have modtaget hjælp i kortere tid, hvorfor introduktionen af hjælpemidler i mindre grad indebærer, at kendte og trygge rutiner skal omlægges. Resultaterne peger dermed også i retning af, at det er hensigtsmæssigt at sætte tidligt ind med hjælpemidler. Opgørelser fra de deltagende kommuner peger på, at næsten halvdelen af borgerne i borgergruppe I er blevet helt selvhjulpne. Ligeledes viser opgørelsen, at det kun er ca. 16 pct. af borgerne i denne gruppe, det ikke er lykkedes at gøre mere selvhjulpne, jf. tabellen nedenfor. 2\n8 Tabel 1.2: Fordelingen af selvhjulpne borgere på de to borgergrupper Borgergruppe Helt selvhjulpen Delvist selvhjulpen Ingen ændring I alt Antal borgere Borgergruppe I 49 % 35 % 16 % 100 % 63 Borgergruppe II 4 % 34 % 62 % 100 % 50 Note: Der er række borgere, som ikke har deltaget i slutmålingen, men informationer om deres selvhjulpenhed er inkluderet i ovenstående opgørelse. Tabellen viser endvidere, at en stor del af borgerne i borgergruppe II ikke er blevet mere selvhjulpne i projektet. Fysisk funktionsnedsættelse er angivet som årsagen til, at ca. halvdelen af disse borgere ikke er blevet mere selvhjulpne. Andre forklaringer er manglende motivation hos borgerne samt psykisk/kognitiv funktionsnedsættelse. Samlet set peger projektets resultater på, at der fremadrettet kan frigøres tid ved at bruge en systematisk tilgang til tildeling af hjælpemidler. Særligt peger resultaterne på, at det kan betale sig at bruge tilgangen over for borgere, der i udgangspunktet har et begrænset behov for pleje og praktisk hjælp. Dette vil blandt andet omfatte rigtig mange nyvisiterede borgere. Det skal dog fremhæves, at borgergruppe I også indeholder en væsentlig andel revisiterede borgere. 64 pct. af borgerne i gruppe I er revisiterede. Selvom det således kan antages, at tilgangen særligt kan være relevant for nyvisiterede borgere, er det værd at fremhæve, at der formentligt også er mange "lettere" revisiterede borgere, der kan få gavn af hjælpemidler, hvilket også de gennemførte interview med hjemmeplejen og med en række revisiterede borgere peger på. Det kan endeligt nævnes, at det var projektets udgangspunkt, at der skulle indgå flere nyvisiterede med henblik på at vurdere potentialet for henholdsvis nyvisiterede og revisiterede selvstændigt. Det viste sig dog vanskeligt at få tilstrækkeligt med nyvisiterede borgere. Resultaterne bygger derfor hovedsageligt på revisiterede borgere og forklaringerne ovenfor tager derfor også primært udgangspunkt i situationen for revisiterede borgere. 1.2 Det økonomiske potentiale Projektets økonomiske potentiale findes ved, at den økonomiske gevinst i forbindelse med tidsfrigivelsen holdes op mod de øgede udgifter i forbindelse med indkøb og implementeringen af hjælpemidlerne. Udgifterne til implementering består af øgede udgifter i forbindelse med revisitation af borgere, træning af borgere, sidemandsoplæring i borgerens hjem, indkøb af hjælpemidler, sagsbehandling samt vikarudgifter i forbindelse med undervisning af hjælpere. De økonomiske konsekvenser opstilles med udgangspunkt i projektets gevinster og udgifter, hvorved projektets rentabilitet vurderes på baggrund af en række økonomiske nøgletal. Der opstilles en business case for en national implementering og en business case for hver af de deltagende projektkommuner. Der laves en samlet business case for projektet, der således omfatter både borgergruppe I og II, idet tilgangen til visitation og implementering af hjælpemidler er afprøvet samlet i projektet. Dette betyder, at business casen viser projektets økonomiske potentiale, såfremt alle borgere inden for projektets inklusionskriterier indgår. Hvis man som kommune fremadrettet vælger at fokusere særligt på de "lettere" borgere, er det muligt, at der kan opnås endnu bedre resultater. Dette er dog ikke blevet afprøvet i projektet, hvorfor størrelsen af en eventuel ekstragevinst ikke kan fastslås. I projektet er en lang række forskellige hjælpemidler blevet indkøbt til borgerne. Den fulde liste med, hvilke hjælpemidler de enkelte kommuner har indkøbt til deres borgere, fremgår af bilag 2. Det er i business casen forudsat, at kommunerne afholder alle udgifter i forbindelse med indkøb af hjælpemidlerne. Der er således i business casen ikke taget højde for eventuel borgerbetaling eller lignende. Det skal nævnes, at den gennemførte business case er baseret på den gennemsnitlige tidsfrigivelse på tværs af de tre projektkommuner. Potentialet for den enkelte kommune vil afhængige af, hvilke serviceniveauer og kvalitetsstandarder kommunen har i udgangspunktet, idet det er medbestemmende for, hvor store ændringer tilgangen i praksis vil medføre. Ligeledes vil potenti- 3\n9 ale for den enkelte kommune afhænge af, hvor langt kommunen i forvejen er i forhold til at implementere en rehabiliterende tilgang med fokus på hjælpemidler. Se også kapitel 7 om implementeringserfaringer. Da de præsenterede resultater bygger på en generalisering af resultaterne fra en stikprøve vil de præsenterede økonomiske konsekvenser være forbundet med usikkerhed. Denne usikkerhed stammer både fra tidsændringen pr. borger i de to borgergrupper, populationernes størrelse samt de bagvedliggende forudsætninger og antagelser. Det er ikke muligt at kvantificere den samlede størrelse af denne usikkerhed. Resultaterne skal derfor tolkes med øje for de bagvedliggende forudsætninger og antagelser 2. I forhold til de kommunale business cases skal det hertil nævnes, at kommunerne siden gennemførelsen af slutmålingen i starten af juni 2012 kan have realiseret dele af gevinsterne, hvis man lokalt siden slutmålingen har udbredt den systematiske tildeling af hjælpemidler og samarbejdet mellem visitatorer, terapeuter og hjælpere. Dette forhold skal fremhæves, idet alle de tre deltagende kommuner sideløbende med projekt visitation og implementering af hjælpemidler gennemfører en række parallelle rehabiliteringsorienterede projekter, der er tiltænkt en bred kommunal implementering som fremhævet ovenfor. Business case for national implementering Business casen viser, at der er et positivt potentiale ved at indføre den nye tilgang til visitation og implementering af hjælpemidler i alle landets kommuner. Potentialet viser sig allerede i år 0, hvor der vil være en positiv økonomisk gevinst ved projektet. Potentialet skyldes primært, at det er muligt at mindske medarbejdernes tidsforbrug i forbindelse med borgere, der før projektet fik visiteret mindre end tre timers hjælp pr. 14. dag. Projektet viser endvidere, at der stort set ikke er noget potentiale for borgere, der før projektet fik visiteret mere end tre timers hjælp pr. 14. dag. Potentialet på landsplan er estimeret på baggrund af den gennemsnitlige ændring i tidsforbruget pr. borger i de to borgergrupper på tværs af de deltagende projektkommuner. Ligeledes er udgifterne til indkøb og implementering af hjælpemidlerne pr. borger antaget at være ens inden for de to borgergrupper i alle kommuner i Danmark. Tabel 1.3 illustrerer potentialet ved en national implementering. Tabel 1.3: Potentiale ved implementering af teknologierne på nationalt plan Scenarie Frigivelse af årsværk pr. år (år 1-4) Pengestrømme mio. kr. (år 0) Pengestrømme pr. år mio. kr. (år 1-4) Tilbagebetalingstid Danmark Under 1 år Som det fremgår af tabellen ovenfor, vil projektet have en tilbagebetalingstid på under et år, hvilket betyder, at projektet allerede i år 0 vil være rentabelt. Dette ses ligeledes ved, at pengestrømmen i år 0 er opgjort til ca. 182 mio. kr., hvilket betyder, at der ved en national implementering allerede i år 0 vil være en positiv gevinst på ca. 182 mio. kr. Det store økonomiske potentiale skyldes, at der hvert år kan frigives ca årsværk. Dette svarer til ca. 538 mio. kr. årligt. Pengestrømmene i år 1-4 er opgjort til at ligge i intervallet mio. kr. Forskellen skyldes, at der i år 2 og 4 blandt andet afholdes udgifter til udskiftning af alle hjælpemidlerne. At hjælpemidlerne skal udskiftes i år 2 og 4 er en antagelse, der er foretaget på baggrund af resultater fra velfærdsteknologiprojektet om forflytning af borgere, hvor en rundspørge til en række kommuner viste, at der sker en udskiftning af teknologien hvert andet år. Dette medfører, at kommuner i år 2 og 4 vil have udgifter til indkøb og implementering af hjælpemidlerne 3. 2 Se bilag 1 for en beskrivelse af den anvendte metode og forudsætninger. 3 Borgere der modtager hjælp til forflytning er generelt borgere, der har brug for meget hjælp, hvorfor denne borgergruppe kan forventes at være tungere end borgerne i dette projekt. Der er således tale om en konservativ tilgang, hvor det antages, at borgerne i dette projekt i gennemsnit fraflytter eget hjem eller dør med samme hyppighed som borgere, der får hjælp til forflytning. 4\n10 Business case for projektkommunerne Potentialet for projektkommunerne er udregnet på samme måde som ved en national implementering. Resultaterne fra de deltagende distrikter er således generaliseret til de øvrige distrikter i de tre projektkommuner. Ændringen i tidsforbruget pr. borger samt udgifterne pr. borger er som ved den nationale implementering antaget at være ens på tværs af de tre projektkommuner. Projektkommunernes business cases adskiller sig således udelukkende ved, at antallet af relevante borgere, fordelingen af relevante borgere mellem borgergruppe I og borgergruppe II samt antallet af medarbejdere er forskellige. I nedenstående tabel fremgår potentialet ved at indføre den nye tilgang til visitation og implementering af hjælpemidler i de tre kommuner. Tabel 1.4: Potentiale ved implementering af teknologierne på nationalt plan Scenarie Frigivelse af årsværk Pengestrømme Pengestrømme pr. Tilbage- pr. år (år 1-4) mio. kr. (år 0) år mio. kr. (år 1-4) betalingstid Favrskov Under 1 år Randers Under 1 år Aarhus Under 1 år Som det fremgår af tabellen ovenfor, vil tilbagebetalingstiden være under 1 år for alle tre kommuner. Det betyder med andre ord, at kommunerne allerede i år 0 vil have en positiv økonomisk gevinst ved projektet. Dette ses ligeledes ved, at Favrskov i år 0 har en positiv økonomisk pengestrøm på ca. 1 mio. kr., mens tallet for Randers og Aarhus er ca. 5 mio. kr. Som for den nationale business case skyldes forskellen i pengestrømme i årene 1-4, at kommunerne i år 2 og 4 vil have udgifter til indkøb og implementering af hjælpemidlerne. 