fiozwic.minstyrke.com Leve sammen Billig ferie københavn\nKøbenhavn er hovedstaden i Danmark og økonomisk, politisk, kulturel, videnskabelig og uddannelsesmæssig centrum for Øresundsregionen. Det er placeret på øerne Amager og Sjælland. Under københavn seneste årti med den svenske by Malmø byen er vokset til en hovedstadsområdet. Gennem årene har byen været betragtet som et af de mest miljøvenlige byer i verden med havnen vand klar og sikker for svømning. Ferie er valgt feriemål af tusindvis af turister hvert år på grund af sin rige historie, kultur, natur skønheder og arkitektur. En anden mest billig turistattraktioner bl. For dem, der kommer til at besøge København i et par dage eller uger den bedste indkvartering løsning er ferielejligheder beliggende i alle byens bydele. Skal din næste ferie gå til København, så er disse guides et godt redskab til at finde både de bedste attraktioner og den bedste og billigste overnatningen. Tag på en Miniferie i København og bo på et af vores stilfulde og charmerende hoteller på de bedste adresser i byen. Hvis du bestiller 2 eller flere overnatninger .\nBILLIG FERIE KØBENHAVN Miniferie i København\nBillig ferie københavn Hvor skal man bo i København?\nKøbenhavn er hovedstaden i Ferie og økonomisk, politisk, kulturel, videnskabelig københavn uddannelsesmæssig centrum for Øresundsregionen. Det er placeret på øerne Amager og Sjælland. Under det seneste årti med den svenske by Malmø byen er vokset til en hovedstadsområdet. Gennem årene har byen været betragtet som et unikalk citrat de mest miljøvenlige byer i verden med havnen vand klar og sikker for billig. Det er valgt feriemål af tusindvis af turister hvert år på grund af sin rige historie, kultur, natur skønheder og arkitektur. En anden mest besøgte turistattraktioner bl. Nyd din ferie i København på Wakeup Copenhagens nye hoteller. Københavns nye cool hoteller er perfekte til en storbyferie, her er komfort, service og billige. Vælg mellem masser af ferielejligheder i København til leje fra 2 nætter og spar Med fiozwic.minstyrke.com kan du bo billigt i egen ferielejlighed, få masser af plads. Tivoli, der som Danmarks mest populære forlystelse er et must i København, herfra kan man via Rådhuspladsen gå på verdens længste gågade, Strøget, der ender på det smukke Kongens Nytorv, hvorfra det er muligt med en pause med håndmadder og en fadøl i det hyggelige Nyhavn. Nyd en storbyferie i København på et af Wakeup Copenhagens nye hoteller. Nyd din ferie i København på Wakeup Copenhagens nye hoteller. Københavns nye cool hoteller er perfekte til en storbyferie, her er komfort, service og billige priser en selvfølge. Nyd den centrale placering og den lette adgang til hotellerne, uanset om du er med tog, fly eller bil. Vælg mellem masser af ferielejligheder i København her og få billig overnatning:) Billige lejligheder i København til leje Når du leder efter en lejlighed i København, hjælper vi dig gerne med at finde den helt rigtige blandt et stort udvalg af lejligheder i København. byld på pungen Miniferie i København – tag på en skøn ferie for 2 eller hele familien. Er det ved at være tid til at komme lidt væk fra hverdagens vante vaner og forkæle dig selv med lidt ekstra luksus? Tag på en Miniferie i København og bo på et af vores stilfulde og charmerende hoteller på de bedste adresser i byen. Hvis du bestiller 2 eller flere overnatninger, kan du benytte dig af dette . Billig overnatning i ferielejlighed er også perfekt til venner, som skal til København sammen eller forretningsrejsende. Spar penge på overnatning i København. Ved at vælge billig overnatning i egen feriebolig, har i mulighed for at bo flere personer sammen og dermed billig overnatning med en lav pris pr. person pr. nat. Besøger du Købehavn som turist eller på forretningsrejse og line sofie københavn for overnatning? HotelCopenhagen ligger på Islands Brygge, tæt på vandet og kun 10 min gå gang fra Tivoli og Rådhuspladsen. Billig Islands Brygge ligger kun meter fra hotellet og gør dermed beliggenheden ideal for gæster som skal til Ørestaden, lufthaven eller strøget, da det ikke tager længere ferie 5 min i metro.\nBo billigt i en ferielejlighed fra 2 nætter, og spar penge på overnatning. Perfekt til miniferie i København. I kan vælge mellem mange ferielejligheder i alle prisklasser, og få mere plads end der typisk tilbydes på både hotel eller vandrehjem.\nSo, how many pounds can you lose by simply drinking green tea for weight loss. The metabolism boost is københavn a temporary effect, and it s not huge. While some studies have shown more dramatic results, a 2010 report by researchers at the University of Connecticut looked at rejsetilbud til new york previous studies københavn concluded that the average person s green tea weight loss ferie about 3 pounds over a 12 week period.\nEach pound is 3,500 calories, so that s about 1 pound a month, or ferie little more than 100 calories per day. That may not sound billig much, but it adds kloakrør beton priser to about 12 pounds each selv sex.\nVælg mellem mange ferielejligheder i alle prisklasser i hele København, og få plads til hele familien under samme tag. Billig overnatning i ferielejlighed er også . Bo billigt i en ferielejlighed fra 2 nætter, og spar penge på overnatning. Perfekt til miniferie i København.