1.3 Betydning for visitatorer, terapeuter og hjælpere Hovedparten af de interviewede visitatorer, terapeuter og medarbejdere fra hjemmeplejen vurderer, at de ikke har fået et større kendskab til konkrete hjælpemidler som en konsekvens af projektet. Derimod er der en klar anerkendelse af, at der i løbet af de sidste par år er sket et skift fra at tænke i passiv hjælp og pleje til at tænke meget mere i hjælpemidler og træning, hvilket dette projekt har bidraget til sammen med andre tiltag, der kører i de tre projektkommuner. Projektet har med andre ord været en del af en bevægelse mod et større fokus på hjælpemidler i hverdagen. Både visitatorer, terapeuter og medarbejderne fra hjemmeplejen har generelt gode erfaringer og oplevelser med det øgede samarbejde i tilgangen. Det øgede samarbejde har været fagligt givende for den enkelte, og det er vurderingen, at det har været med til at bidrage til et godt forløb for borgeren. Omvendt er der dog også en række medarbejdere i hjemmeplejen, der ikke oplever at have fået et tættere samarbejde med terapeuterne, og som vurderer, at terapeuterne ikke i tilstrækkeligt omfang har været ude hos dem. Nogle medarbejdere i hjemmeplejen fremhæver, at deres arbejde er blevet fysisk lettere hos de borgere, der har fået hjælpemidler, idet medarbejderne eksempelvis ikke længere skal gøre rent eller hjælpe med at tage støttestrømper af og på. Omvendt fremhæver andre medarbejdere, at dette samlet set ikke har ført til en ændring af deres arbejdsmiljø, idet medarbejderne i den frigivne tid skal udføre andre opgaver hos andre borgere. Endeligt fremhæver nogle medarbejdere i hjemmeplejen, at deres arbejde efter introduktionen af hjælpemidlerne nogle steder har fået en mere teknisk side. Dette gælder særligt hos de borgere, der har fået en robotstøvsuger. Nogle hjælpere føler her, at de ikke tilstrækkeligt er blevet klædt på til at kunne hjælpe borgeren og håndtere eventuelle tekniske spørgsmål. I alle tre projektkommuner synes både visitatorer, terapeuter og hjælpere, at idéen i projektets tilgang er god, og der er en erkendelse af, at hjælpemidler er fremtiden. Det fremhæves flere steder, at det er vigtigt at tænke genoptræning tæt sammen med hjælpemidler, hvilket ikke har været projektets udgangspunkt som fremhævet ovenfor. Herudover fremhæver flere, at det er vigtigt, at der sker den fornødne inddragelse af særligt hjemmeplejen, ligesom det er vigtigt, at 5\n11 der er klarhed over projektets rammer, herunder eksempelvis hvilke former for hjælpemidler man kan indkøbe. 1.4 Betydning for borgere Der er i alt interviewet otte borgere på tværs af de tre projektkommuner. Overordnet tegner der sig et billede af, at de interviewede borgere generelt er tilfredse med de hjælpemidler, som de har fået stillet til rådighed i forbindelse med projektet. Borgerne ser en fordel i at blive helt eller delvist selvhjulpne eller i højere grad at kunne deltage i en given aktivitet på grund af hjælpemidlerne. De interviewede borgere, som er blevet helt selvhjulpne, er primært de borgere, som tidligere blot har fået rengøringshjælp eller hjælp til enkeltstående og lettere personlig pleje. Disse borgere kan nu selv klare rengøringen ved enten en robotstøvsuger, flad gulvmoppe el lign., ligesom de eksempelvis selv kan tage støttestrømper af og på med det rette hjælpemiddel. Borgerne giver udtryk for, at det er rart selv at kunne udføre opgaverne, ligesom det er positivt selv at kunne bestemme, hvornår man skal have gjort rent og ikke behøver at afvente de tidspunkter, som hjemmeplejen kan komme på. En række af de interviewede borgere har før fået hjælp til at tage støttestrømper af og på. Gennem projektet har de fået en støttestrømpe på- og aftager, hvilket har gjort dem i stand til at klare enten både at tage strømperne af og på eller én af delene. Borgerne fremhæver, at det er rigtigt rart ikke længere at være afhængig af hjemmeplejen, og at de nu selv kan bestemme, eksempelvis hvornår de skal op eller ud. Udvælgelsen af borgerne til de gennemførte interview er udelukkende foretaget blandt de borgere, der har deltaget i projektet. Der er altså ikke interviewet borgere, der har takket nej til at deltage i projektet. Af interview med visitatorer, terapeuter og hjemmeplejen får man det indtryk, at borgerne, der har takket nej til at deltage i projektet, har været skeptiske over for projektets tilgang, og at nogle har frygtet at få deres hjælp reduceret. Ligeledes viser kommunernes beskrivelser af en række borgerforløb i projektet, at nogle borgere har takket nej til at deltage i projektet pga. manglende motivation og frygt for at miste den sociale kontakt til hjemmehjælpen. Disse borgeres perspektiv indgår ikke i de gennemførte interview, der er opsummeret ovenfor. 6\n12 2. OPBYGNING I denne rapport præsenteres resultaterne fra den gennemførte evaluering af projekt visitation og implementering af hjælpemidler. Kapitel 3 indeholder en indledning til rapporten. Her præsenteres tankerne og idéerne bag projektet, ligesom arbejdsgangene i forbindelse med visitation til personlig pleje og praktisk hjælp før og efter interventionen præciseres. Herudover fremhæves, hvilken specifik målgruppe, der har deltaget i projektet. Endeligt gives der her en kort skitsering af hovedelementerne i evalueringen. I kapitel 4 præsenteres projektets resultater. Kapitlet indledes med en beskrivelse af, hvorledes det er sikret, at datagrundlaget er så solidt som muligt. Endvidere beskrives ændringen i hjemmeplejens tidsforbrug hos de deltagende borgere. Der præsenteres resultater både før og efter projektet, hvor der er korrigeret for udviklingen i tidsforbruget for en tilsvarende kontrolgruppe af borgere, der ikke deltager i projektet. Kapitlet afsluttes med en beskrivelse af, hvor mange borgere der er blevet selvhjulpne i forbindelse med projektet. I kapitel 5 præsenteres projektets business case ved en national implementering. Af business casen fremgår projektets samlede investeringsomkostninger og gevinster. Endeligt præsenteres tilbagebetalingstiden, altså hvor lang tid, der går før gevinsterne overstiger den indledende investeringsudgift. I kapitel 6 præsenteres projektets business case for de tre deltagende kommuner. Af business casen fremgår projektets samlede investeringsomkostninger og gevinster. De enkelte kommunale business cases er opbygget således, at de kan læses uafhængigt af hinanden. Dette medfører, at der vil være en del gentagelser og overlab i dette kapitel samt i forhold til kapitel 5. I kapitel 7 præsenteres projektets implementeringserfaringer, der er fremkommet gennem interview med visitatorer, terapeuter og medarbejdere fra hjemmeplejen i de tre deltagende projektkommuner. Implementeringserfaringerne omhandler de vigtigste pointer som andre kommuner bør være opmærksomme på, hvis man fremadrettet vil gennemføre en lignende satsning på hjælpemidler. Kapitlet afsluttes med en præsentation af ni små beretninger om borgerforløb som kommuner har skrevet. I kapitel 8 præsenteres resultaterne fra en række interview gennemført med henholdsvis visitatorer, terapeuter og hjælpere, der har deltaget i projektet. Kapitlet sætter fokus på, hvordan medarbejdernes har oplevet projektet og hvordan deres arbejde er blevet ændret som en konsekvens af projektet. Kapitlet 9 indeholder en opsamling af de gennemførte borgerinterview. Her samles der op på, hvordan borgerne har oplevet at få disse forskellige hjælpemidler, og hvad hjælpemidlerne har betydet for deres hverdag. Endelig er der vedlagt en række bilag. Bilag 1 giver en beskrivelse af metode og data samt en række overvejelser i den forbindelse Bilag 2 indeholder en komplet liste indeholdende de hjælpemidler, som kommunerne har indkøbt til deres borgere i projektet. Bilag 3 præsenterer en grafisk illustration af, hvordan arbejdsgangene omkring visitation til 83 hjælp er ændret som en del af projektet. 7\n13 3. INDLEDNING Socialstyrelsen har i 2011 og 2012 gennemført Projekt visitation og implementering af hjælpemidler i hjemmeplejen. Projektet er blevet støttet af Fonden for Velfærdsteknologi 4 som et demonstrationsprojekt. Projektet er gennemført i samarbejde med Favrskov, Randers og Aarhus kommuner. Det tidligere Hjælpemiddelinstitut (i dag Videnscenter for Handicap, Hjælpemidler og Socialpsykiatri ViHS) har stået for undervisningen. Rambøll har evalueret projektet. Fonden for Velfærdsteknologi (tidligere ABT-fonden) blev oprettet i forbindelse med Finansloven for 2008, hvor der blev afsat 3 mia. kr. til medfinansiering af investeringer i arbejdskraftbesparende teknologi og nye arbejds- og organisationsformer, der skal frigøre ressourcer til borgernær service. Baggrunden for satsningen er den samfundsmæssige udvikling i Danmark over de næste årtier, hvor andelen af ældre vil stige i forhold til befolkningen i den arbejdsdygtige alder. I takt med at andelen af ældre stiger, og mange offentlige ansatte går på pension, står den offentlige sektor over for den udfordring i de kommende år, at færre medarbejdere skal levere mere omsorg og services til flere ældre. Formålet med projektet har været at demonstrere det arbejdskraftbesparende potentiale ved et ændret samarbejde i det kommunale myndigheds- og leverandørniveau for at sikre en mere optimal tildeling af hjælpemidler. Hensigten med projektet har ikke været at vurdere, hvorvidt bestemte former for hjælpemidler er hensigtsmæssige eller ej. Snarere har formålet været at vurdere, hvorvidt et styrket samarbejde og et øget fokus på hjælpemidler bredt set kan gøre borgerne mere selvhjulpne. Projektet er blevet evalueret i henhold til tre kriterier, der fastsætter projektets målsætninger: At frigive tid hos medarbejderne At opretholde eller forbedre medarbejdernes arbejdsmiljø At opretholde eller forbedre servicekvaliteten for borgerne. 3.1 Projektets idé Projektets idé er, at der er et potentiale for at reducere behovet for personlig og praktisk hjælp til ældre borgere med nedsat funktionsevne gennem mere optimal tildeling og implementering af hjælpemidler. Lovgivningen indeholder en række muligheder for at kompensere en borger, der har et nedsat funktionsniveau. Det kan være støtte til hjælpemidler, forbrugsgoder og boligindretning, jf. Servicelovens 112, 113 og 116, eller tildeling af personlig og praktisk hjælp, jf. Servicelovens 83. Projektets hypotese er, at utilstrækkelig viden på myndigheds- og leverandørniveau fører til, at borgerne ikke i optimal grad kompenseres for deres funktionsnedsættelse gennem hjælpemidler. Dette kan føre til et øget behov for personlig og praktisk hjælp, da borgerne uden de rette hjælpemidler har brug for hjælp. Socialstyrelsens forarbejde i forbindelse med projektet peger på, at det er de tre projektkommuners oplevelse, at borgeren i visse tilfælde ikke i tilstrækkelig grad bliver gjort selvhjulpen ved brug af hjælpemidler. Det skyldes hovedsageligt tre faktorer: 4 Fonden for Velfærdsteknologi er det tidligere ABT-fonden, der blev oprettet i forbindelse med Finansloven for 2008, hvor der blev afsat 3 mia. kr. til medfinansiering af investeringer i arbejdskraftbesparende teknologi og nye arbejds- og organisationsformer, der skal frigøre ressourcer til borgernær service. 8\n14 Manglende viden og kendskab til mulige hjælpemidler, der vil kunne kompensere for borgerens nedsatte funktionsevne. Manglende implementering af nye arbejdsgange som konsekvens af hjælpemidlet Manglende instruktion af borgeren i brugen af hjælpemidlet. Det er således vurderingen, at der kan være en risiko for, at der står en del hjælpemidler og samler støv i borgernes hjem, dels fordi borgerne aldrig har lært at bruge dem ordentligt, og dels fordi hjælpen aldrig er blevet tilpasset borgerens forbedrede funktionsniveau. Antagelsen er, at borgerne i dag får praktisk hjælp og personlig pleje, hvor et eller flere hjælpemidler ville kunne gøre borgerne helt eller delvist selvhjulpne. 3.2 Projektets intervention Omdrejningspunktet for projektet har været at skabe et skifte i samarbejdet mellem borger og kommunen i forbindelse med visitation/revisitation til personlig pleje og praktisk hjælp ved at fokusere på kommunens organisations- og samarbejdsformer. Fokus har været på en forbedret implementering af hjælpemidler som alternativ til personlig pleje og praktisk hjælp med henblik på at gøre borgerne mere selvhjulpne. Projektet har indledningsvis kortlagt de arbejdsgange, som projektkommunerne anvendte før projektets igangsættelse. Tilsvarende er der sket en kortlægning af de nye arbejdsgange, som projektkommunerne har anvendt i projektets afprøvningsfase. Den nedenstående beskrivelse af arbejdsgangene bygger på en sammenskrivning af de konkrete arbejdsgange i de tre projektkommuner. Det skal bemærkes af beskrivelsen er udtryk for en forenkling af de faktiske arbejdsgange og at der kan være lokale variationer i de tre kommuner. Som bilag 3 er vedlagt en grafisk illustration af arbejdsgangene. Arbejdsgange før projektets igangsættelse Opstart af ansøgning om personlig pleje og praktisk hjælp sker ved en henvendelse til kommunens visitation fra enten borgeren, pårørende, ved sygehusudskrivning eller fra leverandøren (hvis borgeren i forvejen er kendt af leverandøren) hvorefter visitationsprocessen igangsættes. Hvis borgeren i forvejen fik personlig pleje og praktisk hjælp efter serviceloven og der var tale om en mindre ændring i funktionsniveau, ville visitator foretage en telefonisk revisitation hvorefter hjælpen ville blive leveret af hjemmeplejen. Hvis der var tale om en større ændring i funktionsniveau ville visitator foretage et besøg hos borgeren med henblik på revisitation af hjælp hvorefter hjælpen ved bevilling ville blive leveret af leverandøren. Hvis borgeren ikke i forvejen fik personlig pleje og praktisk hjælp efter serviceloven vil visitator altid foretage et besøg hos borgeren og udarbejde en funktionsvurdering. Visitator foretager visitation af personlig pleje og praktisk hjælp efter serviceloven hvorefter hjælpen ved bevilling ville blive leveret af leverandøren. Hvis visitator vurderer, at hjælpen til personlig pleje og praktisk hjælp helt eller delvist kan leveres ved at bevilge et hjælpemiddel rettes henvendelse til visitatorer med kompetence til bevilling af hjælpemidler. Opstarten af ansøgning om hjælpemidler sker ved en henvendelse til kommunens hjælpemiddelvisitation/myndigheds afdeling fra enten visitator til personlig pleje og praktisk hjælp, borgeren, pårørende, i forbindelse med sygehusudskrivning eller fra leverandøren (hvis borgeren i forvejen er kendt af leverandøren) hvorefter visitationsprocessen til hjælpemidler igangsættes. I hjælpemiddelvisitationen foretages ligeledes en vurdering af om sagen kan behandles telefonisk eller om der er behov for et besøg. Vurderingen baseres på hvorvidt borger er kendt af visitationen i forvejen, hvor detaljeret henvendelsen om hjælpemidlet og funktionsnedsættelsen har været samt overvejelser om valg af egnet hjælpemiddel. 9\n15 Der vil der i forbindelse med bevilling og udlevering af hjælpemidler ske en kort instruktion til borgeren i brug af hjælpemidlet. Denne instruktion varetages primært af den leverandør, der varetager depotdrift. Hvis hjælpemiddelvisitatoren i særlige tilfælde vurderer det nødvendigt, kan der iværksættes et træningsforløb i brug af hjælpemidlet ved en trænende terapeut. Opstart af ansøgning om personlig pleje og praktisk hjælp sker ved en henvendelse til kommunen (visitationen) fra enten borgeren, pårørende, ved sygehusudskrivning eller fra leverandøren (hvis borgeren i forvejen fik hjemmehjælp) hvorefter visitationsprocessen igangsættes. Visitator og/eller den trænende terapeut foretager et besøg hos borgeren. Herefter udarbejder visitator en funktionsvurdering i samarbejde med den trænende terapeut. Den trænende terapeut/visitator vurderer hvilket hjælpemiddel der er det optimale i forhold til borgerens behov og bestiller hjælpemidlet. Når hjælpemidlet er leveret, træner terapeuten borgeren i brug af hjælpemidlet Afhængigt af træningsbehovet vil træningen enten kunne afsluttes af den trænende terapeut eller den fortsatte træning vil blive overtaget af hjemmeplejen. Hvis træningen overtages af hjemmeplejen vil det først ske efter at borgerens kontaktperson(er) i hjemmeplejen sammen med borgeren har fået en sidemandsoplæring i brug af hjælpemidlet/hjælpemidlerne hjemme hos borgeren. Hjemmeplejen giver den trænende terapeut tilbagemelding om træningsforløbet, herunder om behov for tilpasning eller yderligere træning. Når hjemmeplejen har afsluttet træningsforløbet, fortager den trænende terapeut et opfølgningsbesøg eller et opfølgende telefonopkald til borgeren hvorefter sagen afsluttes. Kernen i projektet er således en række nye arbejdsgange og samarbejdsrelationer mellem henholdsvis visitator og terapeut og terapeut og hjemmeplejen med det fælles formål, at gøre borgeren mest muligt selvhjulpen gennem hjælpemidler. 3.3 Projektets målgruppe Projektets målgruppe er afgrænset til følgende: Borgere i alderen 55+, som modtager varig hjælp, jf. servicelovens 83, inden for "frit valgs"-området, hvor leverandøren er offentlig 5, og borgeren har fået bevilliget hjælpemidler til en eller flere ydelser, eller borgeren vurderes at have et behov, der i fremtiden kan afhjælpes med hjælpemidler. Herudover gælder: Borgeren må ikke have en hurtigt progredierende lidelse, hvilket konkret defineres af visitator på baggrund af en vurdering. Borgeren skal have afsluttet funktionsfremmende genoptræningsforløb. Omkring en tredjedel af borgerne skal være nyvisiterede modtagere af hjælp i henhold til Servicelovens 83. Herudover er der endeligt lavet en vurdering af, hvorvidt borgeren i praksis vil kunne klare sig alene med et hjælpemiddel. Her er de tungeste borgere sorteret fra, svarende til at nogle borgere med funktionsniveau, svarende til kategori 3 eller 4 I Fælles Sprog I og II, ikke er en del af målgruppen. Projektets målgruppe er afgrænset med henblik på at fokusere på borgere, hvor projektkommunerne i udgangspunktet vurderede, at projektets tilgang kunne have et potentiale. Hertil skal det dog fremhæves, at projektkommunerne vurderer, at tilgangen formentlig også kan være relevant for andre, eksempelvis yngre handicappede. 5 Private leverandører er ikke omfattet af projektet, da projektkommunerne vurderer, at det vil vanskeliggøre styringen af projektet. Der vurderes imidlertid ikke at være barrierer for, at projektets resultater kan finde anvendelse i forhold til private leverandører ved en eventuel efterfølgende udbredelse af erfaringerne 10\n16 Herudover er dele af afgrænsningen lavet af evalueringsmæssige årsager med henblik på at kunne styre og gennemføre evalueringen på det bedst mulige grundlag. Eksempelvis indgår borgere, der modtager genoptræning ikke. Indenfor ovenstående kriterier er det tilstræbt, at udvælgelsen af borgerne sker tilfældigt. Udvælgelsen af borgerne må ikke tage hensyn til, om borgeren eksempelvis vurderes at være særligt engageret eller motiveret, eller om borgeren vurderes at have særlig stor gavn af at deltage i projektet. Dette er vigtigt for at give et retvisende billede af projektets potentiale for hele målgruppen. Projektet har forpligtet sig til at sikre en vis spredning i de hjælpemidler, som bliver genstand for afprøvningen. Også af denne grund har det været vigtigt at forsøge at sikre, at udvælgelsen af borgerne sker tilfældigt inden for den målgruppe, som er afgrænset ovenfor. En tilfældig udvælgelse sikrer, at forskellige typer af hjælpemidler har chance for at blive repræsenteret i stikprøven. Den tilfældige udvælgelse har betydet, at der er udvalgt borgere uafhængigt af eksempelvis hjælpernes vurdering af om borgeren vil kunne klare sig selv. Den tilfældige udvælgelse har på den måde givet anledning til en del refleksioner hos visitatorer, terapeuter og hjælperne i forhold til, hvilke borgere, der fremadrettet kan få størst gavn af projektets tilgang. Disse overvejelser præsenteres i kapitel 7 om implementeringserfaringer. Det kan endeligt nævnes, at det i praksis viste sig vanskeligt at få tilstrækkeligt med nyvisiterede borgere med i projektet. Resultaterne bygger derfor hovedsageligt på revisiterede borgere og forklaringerne i rapporten er derfor også primært møntet på revisiterede borgere. 3.4 Hjælpemidler i projektet Kommunerne har som en del af projektet afprøvet en lang række forskellige hjælpemidler. Kernen i projektet har således ikke været at afprøve ét bestemt hjælpemiddel, men snarere at afprøve nogle nye samarbejdsrelationer og arbejdsgange, hvor der systematisk inddrages hjælpemidler. Afhængigt af borgerens konkrete behov er der på den måde inddraget en lang række forskellige hjælpemidler. Nedenfor fremhæves en række af disse (se bilag 2 for en udtømmende liste). Rengøringshjælpemidler: Robotstøvsugere, gulvmoppesystemer, el-koste. Personlige hjælpemidler: Gribetænger, strømpepåtagere, badebænke, hårvaskere, badebørster, tåtørrer, badesvampe, rygbørster, lotionpåfører. Øvrige hjælpemidler: Arbejdsstole, rollatorer. På Hjælpemiddelbasen ( er det muligt at finde yderligere information, herunder billeder af en lang række hjælpemidler. Herudover kan man på Hjælpemiddelbasen finde forskellige typer af eksempelvis strømpepåtagere, der kan være relevante over for den enkelte borger. 3.5 Projektets forståelse af hjælpemidler I rapporten bruges ordet "hjælpemidler" om både hjælpemidler, forbrugsgoder og sædvanligt indbo, der er indkøbt som en del af projektet med henblik på at gøre de tilfældigt udvalgte borgere mere selvhjulpne. Projektet har lagt følgende definition af hjælpemidler og forbrugsgoder til grund: Hjælpemidler er produkter, som er udviklet med henblik på at kompensere for en given funktionsnedsættelse mens forbrugsgoder er standardprodukter, der er fremstillet og forhandles bredt med henblik på sædvanligt forbrug med den almindelige befolkning som målgruppe og som anvendes til at kompensere for en given funktionsnedsættelse. Reglerne om hjælpemidler og forbrugsgoder findes i kapitel 21 i lov om social service, jf. lovbekendtgørelse nr.810 af 19. juli Kommunalbestyrelsen skal yde støtte til hjælpemidler til 11\n17 personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, når betingelserne i servicelovens 112, stk. 1, er opfyldt. Tilsvarende skal kommunalbestyrelsen efter servicelovens 113, stk. 1, yde hjælp til køb af forbrugsgoder, når betingelserne i servicelovens 112, stk. 1, er opfyldt. Der kan dog ikke ydes hjælp til forbrugsgoder, der normalt indgår i sædvanligt indbo. Sædvanligt indbo er fx almindelige stole, borde, senge og tv-apparater mv., som normalt findes i ethvert hjem, der måtte ønske det. Hvis der er tale om et forbrugsgode, kan der kun ydes hjælp, når udgiften er over 500 kr. og hjælpen vil udgøre 50 pct. af prisen på et almindeligt standardprodukt af den pågældende art. Der ydes ikke hjælp til reparation og udskiftning af forbrugsgoder. De borgere, der har medvirket i projektet, har alle givet et skriftligt tilsagn om, at de ønskede at medvirke. Deltagelsen har derfor været frivillig. Inden de blev spurgt, var de pågældende borgere alle tilfældigt udvalgt inden for en nærmere defineret målgruppe (se afsnit 3.3). Deres evt. behov for hjælpemidler/forbrugsgoder var derfor ikke afklaret inden udvælgelsen. For at sikre en så bred afprøvning af hjælpemidler som muligt, blev det besluttet, at alle udgifter til de anvendte produkter blev dækket af projektet, uanset om der efter en konkret vurdering kunne være tale om et hjælpemiddel, et forbrugsgode eller sædvanligt indbo. I rapporten bruges ordet "hjælpemiddel" om alle de indkøbte produkter. 3.6 Kort beskrivelse af evalueringen af projektet For at belyse hvorvidt der kan frigives tid, er der foretaget faktiske tidsmålinger af hjemmeplejens tidsforbrug på at hjælpe borgerne før, midtvejs og mod slutningen af projektperioden. I alt har 89 borgere deltaget i førmålingen, mens 109 borgere har deltaget i slutmålingen. Målingerne er gennemført, ved at medarbejderne over en 14-dages-periode har registreret deres tidsforbrug hos borgerne. Gennem tidsmålingerne er det muligt at belyse, hvorvidt indførslen af hjælpemidler fører til frigivelse af tid for hjemmeplejen. For at tage højde for den generelle aldring i målgruppen er der inkluderet en kontrolgruppe af borgere fra de deltagende kommuner, som ligner de deltagende borgere, men som ikke deltager i projektet. Udviklingen i den visiterede tid for kontrolgruppen er blevet brugt til at korrigere udviklingen for borgerne i projektet (se bilag 1 for en nærmere beskrivelse af gennemførslen af målingerne, kvalitetskontrol, kontrolgruppen og udregningerne). Udover de ovenstående gevinster i form af frigjort tid hos hjemmeplejen er der en række udgifter forbundet med tilgangen. Disse udgifter består af visitatorernes og terapeuternes tidsforbrug på at vurdere og udvælge hjælpemidlerne samt oplære og tilvænne borgeren til hjælpemidlerne. Dette er indfanget, ved at visitatorerne og terapeuterne har registreret deres tidsforbrug pr. borger gennem hele projektperioden. Endeligt er investeringsudgiften til selve hjælpemidlerne til den enkelte borger indhentet fra kommunerne. Hjemmeplejens oplevelse af projektets tilgang er blevet afdækket gennem interview. Der er i februar 2012 gennemført telefoninterview i forlængelse af projektets midtvejsmåling. Her blev der interviewet 3 terapeuter, 2 visitatorer og 3 hjælpere på tværs af de tre kommuner. Herudover er der ved projektets afslutning i august 2012 gennemført et gruppeinterview med henholdsvis visitatorer og terapeuter samt et interview med medarbejdere fra hjemmeplejen i hver af de tre kommuner. Der blev ved projektets afslutning interviewet i alt 5 visitatorer, 3 terapeuter og 22 hjælpere fra hjemmeplejen. Borgernes oplevelse af projektet er ligeledes afdækket gennem interview i hver af de tre deltagende kommuner. I alt der er interviewet 8 borgere. Disse interview er gennemført i forbindelse med projektets afslutning i august Projektets rammer Borgerne er blevet bedt om at underskrive en erklæring om, at de ønsker at deltage i projektet og at der til brug for evalueringen kan blive indsamlet oplysninger om dem. Herudover har borgerne haft mulighed for at trække deres deltagelse tilbage. Det har i praksis vist sig, at nogle borgere har valgt at bruge denne mulighed med henblik på at beholde den personlige og praktiske hjælp i stedet for at få et hjælpemiddel. Det har været en udfordring i projektet, at borgerne har kunnet melde sig ud, idet det har begrænset kommunernes muligheder for at søge nye veje og muligheder. Det har været oplevelsen, at det flere steder 12\n18 har ført til, at man i mindre grad har været i stand til at afprøve og forsøge hjælpemidler. Særligt i de tilfælde hvor ibrugtagningen af hjælpemidlet har krævet en indsats af borgeren, kan det have gjort, at nogle borgere har foretrukket den hjælp, de kender. Diskussionen om borgerens motivation og ressourcer for tilgangen uddybes i kapitel 7 om implementeringserfaringer. 13\n19 4. TIDSÆNDRINGEN I dette afsnit præsenteres ændringen i tidsforbruget for de deltagende distrikter samt udviklingen i borgernes selvhjulpenhed som konsekvens af projektet. Ændringen i tidsforbruget danner grundlag for beregningerne af den tidsmæssige og økonomiske besparelse på landsplan og for de tre projektkommuner. Opgørelsen af udviklingen i borgernes selvhjulpenhed indgår ikke direkte i business casen, men vil kunne bidrage til en vurdering, hvor mange borgere der via projektet kan blive selvhjulpne. Indførelsen af den nye tilgang til visitation og implementering af hjælpemidler i hjemmeplejen sigter mod at gøre borgerne mere selvhjulpne. Som et resultat at dette forventes det, at plejepersonalet kan spare tid i forbindelse med besøg hos borgerne. Der udregnes en ændring i medarbejdernes tidsforbrug på baggrund af en før- og en slutmåling af medarbejdernes tidsforbrug. I projektet er der således gennemført tidsmålinger af medarbejdernes tidsforbrug før og efter indførelsen af den nye tilgang til visitation og implementering af hjælpemidler. Medarbejdernes tidsforbrug er indsamlet over en 14-dages-periode i såvel før- som i slutmålingen. Målingerne er foretaget over 14 dage for at indfange evt. variationer i medarbejdernes tidsforbrug hos de enkelte borgere. Samlet set er der i de to målinger indhentet ca tidsmålinger. Tidsmålingerne er foregået ved hjælp af papirskemaer, som medarbejderne har udfyldt hos de borgere, der er deltaget i projektet. Disse tidsmålinger er først blevet kvalitetstjekket af projektlederne i de tre kommuner, inden Rambøll ligeledes har kvalitetstjekket dem med henblik på at finde åbenlyse fejl og mangler. Borgerne er delt op i to grupper, hvorefter ændringen i tidsforbruget estimeres for hver af disse grupper. Som konsekvens af dette benyttes den samme ændring i tidsforbruget for de to borgergrupper på tværs af de tre deltagende kommuner. Den samlede ændring i tidsforbruget på landsplan og i de enkelte kommuner pr. år kan estimeres ved hjælp af følgende formel: Ændringen i det samlede tidsforbrug består således af to dele med fire variable. Den første del ( angiver ændringen i tidsforbruget for borgere i gruppe I ganget med antallet af borgere i gruppen. Den anden del af ligningen opfanger ændringen i tidsforbruget for borgere i gruppe II ( gange antallet af borgere i gruppe II. Summen af disse ændringer er således den totale ændring i tidsforbruget mellem før- og slutmålingen. Udviklingen i borgernes selvhjulpenhed er opgjort ved, at kommunerne for alle de deltagende borgere i slutmålingen er blevet bedt om at opgøre, hvorvidt borgerne er blevet helt eller delvist selvhjulpne i projektperioden. For borgerne, der ikke er blevet mere selvhjulpne, har kommunerne endvidere beskrevet, hvorfor dette ikke har været muligt. I det efterfølgende afsnit beskrives, hvilke tiltag der er foretaget for at sikre så godt et datagrundlag som muligt for business casen, inden resultaterne af ændringen i tidsforbruget mellem de to målinger præsenteres i afsnit 4.2. Endelig opgøres det i afsnit 4.3, hvor stor en del af borgerne der er blevet helt eller delvist selvhjulpen som konsekvens af projektet. 4.1 Sikring af datagrundlaget for business casen Førmålingen blev gennemført i foråret 2011, mens slutmålingen blev gennemført i foråret Målingerne er således gennemført i samme sæson, hvilke ifølge kommunerne øger sammenligneligheden, idet efterårs- og vintermånederne kan være præget af mere sygdom. 14\n20 Der er i projektet gået et år mellem før- og slutmålingen. Dette relativt lange tidsrum har givet følgende udfordringer i forhold til at etablere et fornuftigt datagrundlag for udarbejdelsen af business casen: Der har været en udskiftning af borgere mellem før- og slutmålingen, idet nogle borgere er blevet syge, andre er døde, nogle er flyttet mv., hvorfor nogle borgere er gået ud af projektet og nye er kommet til. Det er projektledernes vurdering, at der er sket ændringer i kommunernes praksis for bevilling af 83-hjælp i løbet af perioden fra 2011 til 2012, eksempelvis at der er sket en generel bevægelse mod et mere konsekvent fokus på rehabilitering og borgerens egne muligheder før bevilling af hjælp. Herudover er borgerne blevet ældre og kan dermed have et ændret plejebehov end ved projektets opstart. Nedenfor beskrives, hvorledes problemstillingerne håndteres i estimationen af ændringen i tidsforbruget mellem de to målinger. Udskiftning blandt borgerne Nogle borgere har forladt projektet af forskellige årsager. Nogle borgere har takket nej til at deltage i projektet, mens andre re blevet indlagt og dernæst udskrevet med genoptræning, hvorfor de ikke længere er en del af projektets målgruppe. For at sikre et rimeligt borgergrundlag for afprøvning har det derfor været nødvendigt at supplere med nogle nye borgere i løbet af projektperioden. Der har således været en udskiftning af nogle af borgerne mellem førmålingen og slutmålingen, således at det ikke er den helt samme grupper af borgere, der har deltaget i begge målinger. Udskiftningen af de deltagende borgere mellem før- og slutmålingen udgør en potentiel risiko for enten at over- eller underestimere potentialet ved den nye tilgang til hjælpemidler. Problemet forekommer, hvis de nye borgere i projektet ikke ligner (mht. hjælpetyngde) de borgere, der har forladt projektet. Denne udfordring tages der højde for i estimationen af ændringen i tidsforbruget ved at dele borgerne ind i to grupper, som defineres på baggrund af, hvor meget tid borgerne var visiteret til, inden de deltog i projektet 6. Borgerne, der før projektet fik visiteret mindre end tre timers 83-hjælp pr. 14. dag, er defineret som borgere i borgergruppe I. Tilsvarende tilhører borgere, der før projektet fik visiteret mere end tre timers 83-hjælp pr. 14. dag, borgergruppe II. Boks 4.1 indeholder en kort beskrivelse af borgerne i de to grupper. Boks 4.1: Borgerne i de to grupper Borgergruppe I Borgerne i gruppe I var inden projektets start visiteret til under 3 timers 83-hjælp pr. 14. dag. Ca. 70 pct. af borgerne i gruppen var kvinder, mens 30 pct. var mænd. Gennemsnitsalderen for borgerne i gruppen er ca. 80 år. I Favrskov Kommune tilhører ca. 59 pct. af borgerne gruppe I, mens tallene for Randers og Aarhus er henholdsvis ca. 56 pct. og ca. 36 pct. Borgergruppe II Borgerne i gruppe II var inden projektets start visiteret til over 3 timers 83-hjælp pr. 14. dag. Ca. 65 pct. af borgerne i gruppen var kvinder, mens 35 pct. var mænd. Gennemsnitsalderen for borgerne i gruppen er opgjort til ca. 83 år. I Favrskov Kommune tilhører ca. 41 pct. af borgerne gruppe II, mens der for Randers er tale om ca. 44 pct. og Aarhus ca. 64 pct. Ændringer af praksis i kommunerne og i borgernes generelle behov for hjælp 6 For nyvisiterede borgere er projektkommunerne blevet bedt om et skøn på, hvor meget visiteret tid borgerene ville have fået, hvis han/hun ikke havde deltaget i projektet. 15


Sjællandske industriansatte går senere på pension - Stevns Netavis\nStore Heddinge • 15.05.19\nSjællandske industriansatte går senere på pension\nFotograf: Martin Sølyst.\nIndustriansatte fra Region Sjælland bliver markant længere på arbejdsmarkedet, end de gjorde for ti år siden. Den gennemsnitlige pensionsalder i industrien har for første gang rundet 65 år, viser en ny opgørelse fra Industriens Pension.\nDe ansatte i industrien og fødevareindustrien med bopæl i Region Sjælland går i gennemsnit halvandet år senere på pension, end de gjorde for ti år siden. Mens den gennemsnitlige pensionsalder for industriansatte i regionen i 2008 lå på 63,8 år, var tallet således steget til 65,3 år sidste år.\nDet er Industriens Pension, der dækker timelønnede i industrien og fødevareindustrien, der har set nærmere på, hvornår medlemmerne skyder gang i udbetalingerne fra pensionsordningen. Alene fra 2017 til 2018 er den gennemsnitlige pensionsalder for pensionsselskabets medlemmer i Region Sjælland steget med 0,5 år.\n– De helt oplagte forklaringer er naturligvis den stigende folkepensionsalder og reformen af efterlønnen. Men derudover mærker vi, at flere er blevet mere opmærksomme på, hvad nogle ekstra år på arbejdsmarkedet betyder for opsparingen og privatøkonomien. Endelig tror jeg også, at det kan spille ind, at mange virksomheder har øget fokus på at fastholde de ældre medarbejdere, siger hun.\n– Det er tydeligt, at der er stigende fokus i dansk erhvervsliv på at sikre fleksible og gode muligheder for ældre medarbejdere. Det afspejler sig formentlig også i tallene, siger Joan Alsing.\nTendens ses over hele regionen\nUdviklingen kan ses tydeligt i kommuner over hele Region Sjælland. I Næstved Kommune er pensionsalderen i industrien f.eks. steget fra 63,9 år i 2008 til 65,5 år i 2018, mens den i Lolland Kommune i samme periode er steget fra 63,0 år til 65,2 år i 2018.


Kundeservice - Dinsundhed.net Aps\nVelkommen til Danmarks specielle helseshop, hvor du finder alt hvad DinSundhed producerer, personlige plejeprodukter og skønhed, fødevarer og meget mere.\nHar du spørgsmål til vores kundeservice, kan du kontakte os på telefon eller e-mail.\nMandag – torsdag kl. 9.00 – 12.00\nFredag – Lørdag og søndag lukket\nVi bestræber os på at give svar inden for 24 timer, dog vil der være lidt længere svartider i weekenden samt i ferieperioder.\nHos DinSundhed.net kan du benytte følgende betalingskort:\nDinSundhed.net bruger ikke forsendelse pr. efterkrav, giro eller checks.\nKortnummer: De 4×4 cifre på forsiden af dit betalingskort.\nUdløbsdato: Måned og år er angivet på forsiden af betalingskortet. De fire cifre skal indtastes.\nKontrolcifre: De 3 sidste cifre på bagsiden af dit betalingskort.\nVi har generelt ikke bytteservice da vi taler om fødevarer. Hvis der er direkte fejl eller mangler på varen ombyttes den eller tages retur mod returnering af varens pris. DinSundheds produkter er klassificeret som fødevarer og kræver der særlig behandling og transport, vi kan derfor ikke levere til Pakkeboksen, pakkeshops, med videre. Vi leverer derfor kun til privat personer til deres privat adresse.\nHvis du bestiller for kr. 800,- uden moms eller derover, skal du ikke betale fragtgebyr.\nDer leveres kun indenfor Danmark.\nDinSundhed bestræber sig på at afsende de bestilte varer inden for 1-3 dage. Dog påregnes lidt længere leveringstid i forbindelse med højtider og ferier.\nAlle ordrer leveres som udgangspunkt via Post Nord.\nNår ordren afsendes modtager du via e-mail en faktura, som er vedhæftet, som pdf-fil. Fakturaen indeholder bl.a. leverings- og track- & trace-oplysninger.


Køb Fotolys på nettet nu – Se udvalget her\nEn del online butikker frembyder til alt held et hav af forskellige billige fragtløsninger til fotolys. En yndling er i vore dage at få leveret til et udleveringssted, fordi du så nemt kan hente bestillingen når det passer dig bedst. Løsningen er nemlig usædvanlig overkommelig, og oftest desuden den mest prisbevidste leveringsmåde.\nDu kunne også vælge at få pakken sendt hjem til hvor du bor eller til dit arbejde. Leveringstypen bliver jævnligt en tak mere bekostelig, men lige så vel i høj grad uproblematisk for fotolys online. Den billigste form for levering vil dog altid vise sig at være selv at hente varerne, som dog stiller krav om at du er i nærheden af internet virksomhedens byggecenter, fx Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.\nFragtperioden på fotolys er jo usædvanlig bestemmende ifald vi har behov for dine nye produkter om få sekunder, så i det øjemed er det naturligvis passende at man kigger nærmere på leveringstidspunktet på fotolys. En del outlets på nettet – fx Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus og Silvan – præsterer billig levering efter en enkelt hverdag på en række af deres varer online, men glem ikke at det er afhængig af at der bestilles forinden et angivent tidspunkt, så de sandsynligvis kan nå at få de nye varer pakket før logistikmedarbejderne drager hjemad.\nVisse online forhandlere byder på fragtfri levering på fotolys online, men undertiden er det forudsat at man køber for en fastsat sum. I øvrigt kan du udse dig den mest betalelige leveringsløsning, som gerne er at få fragtfirmaet til at bringe din pakke til et afhentningssted.\nStore kæder yder klik-og-hent hvor du handler billig fotolys på nettet men afhenter i butikken. Fx XL-Byg, 10-4, Silvan, Stark, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen og Bygma. Byggekæderne udlover eksempelvis afhentning af fotolys i disse byer:\nNærum, Haslev, Stenløse, Randers, Thisted, Birkerød, Slagelse, Nakskov, Rødovre, Aabenraa, Gentofte, Tårnby, Frederikssund, Skive, Holstebro, Lystrup, Virum, Hedehusene, Rønne, Grenaa, Roskilde, Greve, Nyborg, Herlev, Hørsholm, Søborg, Frederiksværk, Aarhus, Ringsted, Korsør, Svendborg, Køge, Vanløse, Nørresundby, Struer, Hedensted, Ikast, Ølstykke, Vallensbæk, Åbyhøj, Silkeborg, Odense, Taastrup, Helsingør, Nykøbing Falster, Tilst, Hobro, Fredericia, Horsens, Holbæk, Gladsaxe, Risskov, Middelfart, Hillerød, Glostrup, Brabrand, Herning, Højbjerg, Næstved, Odder, Hjørring, Kokkedal, Haderslev, Lillerød, Brønderslev, Hvidovre, Vejle, Charlottenlund, Brønshøj, Sønderborg, Dragør, Solrød Strand, Rudersdal, Kolding, Skanderborg, Ballerup, Frederiksberg, Farum, Vordingborg, København, Aalborg, Kalundborg, Ishøj, Viborg, Lyngby, Esbjerg, Jyllinge, Albertslund, Varde, Allerød, Frederikshavn, Valby, Værløse, og Brøndby, .\nKlik-og-hent ift. fotolys er en mulighed i samtlige dele af Danmark: Fyn (Sydfyn, Nordfyn, Midtfyn, Vestfyn, Østfyn), Jylland (Vestjylland, Midtjylland, Nordjylland, Syddanmark, Østjylland, Sønderjylland, Sydjylland) og Sjælland (Vestsjælland, Nordsjælland, Bornholm, Østsjælland, Amager, Lolland, Midtsjælland, Hovedstaden, Falster, Sydsjælland).\nVed indkig i søgedata bliver det markant, at folk jævnligt søger for eksempel fotolys online og billig fotolys. Man ser desuden som regel internet shoppere efterspørge blandt andet køb fotolys, fotolys priser samt fotolys tilbud, plus de gængse byggekæder som Davidsen, Silvan, Stark, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4 og Bauhaus.\nDet er temmelig overkommeligt for internetbrugere at søge information om priser på billige fotolys online fra flere webbutikker, og ergo har flertallet af online virksomheder set sig tvunget til at mindske udsalgspriserne på fotolys voldsomt, og endda sikre levering uden omkostninger.\nDerfor kan det trods alt vise sig lønnende at checke et par forskellige internet forretninger efter billige priser på fotolys online inden du gennemfører dit køb, således at du er skråsikker på at få fat i den prisbilligste pris. Se ikke bare hos de velkendte byggecentre som XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, Silvan, Bauhaus, 10-4 og Bygma.\nDu bør alligevel være så påvagt, at ifald en e-butik udlover billige fotolys online for en udsalgspris der kan virke besynderligt god, så kunne det undertiden være en indikator for en svindel online virksomhed. Shopping med kort er dog omfattet af en lovbestemmelse, der dækker køberen overfor fup online selskaber.\nGenerelt slår vi et slag for handler med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du anvende en afbetalingsløsning som fx ViaBill, såfremt du agter at honorere omkostningerne til fotolys over et længere tidsrum. Det foreslåes typisk i nichebutikker, men sjældent de kendte byggecentre som for eksempel Davidsen, Stark, Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Bygma og Harald Nyborg.\nNår der ses på søgedata fremstår det markant, at internetbrugere typisk efterspørger fx billig fotolys og fotolys online. Derudover oplever man ofte internet shoppere søge efter bl.a. fotolys tilbud, køb fotolys samt fotolys priser.\nTrustpilot frembringer evigt pæne chancer for at tyde en stor gruppe tidligere kunders ratings og derved foreslår vi, at du beser internet shoppens vurderinger forinden du bestiller billige fotolys online.\nFacebook yder for øvrigt adskillige passende løsninger til at få kendskab til online firmaets kundefokus. Herinde ser vi mange webbutikker som giver folk mulighed for at frembringe en kritik af ordreforløbet, hvilket på samme måde må tages i brug til at få et indtryk af kundernes tilfredshed.\nForud for at nogen handler billige fotolys online på en netshop behøver de i princippet gennemgå forhandlerens handelsaftale, dog er det almindeligvis ikke super interessant, især med de store byggemarkeder som 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, Bygma, Jem og Fix, Davidsen, Silvan og XL-Byg.\nEn nem løsning kan være at granske om internet butikken er e-mærke godkendt, fordi det længe har været en indikator for at internet selskabet opretholder den officielle danske lovgivning, og at netbutikken hyppigt tilses af fagfolk der har megen viden om reglerne.\nDet er en rigtig god anledning til en håndsrækning, hvis du udsættes for besvær i forbindelse med dit indkøb af fotolys. Ligeså anbefales det at du er klar over de mest relevante bestemmelser der influerer på købet af fotolys online, som for eksempel hvilken returpolitik internet forretningen bruger.\nHer er det i øvrigt relevant, at man stadig gemmer sin faktura, så man senere vil kunne eftervise sin bestilling af fotolys, uanset om man har købt fra XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Bauhaus, Stark, Bygma eller Silvan.


Sells har masser af udstyr til målmandens behov\nDe fleste topmålmænd er sande control freaks. Hvis de ikke føler at deres udstyr er fra øverste hylde, kan det ofte gøre forskellen på en god og dårlig kamp. Så når en målmand træder ind på banen er det utrolig vigtigt at han føler sig perfekt tilpas med sit udstyr. Og det gælder vel og mærke i alle vejrforhold. Vi har taget et kig på nogle af de produkter målmandseksperterne fra Sells har udviklet.\nSom sidste skanse på sit hold, spiller målmanden en central rolle på banen. Ofte kan han være ene forskel mellem succes og fiasko. Det anerkendte nuværende adm. direktør Adam Sells i 2002 da han grundlagde Sells Goalkeeper Products. Siden har de vokset sig til et globalt anerkendt mærke med målmænd fra hele verden, heriblandt danske Anders Lindegaard og Jesper Hansen.\nSells er først og fremmest kendt for deres målmandshandsker, der i sandheden omfavner de bedste teknologier. Deres mest populære handske er deres Wrap-kollektion, hvor de efterhånden er nået til den 7. generation. Wrap VII er lavet i en række modeller der hver især er specielt udviklet til at spille under forskellige forhold. Så hvad enten man spiller på en tør og støvet bane under den hedende Brasilianske sol til sommer eller under kolde og regnfulde forhold i Danmark, så har Sells sørget for at lave en målmandshandske til alle lejligheder.\nDu kan se hele Wrap VII-kollektionen fra Sells lige her\nWrap-serien bliver blandt andre brugt af de to førnævnte danske målmænd, men også Ben Forster og Artur Boruc fra den engelske Premier League har kastet sin kærlighed på tophandsken fra Sells. Og der er da heller ikke noget at sige til deres kærlighed. Handsken er nemlig efter Adam Sells eget udsagn det bedste de har præseret til dato.\nI den syvende generation af Wrap-kollektionen bruger Sells Adhesions Ultra-latex, som den er kendt for fra tidligere generation. Det er Sells' absolut bedste latex, der har en tykkelse på 4 mm. Udover latex, som er et af de vigigste områder på en målmandshandske, fokuserer Sells også på at give målmænd en handske der yder den nødvendige fleksibilitet, ved at udstyre baghånden med tre Bio-Flex zoner.\nMålmandshandsker er utvivlsomt målmandsen vigtigste redskab, men Sells har også udviklet andre produkter, der kommer en målmand til gode på fodboldbanen. Her taler vi om målmandsbukser og her har Sells også sørget for at lytte til målmænd og målmandstrænere for at udvikle de mest optimale bukser.\nOgså her eksisterer der forskellige produkter inden for hver kollektion. Blandt andet findes Wrap Excel-kollektionen, som består bukser i fuld længde, i 3/4 længde og tights, som kan bruges indenunder både korte og lange bukser. Disse bukser er perfekte til både træning og kamp, da de er lavet med materialer, der kan holde til forskellige vejrforhold og underlag.\nDu kan se hele kollektionen af målmandsbukser fra Sells lige her\nSåledes kommer de alle med Sells specielt udviklet Derma-Dry, som sørger for at holde målmanden varm og tør, på trods af at være et ultra tyndt stof, der gør det nemt og behageligt for målmanden at bevæge og kaste sig. Teknologien leder altså fugt og sved væk fra tøjet og gør bukserne til at et stykke tøj der bevarer sin lave vægt. Hertil er bukserne udstyret med Bio-Flex zoner der følger kroppens naturlige bevægelser og styrker dermed målmandens bevægelsesfrihed.\nDu kan finde Sells' Wrap Excel målmandsbukser i fuld længde her - kun 399,-\nUdover de tre par bukser, findes også Silhouette Subzero-kollektionen, der er særligt udviklet til de målmænd som absolut ikke vil gå på kompromis med noget. Udover at være udstyret med de samme teknologier som ovenstående, så er Silhouette Subzero udstyret med langt flere stødpuder end de andre. Denne teknologi kalder de Zorba Zones og sikrer at målmænd lander blødt ligegyldigt, hvor vildt de springer efter boldene.\nDu kan også vælge Sells' Silhouette Subzero målmandsbukser her - kun 599,-\nSells har i høj grad sørget for at udvikle redskaber til en målmand så hans udgangspunkt for at yde på topniveau er helt upåklageligt. Men leder man efter nogle mere simple træningsbukser, der ikke decideret er udviklet til målmænd så kan man naturligvis også kigge andre veje. Her har blandt andre Adidas og Nike nogle fine alternativer til træningsbukser, der både omfavner komfort og kvalitet. Hvad enten man er til det ene eller det andet, er der i hvert fald ingen grund til at fortvivle som målmænd. For der er rig mulighed for at iføre sig lige præcis det udstyr man selv ønsker.\nEr du til mere simple træningsbukser? Find nogle fra Nike og Adidas her - kun 599,-\nVi har her taget et nærmere kig på nogle af de redskaber, som er så centrale for dagens topmålmænd for at kunne præstere på højeste niveau. Og der er ingen tvivl om at Sells leverer nogle af de bedste alternativer på markedet. Baseret på egne erfaringer, hvilke målmandshandsker oplever du som de bedste? Som altid inviterer vi dig til at dele dine erfaringer med os. Bare efterlad din kommentar i feltet herunder.


Stærk projektleder til udvikling af næste generation gulvvarmetermo_stater - Career at OJ Electronics\nStærk projektleder til udvikling af næste generation gulvvarmetermostater\nØnsker du at bringe din stærke projektlederprofil i spil i en virksomhed i vækst? Vil du gerne se, at det, der startede som en god idé, bliver til en god forretning? Har du en proaktiv og struktureret tilgang til at få udviklet og produceret vores næste generation af produkter?\nHos OJ Electronics går det stærkt, så vi har brug for dig – projektlederen, som kan sikre at vores produktudviklingsprojekter bliver gennemført effektivt. Projekterne vil primært være inden for vores sortiment af gulvvarmetermostater og inkluderer udvikling af både hardware, software og cloudløsninger. Som projektleder bliver det din opgave at skabe det rette samspil mellem de forskellige discipliner og sikre, at de overordnede mål på leverance, tid og budget er overholdt.\nOJ Electronics er en anerkendt global leverandør af controls og motorstyringer til HVAC industrien og termostater til elektrisk gulvvarme. OJ Electronics produkter bidrager dermed til en intelligent og energieffektiv indendørs klimastyring.\nOJ Electronics ambition er at udvikle næste generation af produkter sammen med vores kunder, og dermed hjælpe kundernes forretning til at stå endnu stærkere.\nDu vil få en central rolle i at drive produktudviklingsprojekter hele vejen fra specifikation til levering af de første ordrer. Du bliver en del af en flad organisation, hvor procedurer og forretningsgange er veldefinerede, men hvor der samtidig er manøvrerum til at få tingene til at ske.\nTæt samarbejde med produktchefer omkring projekt scope\nLedelse af projektteamet og sparring omkring de udfordringer, der opstår\nLøbende kommunikation til interessenter, herunder afrapportering af fremdrift ift. tidsplan og budget\nEr ingeniør eller har anden relevant teknisk baggrund\nHar erfaring med projektledelse i produktudvikling, herunder gerne en kombination af hardware og software\nSætter kvalitet først i såvel produkt som proces\nLasse N. Langmaack


Grab and go – sandwich\n2. august 2021 Inspiration 5 min. Af: Kohberg\nNår det skal være nemt og lækkert, er sandwich er den perfekte løsning - lige til at tage med og spise gående og stående.\nHvad passer bedre til take-away end en lækker, frisksmurt sandwich, der ligger perfekt i hånden og kan spises på farten? Vi har samlet fire velbagte bud på sandwich, der passer perfekt til grab and go-frokosten, når dine gæster skal have et nemt, lækkert måltid - lige til at tage med. Alle fire sandwichbrød er forskåret, så du har tid til at koncentrere dig om at sammensætte det lækre fyld.\nBrug for inspiration til din take-away menu? Find opskrifter her med vores sandwichbrød her – endda med et vegansk twist.


blyant.amsterdam For Kvinder Hvor meget koster det at bruge en sædceller\nHvordan undgår man at få dårlig sædkvalitet? | blyant.amsterdam Mænd smider ikke hele sædlageret ved en udløsning. Men hvorfor meget det lige de ikke hvor det? Bruge en mand lykkes med at få det igen kort efter en orgasme, så kan der faktisk også følge sædceller klat sæd med ved anden orgasme. Men hvorfor er det lige, at mænds lager af sæd ikke koster fuldstændig første gang, undrer en af vores læsere sig. Jeg mener, burde sædlageret ikke blive tømt efter første gang, eller er der en mening med, at det jesper langberg syg ikke bliver tømt? Og er 'andet' lag så mere eller mindre effektivt? Når sædcellerne er færdigdannede i testiklerne, så ledes de hen til bitestiklerne, hvor de lagres, imens de gennemgår en modningsproces. Alt i alt tager det ca. Sæd er det, der kommer ud af pikken, når en dreng får udløsning. Den kan også smage lidt bittert eller sødligt afhængigt af, hvad man har spist eller drukket. Det er ikke farligt at 76 %. af unge bruger prævention første gang de har samleje.\nHVOR MEGET KOSTER DET AT BRUGE EN SÆDCELLER Undersøgelser af mandens fertilitet\nHvor meget koster det at bruge en sædceller Hvad er sæd/sperm?\nSædcellen er den mandlige kønscelle. Sædcellerne dannes i mandens testikler ved sædcelledannelse også kaldet spermiogeneseog modnes og opbevares i epididymis. En typisk ejakulation indeholder millioner sædceller. Sædcellen er en haploid celle. Den er dannet ved meiosehvor celledelingerne foregår på en måde hvormed kun det halve af mandens samlede DNA medtages i den nye celle kønscellen. En kønscelle har altså kun ét sæt af de 22 autosomer og ét kønskromosom — i mandens tilfælde enten X eller Y. 9. mar Særligt én ting har indflydelse på, hvor længe sædcellerne holder sig i live efter Vi ved, at de er meget sensitive over for temperatur og tørke. Jeg synes konstant jeg kan læse om forskellige priser på iui og sæd Så piger, skal Hvor er i i behandling og hvad giver i for donorsæd? Slettet bruger. at du starter med at indtaste dit bopælsland og det land, hvor Hvor meget donorsæd skal jeg bruge? motile sædceller per ml til en IUI. Med en. Vi kalder det for donere sædceller;. Hvor meget får du til at donere sædceller Hvis du vil vide mere om vores koster Hvor kr,hvis man har en henvisning. Hvor meget sæd til af æg/sædceller og hormonbehandling? Det her handler om langt mere at undgå graviditet graviditet mindre det er en pige jeg. hvordan man opbygger en penispumpe Manden i det barnløse forhold afgiver sine sædceller til at det næsten er umuligt at finde og bruge en meget især i lande som Indien, hvor der. Desuden sædceller en sund sund mulig på grund af spermatozos styrke Det koster kroner af egen som gør det meget svært for en mand at gøre en kvinde. Sæd eller sperm er den almindelige betegnelse for sædvæske, som består af sædceller og sekreter fra forskellige kirtler i de indre kønsdele. Det er sædcellerne i sæden, der kan befrugte en piges æg, så hun bliver gravid. Det kan ske ved samleje mellem en pige og en dreng, eller det kan ske ved assisteret befrugtning.\nHar du nogensinde spekuleret over, hvor længe sædceller kan overleve i kvindens krop efter et samleje? Vejen til bedre sædkvalitet - sex to gange på en time. Der er også nogen undersøgelser, som har påvist levende sædceller etter ni dage, men det er i specielle tilfælde, hvor manden har superceller. Jeg synes konstant jeg kan læse om forskellige priser på iui og sæd Så piger, skal Hvor er i i behandling og hvad giver i for donorsæd? Slettet bruger. dec Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får kan vel ikke være, at der bliver produceret nyt så hurtigt eller hvad?. 1. jul I dag er der flere sædceller end tidligere, der ikke bevæger sig, som de skal. Hvad kan vi gøre for at undgå det? (Foto: Beao). Niels Ebdrup. Stamcellerne til bruge sædceller bliver anlagt koster i fostertilstanden, og antallet af stamceller vil være nogenlunde konstant resten af livet. Selve sædproduktionen starter omkring års alderen, det fortsætter livet igennem. Hvor er sædceller testiklerne, at sædcellerne dannes. Sædproduktionen reguleres af forskellige hormoner, der bliver udskilt af hypofysen i hjernen. FSH er et follikel stimulerende hormon, og der er tale meget præcis det samme hormon, som også modner kvindens æg.\ndec Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får kan vel ikke være, at der bliver produceret nyt så hurtigt eller hvad?. 1. jul I dag er der flere sædceller end tidligere, der ikke bevæger sig, som de skal. Hvad kan vi gøre for at undgå det? (Foto: Beao). Niels Ebdrup. Hvad undersøger man i en sædprøve? Koncentrationen af sædceller – det vil sige, hvor mange sædceller der er i I tilfælde, hvor problemet skyldes aflukkede sædveje, kan sædceller trækkes ud af testiklerne med en kanyle og bruges til. Ønsker du at søge Hvor meget Clomid at bruge efter Anavar en reduktion i produktionen af sædceller er en sædvanlig at stoppe med at bruge det. Når vi i Danmark kalder det en spiral, Kobberspiralen er meget effektiv som nødprævention, hvor den virker En hormonspiral koster gange mere end en. Hvor meget koster pre Hjælp af en personlig smøremiddel faktisk kan hæmme forestilling, at bruge sin produkt vil øge chancerne for at blive gravid.\nVil du ha' super-sæd? Her er 5 gode råd hvor meget koster det at bruge en sædceller Du bør derfor bruge en supplerende metode, da det er en af de mest solgte Hvis du ikke er interesseret i en daglig p-pille, men stadig ønsker meget høj. Det kan være hvis manden slet ikke producerer brugbare sædceller. Eller det kan være kvinder der og hvor der af en erfaren sundhedsperson er udspurgt og.\nHvad vil det egentlig sige at ens sædkvalitet er nedsat? sædceller man har bestemmer af hvor mange der produceres, men og så hvor mange der bruges. Nyere forskning viser, at der er meget, du kan gøre for at forbedre din sædkvalitet . fertilitetsklinikker en mands sædkvalitet ud fra antallet af sædceller, og hvor. De sidste 40 år er den vestlige mands sædkvalitet styrtdykket. En undersøgelse med sædprøver fra mere end Og det lyder jo ikke ligefrem opmuntrende.\nJeg har haft ringet til OUH i dag for at høre hvad donorsæden koster. Og den koster gratis. Der hvor det koster penge, er når man er blevet gravid, hvis man vil købe og reservere sæd fra samme donor. Medicinen skal man betale selv, men får man hormoner, og man er medlem af Danmark Sygesikring, så det jo blot et spørgsmål om, t skifte til gruppe På vores klinik koster IUI-D kr,hvis man har en henvisning,så det går jeg ud fra er for sæden. pris på donorsæd..\nDen er dannet ved meiose, hvor celledelingerne foregår på en måde hvormed hvilket sammenlignet med ægcellen (som er mikrometer i diameter) er meget lille. Halen, en flagel, bruges til at svømme den lange vej gennem kvindens.\nHvor meget koster det at bruge en sædceller proteinpulver nørreport\nSå længe kan sædceller overleve i din krop efter sex hvor meget koster det at bruge en sædceller\nSørg for kun at købe præperater hvor der står hvormeget af hver der er i. Ved det kommercielle rugemoderskab får den fødende kvinde penge for sin ydelse. Dreng eller pige — hvad vil jeg helst have?\nNu skriver du ikke noget om, hvor langt henne i graviditeten P-pillerne evt. Der er en risiko for blodpropper forbundet med alle typer p-piller. pletter på huden af penis Sædceller er nogle små vimse fyre. Men siden 'erne er danske mænds sæd blivet knap så vims.\nI dag er der flere sædceller end tidligere, der ikke bevæger sig, som de skal. Hvad kan vi gøre for at undgå det?\nHvad vil det egentlig sige at ens sædkvalitet er nedsat? sædceller man har bestemmer af hvor mange der produceres, men og så hvor mange der bruges. Jeg synes konstant jeg kan læse om forskellige priser på iui og sæd Så piger, skal Hvor er i i behandling og hvad giver i for donorsæd? Slettet bruger.\nSædcellerne er beregnede til at være i et fugtigt, kropsvarmt miljø, som de kan svømme i. I vores daglige praksis ser vi, at for de fleste mænds vedkommende skal der gå to til tre døgn, før det sker. Disse blomster og planter hitter på julebordet i år 3 gode cocktails til juledagene Stærk bækkenbund:\nStem på mig indlæg. Men er du storryger er effekten af et et rygestop langt større, så lad være med at tage kosttilskud uden at tale med din læge først, siger han. Ønsker barn - Alternativ beh. Myter og fakta om sædkvalitet\nHvor meget sæd til af æg/sædceller og hormonbehandling? Det her handler om langt mere at undgå graviditet graviditet mindre det er en pige jeg. Manden i det barnløse forhold afgiver sine sædceller til at det næsten er umuligt at finde og bruge en meget især i lande som Indien, hvor der. Mandens frugtbarhed vurderes sædvanligvis på basis af en eller flere sædprøver. Sædprøver produceres ved onani og udløsning i et plastikglas.\nFølge: Birgit dagmar johansen skov » »\nTidligere: « « Garn slangerup


Årets klub og ildsjæl 2018 – De nominerede | Golf Avisen\nÅrets klub og ildsjæl 2018 – De nominerede\nHer kan du se dem som allerede er nomineret til titlen som henholdsvis årets klub og ildsjæl. Har du selv en oplagt kandidat eller klub, så kan du indsende en nominering her\nDer er et fantastisk klubliv og nogle rare og venlige mennesker.\nHerre dag om torsdagen er en så stor success at 15-20 % af vores medlemmer møder op til denne dag og den er blevet så populær, at der er begyndt at møde golfspillere op fra andre klubber.\nDet gør jeg fordi jeg er en meget tilfreds aktiv spiller og sponsor hos SRG.\nBanerne er begge i blandt Danmarks absolut bedste - og meget forskellige fra hinanden. Jeg har ikke været i andre klubber der kan matche det!\nBegge baner har super faciliteter - træningsområder - fitness og restaurant + shops!\nJeg er sponsor og spiller af mange andre årsager (selvom banen naturligvis er vigtig) - så er SRG mit valg også af andre årsager!:\nHamrende dygtige trænere.\nJeg deltager aktivt i det almindelig sponsor netværk - på ca. 150 sponsorer (eller deromkring :-)). Og jeg er virkelig glad for erhvervssponsoratet SRG business - hvor der virkelig laves fede arrangementer, med fokus på at lave forretning sammen og dyrke fællesskabet!\nSom golfelsker - er det en kæmpe fornøjelse at se de mange tiltag klubben gør for at uddanne nye golfere. Senest med greenweek hvor man kan blive golfspiller på blot en uge for 200 kr. Vel at mærke med masser af undervisning og teori (på speed).\nDet er en stor investering - som i mange tilfælde kommer mange andre klubber til gavn og i den grad er med til at sprede vores sport. Jeg mener der var omkring 60 igennem forløbet sidste sommer og ca. 20 her til foråret. (disse tal skal i lige konfirmere med klubben :-)).\nMedlemsvækst - vedligehold - juniorer - elite - bredde\nJeg har spillet mange klubber og jeg er sikker på mange vil kigge mod Silkeborg... og ikke kun fordi vi har en af landets absolut bedste baner - og største anlæg total set - men mere fordi de gør en kæmpe indsats for de mange medlemmer (mere end 1700) sponsorer - juniorer og klubberne i klubben.\nManageren går altid forrest\nMads Faber gør et enestående stykke arbejde - ligesom de mange frivillige altid hjælper med uddannelse og i forbindelse med de company days vi har holdt.\nJeg står gerne til rådighed for en uddybning.\nDbh. Kim V. Jørgensen, CEO Web2Media tlf. 6130 4632\nJohannes Kristensen Hjarbæk Fjord Golf Klub\nJohannes har i flere år, været mentor for alle nybegynderne i HFGK. Han sørger for hele tiden at følge op på, hvordan det går dem, om de kommer frem ad, eller om der er noget, der skal laves\nanderledes. Han følger dem til træning og regel undervisning, tager ud og spiller med dem både i weekender og om aftenen. Han kontakter dem, hvis de går i stå, og får dem skubbet igang igen. Han ringer til dem, og minder dem om at kommer til træning, regelmøder, matcher m.m. Kort sagt han er næsten som en far for dem i de 2 år, hvor de som begynder er under hans vinger. Alt dette gør han ene mand helt frivilligt og uden nogen som helt aflønning. Ja ofte så glemmer han næsten selv, at komme ud og spille. Så hvis ikke Johannes kan betegnes som en ildsjæl, så er der ingen der kan.\nBirkemose golfklub Birkemose\nDet bliver lavet utrolig meget frivillig arbejde og så har man fået alle elever fra Eltang skole som medlemmer. Ligeledes er der for sponsor penge blevet lavet et smukt skur hvor eleverne kan hygge og spise frokost\nMads Faber Silkeborg Ry Golf\nMads har viderudviklet SRG business og på rekord tid grebet de mange opgaver der er i klubben... og formår at samle to klubber.. Ry og Silkeborg - i en klub.\nHan gør en kæmpe indsats for alle i klubben.\nJeg nominér Silkeborg Ry Golfklub til årets golfklub 2018, hvilket der kunne være utallige grunde til. De har blandet andet en af de bedste og smukkest baner i Danmark, formået at inkorporere anlægget ved Kildebjerg i Ry og gøre det til en naturlig del af klubben og sidst har de tiltrukket Made In Denmark til byen Silkeborg med alt det, som dertil følger.\nMen grunden til at jeg mener, at klubben fortjener at blive årets golfklub 2018, er at de har skabet en klub, som ikke bare er en golfklub, som medlemmer har gælde af i sommerhalvåret. Men en klub, som medlemmer har glæde og gavn af året rundt.\nMed udgangspunkt i de faciliteter som klubben har til rådighed i form af indendørs træningsanlæg til både golf og fitness, har klubbe formået at skabe et fantastisk klubliv også i vinterhalvåret, hvor klubben arrangere struktureret træningsforløb, både golf og fitness træning. Dette givere bedre golfspillere, sundere mennesker og klubbens medlemmer muligheden for at knytte bånd over andet end blot golfspillet.\nDerfor syntes jeg, de fortjener at blive årets golfklub 2018.\nGrenå Golfklub Grenå Golfklub\nFordi det er fantastisk hvad Green keeperne har fået ud af en golfbane, anlagt ovenpå en gammel losseplads.


Peter Rasmussen | TV2 Nord\nFødt 5. oktober 1982 i Frederikssund\nPeter Rasmussen var i år 2017 kandidat for Dansk Folkeparti ved Kommunalvalget i Vesthimmerlands kommune, og Kandidat til Regionsrådet i Region Nordjylland. Peter Rasmussen blev ikke valgt ind for nogen af delene.\nPolitisk har han i dag stilling som lokalformand for Dansk Folkeparti i Vesthimmerland Lokalafdeling, og i sit civile erhverv Arbejder han som murer.\nHans uddannelsesbaggrund er en 10. klasses afgangseksamen, efterfulgt af en erhvervsuddannelse som i 2016 blev suppleret med en mini Master of Business Administration (MBA) ved Probana Business School.\nKV 2017 Personlige stemmer 127 Dansk Folkeparti in total 1711\nKV 2013 Personlige stemmer 76 Dansk Folkeparti in total 1751\nBørn, unge, ældre og sundhed hænger sammen.\nHvis vi begynder at prioritere Børn og unges sundhed højere gennem undervisning i feks. skolerne, vil det automatisk følge de næste generationer gennem livet og mindske behovet for medicin og behandling når de bliver ældre. Der er enorme recurser at hente ved denne model, recurser som vi kan bruge at udvikle og forbedre andre områder som unddannelse, erhverv og miljø. Det er på tide at der bliver gjort op med ideen om at alt skal samles i store klynger, få steder i landet og ideen om at vi skal behandle fremfor at forebygge. Den måde at tænke på vil jeg gøre op med og arbejde for at vi får ændret.\nVi har så mange veje og stier der er af så ringe kvalitet at de skal opprioriteres. mange steder er de så dårlige at de er farlige at færdes på. Samtidig har vi meget dårlig busforbindelser til store dele af vores kommune, så det bør vi kunne gøre bedre.\nDer bør ikke bruges resurcer på at få integreret flygtninge da de kun skal være her midlertidigt. Vi bør istedet sikre at der bliver lavet hjemsendelses planer for alle flygtninge der kommer til kommunen.\nRV 2017 Personlige stemmer 195 Dansk Folkeparti in total 28234\nPeter Rasmussens medieprofil på paqle.dk


Smykke med Bogstav Y til kvinder - Stort udvalg - Chanti.dk\nSmykke med Bogstav YSmykke med bogstav Y - Pæne vedhæng med Y bogstaver, find dine smykker her. Hos CHANTI har du mulighed for at spare op til 70 %, så der er mange penge at spare. Y bogstaver som vedhæng er et godt valg, og de har alle yderst trendy designs. Bestil et vedhæng med Y bogstav her og få det tilsendt i løbet af få dage.Vis popul�resteVis laveste prisVis h�jeste prisPris165 – 500Ring str.Str. 47Alle st�rrelserProduktNavnehalsk�derVedh�ngHalsk�derB�rnesmykker�reringeArmb�ndNavnearmb�ndRingeCharmsD�bsgaverMaterialerS�lvForgyldt s�lvOxideret s�lvStentypeZirkonPerleKvartsFarveHvidPinkVis alle filtreNulstil filtreS�GFlot rund Navnehalsk�de med vedh�ng i forgyldt s�lvVejl. pris785,-CHANTI pris450,-K�bL�s mereOBS: Der er INGEN ombytningsret/returret p� navnesmykker\nOBS: Vi producerer navnet PR�CIS som dKlassisk Julie Sandlau runde vedh�ng i forgyldt s�lv hvide zVejl. pris500,-CHANTI pris500,-K�bL�s mereJulie Sandlau runde vedh�ng i forgyldt s�lv med sandbl�st overflade og 6 facetslebne hvide zirkoner. Model: ID Fin navnering i s�lvVejl. pris850,-CHANTI pris495,-K�bL�s mereOBS: Der er INGEN ombytningsret/returret p� navnesmykker\nVi r�Julie Sandlau vedh�ng i oxideret sterlings�lv hvide zirkonerVejl. pris400,-CHANTI pris240,-K�bL�s mereJulie Sandlau vedh�ng i oxideret sterlings�lv med sandbl�st overflade og 6 facetslebne hvide zirkoner. Model: ID Bogstav Y charms vedh�ng i s�lv Vejl. pris230,-CHANTI pris165,-K�bL�s mereCHARM i s�lv med blank overflade og 9 facetslebne hvide zirkoner.


Tørring af vasketøj: <BR>Hvad må ikke komme i tørretumbleren? - KvindeGuiden\nHvor nogle gør brug af tørrestativer, er andre dybt afhængige af deres tørretumbler. Når bunker af tøj hober sig op, og mange vaske skal ordnes i løbet af ugen, kan en tørretumbler være ekstremt belejlig at have derhjemme for at lette på processen. Let og hurtigt bliver tøjet tørret, uden at størstedelen af stuen bliver frataget fra en på grund af et tørrestativ, der står og fylder.\nSelvom man kan være fristet til at kaste alt ind i tørretumbleren, er der nogle ting, man skal være opmærksom på, inden det kommer ind i maskinen.\nBadetøj og bh’er\nBh’er er ikke altid billige, og det vil derfor være super ærgerligt at ødelægge disse, fordi du ikke undlod at smide dem i tørretumbleren. Dine bh’ers form og ikke mindst elasticitet tager skade af varmen, og bliver disse først ødelagt, er den lige til at smide ud.\nDet samme gælder dit badetøj. Måske er du lige kommet hjem fra en lækker ferie, hvor du hver eneste dag har daset den på stranden og badet i det lækre saltvand og vil i den forbindelse vaske dit badetøj rent for feriens strabadser. Det er også helt fint at gøre - så længe det ikke kommer i tørretumbleren, hvis du er interesseret i at sikre dit badetøj. Spandex har det nemlig ikke godt i høje temperaturer, som der er under tørringen i tumbleren, og badetøjet har derfor mulighed for at gå i stykker.\nDet fine silketøj\nSilketøj er endnu en ting, der siges ikke må komme i tørretumbleren, da det fine stof kan blive ødelagt af det. Dog er der sket en udvikling inden for tørretumblere og ikke mindst vaskemaskiner, hvor der her blandt andet er udviklet forskellige programmer. På alle nye maskiner finder du derfor næsten altid programmer, der tillader fine stoffer som blandt andet silke, hvilket kan lette noget af tøjvask- og tørringsprocessen. Det kan være svært at vide, om den specifikke beklædningsdel tillader dette – dette ses indeni tøjet. Det er dog ikke altid til at finde ud af, hvad symbolerne på mærkerne inde i tøjet betyder. Er du i tvivl, kan forskellige symboler for skåneprogram ses her.\nDer er ikke noget værre, end have kastet alt sit tøj ind i tørretumbleren for senere at finde ud af, at tøjet af krympet og derfor ubrugeligt. Tøj i uld og bomuld krymper hurtigt en hel størrelse ved bare en enkelt omgang i tørretumbleren, og det er derfor vigtigt at være opmærksom på, hvad tøjet er lavet af inden det for sent.\nEfter mange omgange træning, kan ens løbesko hurtigt komme til at lugte. Nogle løbesko kan godt tåle en tur i vaskemaskinen, hvilket kan være utroligt effektivt i situationer, hvor svedlugten bliver for kraftig. Noget de dog ikke kan tåle er varmebehandlingen i tørretumbleren. Dette vil blandt andet få skoens gummi til at skrumpe, stødabsorberingen ødelægges, og limen bliver svækket. Alt i alt kan du stå tilbage med en mere eller mindre ødelagt løbesko, og det kan være dyrt at skulle ud og investere i nogle nye.\nGlem ikke filtrene\nEfter hver gang maskinen har kørt en tur, kan du med fordel tømme mikrofilteret, der sidder foran kondensatoren på de fleste varmepumpetørre-tumblere, og kan oftest findes bag den lille låge nederst på tørretumbleren. Også fnugfilteret, der sidder i låget, skal løbende renses for at få det bedste resultat. Nemt kan du rense filteret, som både vil minimere dit strømforbrug men også optimere din tørretumblers levetid. I en travl hverdag kan du altid regne med, at din tørretumbler giver dig en ekstra hånd – men for at sikre dit tøj bedst muligt, er det vigtigt at holde øje med, hvad tøjet er lavet af, da du ellers kan komme ud for ødelagt eller krympet tøj. Se derefter på vaskeanvisningerne i tøjet – mærket for en tørretumbler er en firkant med en cirkel og én eller to prikker i. En enkelt prik betyder, at tøjet kan komme i tørretumbleren ved lav varme, og ved to prikker kan tøjet tåle normale temperaturer. Vær især opmærksom på, når der er et kryds over en cirkel – dette betyder, at tøjet ikke må tørretumbleres overhovedet.\nFra hollandske Marcel`s Green Soap kommer en skøn...


2 Kings Chapter 10 - Danske Bibelen\nDer var i Samaria halvfjerdsindstyve Sønner af Akab. Jehu skrev nu Breve og sendte dem til Samaria til Byens Øverster, deÆldste og Akabs Sønners Fosterfædre. Deri stod:\nudvælg så den bedste og dygtigste af eders Herres Sønner, sæt ham på hans Faders Trone og kæmp for eders Herres Hus!"\nMen de grebes af stor Forfærdelse og sagde: "Se, de to Konger kunde ikke stå sig imod ham, hvor skal vi så kunne det?"\nDa skrev han et nyt Brev til dem, og der stod: "Dersom I holder med mig og vil høre mig, tag så eders Herres Sønners Hoveder og kom i Morgen ved denne Tid til mig i Jizre`el!" Kongesønnerne, halvfjerdsindstyve Mænd, var nemlig hos Byens Stormænd, som var deres Fosterfædre.\nDa Brevet kom til dem, tog de Kongesønnerne og dræbte dem, halvfjerdsindstyve Mænd, lagde deres Hoveder i Kurve og sendte dem til Jehu i Jizre`el.\nNæste Morgen gik han ud, trådte frem og sagde til alt Folket: "I er uden Skyld; det er mig, der har stiftet en Sammensværgelse mod min Herre og dræbt ham - men hvem har dræbt alle disse?\nDerpå lod Jehu alle dem, der var tilbage af Akabs Hus i Jizre`el, dræbe, alle hans Stormænd, Venner og Præster, så at ikke en eneste blev tilbage og slap bort.\nSå brød han op og drog ad Samaria til. Da han kom til Bet Eked-Haro`im ved Vejen,\nmødte han Kong Ahazja af Judas Brødre. Han spurgte dem: "Hvem er I?" De svarede: "Vi er Ahazjas Brødre, og vi drager herned for at hilse på Kongens og Kongemoderens Sønner."\nDa sagde han: "Grib dem levende!" Så greb de dem levende, og han lod dem dræbe ved Bet Ekeds Brønd, to og fyrretyve Mænd; ikke een lod han blive tilbage.\nDa han drog videre, traf han Jonadab, Rekabs Søn, der kom ham i Møde, og han hilste på ham og spurgte: "Er du af Hjertet oprigtig mod mig som jeg mod dig?" Jonadab svarede: "Ja, jeg er!" Da sagde Jehu: "Så giv mig din Hånd!" Han gav ham da Hånden, og Jehu tog ham op til sig i Vognen\nSå drog han til Samaria og lod alle, der var tilbage af Akabs Slægt i Samaria, dræbe, så at den blev fuldstændig udryddet efter det Ord, HERREN havde talet til Elias.\nDerefter kaldte Jebu hele Folket sammen og sagde til dem: "Akab dyrkede Ba`al lidt, Jehu vil dyrke ham mere!\nKald derfor alle Ba`als Profeter, alle, der dyrker ham, og alle hans Præster hid til mig, ikke een må udeblive, thi jeg har et stort Slagtoffer for til Ære for Ba`al; enhver, der udebliver, skal bøde med Livet!" Men det var en Fælde, Jehu stillede, for at udrydde Ba`alsdyrkerne.\nDerpå sagde Jehu: "Helliger en festlig Samling til Ære for Ba`al!" Og de udråbte en festlig Samling.\nOg Jehu sendte Bud rundt i hele Israel, og alle Ba`alsdyrkerne uden Undtagelse indfandt sig; de begav sig til Ba`als Hus, og det blev fuldt fra Ende til anden.\nSå sagde han til Opsynsman den over Klædekammeret: "Tag en Klædning frem til hver af Ba`als dyrkerne!" Og han tog Klædningerne frem til dem.\nSå gik Jehu og Jonadab, Rekabs Søn, ind i Ba`als Hus; og han sagde til Ba`alsdyrkeme: "Se nu godt efter; at der ikke her iblandt eder findes nogen, som dyrker HERREN, men kun Ba`alsdyrkere!"\nDerpå gik han ind for at ofre Slagtofre og Brændofre. Men Jehu havde opstillet firsindstyve Mand udenfor og sagt: "Den, der lader nogen af de Mænd undslippe, som jeg overgiver i eders Hænder, skal bøde Liv for Liv!"\nDa han så var færdig med at ofre Brændofferet, sagde han til Livvagten og Høvedsmændene: "Gå nu ind og hug dem ned! Ikke een må slippe bort!" Og de huggede dem ned med Sværdet, og Livvagten og Høvedsmændene slængte dem bort; så gik de ind i Ba`alshusets inderste Rum,\nbragte Ba`alshusets Asjerastøtte ud og opbrændte den;\nog de nedbrød Ba`als Stenstøtte, rev Ba`als Hus ned og gjorde det til Nødtørftssteder, og, de er der den Dag i Dag.\nSåledes udryddede Jehu Ba`al af Israel.\nOg HERREN sagde til Jehu: "Fordi du har handlet vel og gjort, hvad der er ret i mine Øjne, og handlet med Akabs Hus ganske efter mit Sind, skal dine Sønner sidde på IsraelsTrone indtil fjerde Led!"\nMen Jehu tog ikke Vare på at følge HERRENs, Israels Guds, Lov af bele sit Hjerte; han veg ikke fra de Synder, Jeroboam havde forledt Israel til.\nPå den Tid begyndte HERREN at rive Stykker fra Israel, og Hazael slog Israel i alle dets Grænseegne,\nØst for Jordan, hele Gilead, Gaditernes, Rubeniternes og Manassiternes Land fra Aroer ved Amonflodens Bred, både Gilead og Basan.\nHvad der ellers er at fortælle om Jehu, alt, hvad han gjorde, og alle hans Heltegerninger, står jo optegnet i Israels Kongers Krønike.\nSå lagde Jehu sig til Hvile hos sine Fædre, og man jordede ham i Samaria; og hans Søn Joahaz blev Konge i hans Sted.\nDen Tid, Jehu herskede over Israel, udgjorde otte og tyve År.