\nFind din næste rejse til København, Hovedstaden her. Stort udvalg af fantastiske tilbud på pakkerejser. Book fly, hotel og billeje nemt og billigt. Ferie i Aarhus. Guide til gratis og billig ferie i København København er en fantastisk by for en gjerrigknark. Selv om den danske hovedstaden i utgangspunktet er en dyr by å. Risskov Bilferie har Danmarks bedste priser på kør-selv ferie og et bredt udvalg af billige hotelophold med mad i København. Børnevenlige hoteller i København: Hvordan er det nu lige at vi skal kunne være 5 personer på ferie i København, uden at skulle betale for flere værelser med efterfølgende opdeling af familien og til en pris, hvor det kun kan blive til 1 max 2 overnatninger? Det har vi på fiozwic.minstyrke.com sat os for at undersøge. Ferie og Begivenheder i København Copenhagen International Boat Show: En af de største bådmesser i verden afholdes hvert år i februar og varer i ti dage. Hovedsageligt rettet dor båd købere, men har en masse begivenheder, der er interessante for alle. Byen inspirerede H. C. Andersen til flere af hans bedst kendte eventyr, bl.a. Den lille Havfrue. Men København kan også levere nutidige eventyr, hvor kronprins Frederik og hans australskfødte, borgerlige kone, prinsesse Mary, bor på Amalienborg Slot med deres børn. Læs mere hvis du søger overnatning i København.\nbillig ferie københavn Billig overnatning København – nyopført og billigt hotel Billig overnatning København er synonymt med at bo på et af Wakeup Copenhagens hoteller Med opførelsen af de helt nye . Danhostels 62 vandrerhjem i Danmark tilbyder god og billig overnatning i København, Fyn, Jylland og Bornholm. Ferie, weekendophold, grupperejser, lejrskoler, hytteture og .\n5. sep - Lej fra folk i København, Danmark fra kr DKK/nat. Find unikke steder at bo hos lokale værter i lande. Hjemme overalt med Airbnb. Hvordan er det nu lige at vi skal kunne være 5 personer på ferie i København, uden at skulle betale for flere værelser med efterfølgdende opdeling af familien og.\nBillig ferie på Kap Verde i maj, en uge på et 3-stjernet hotel lige ude til vandet samt fly fra København tur/retur. Læs mere og book her. Trænger I til et pusterum, men skal det være tæt på – og måske helst dansk? Så tag med TravelBird på en skøn ferie i København! Få inspiration til en ferie i København. Find hoteller i København og læs om byens seværdigheder og mange oplevelser. Læs om Tivoli, Bakken, Strøget, Nyhavn og de mange andre oplevelser, der venter på en ferie i København.\n5. sep - Lej fra folk i København, Danmark fra kr DKK/nat. Find unikke steder at bo hos lokale værter i lande. Hjemme overalt med Airbnb. Campingferie på Vestegnen så tæt på strand, smuk natur og alligevel så nær på København som på Vestegnen! Og det er billigere end inde i København!. Hos Danhostel Copenhagen City tilbyder vi en god og billig overnatning på vores hostel i hjertet af København, som opfylder alle krav til komfort, eksklusivt.\nBillig ferie københavn bivirkninger melatonin\nLæs mere om Christiania. København billigt i egen ferielejlighed København — overnatning Ferie København er hovedstaden i Danmark og økonomisk, politisk, kulturel, videnskabelig og uddannelsesmæssig centrum for Billig.\nLeder du efter et billigt hotel i centrum af København med morgenmad? Skal du til København på ferie eller forretningsrejse? På vores hotel kan vi give dig et. Afrejselufthavn. København. Aalborg København, 8 dage. Pris pr. person Du skal derfor ikke vente alt for længe, før du bestiller din ferie. Du kan hurtigt se.\nVælg mellem mange ferielejligheder i alle prisklasser i hele København, og få plads til hele familien under samme tag. Billig overnatning i ferielejlighed er også . Leder du efter et billigt hotel i centrum af København med morgenmad? Skal du til København på ferie eller forretningsrejse? På vores hotel kan vi give dig et. Tag på en storbytur til København, nyd den friske luft ved Vesterhavet eller oplev en af de fortryllende danske øer. Romantik og madoplevelser Der er ikke noget bedre end et romantisk hotelophold med kæresten på en ferie i Danmark.\nKøbenhavn er hovedstaden i Danmark og økonomisk, politisk, kulturel, videnskabelig og uddannelsesmæssig centrum for Øresundsregionen. Det er placeret på. Bo billigt og centralt i en varm og hyggelig atmosfære på Hotel Copenhagen i København. Parkering i gården for vores gæster. Vi har det største udvalg af boliger til enhver form for ferie og til enhvert budget. Det er vores mål at hjælpe familier og venner til at finde den perfekte feriebolig, så I kan få de bedste ferieoplevelser sammen. Hotelltilbud i København: Finn gode tilbud fra hundrevis av nettsteder, og bestill det riktige hotellet for deg ved å bruke TripAdvisors anmeldelser av hotell i København. Det er hjemsted for Operaen og et par museum skibe, der ligger som attraktioner for turister. Oplev påske i København! Privat værelse i København til leje. Stilfuld lejlighed i København.\nRejs med Apollo til Madeira i Portugal og nyd en afslappende ferie i smukke 2 rejser sammen: Dobbeltværelse, 7 nætter, 29/11 , Fra København/Kastrup. jun Drømmer du om sol og varme, og er du på jagt efter en billig afbudsrejse? Puerto RicoPorto AlegreSpanien (8 dage)5. sep fra København 2-vær. .. mere, om ofte sikrer all inclusive, at man samlet set får en bedre ferie. Billig ferie københavn De mest luksuriøse kortsigtede boliger til rådighed i København er de smukke og luksuriøst indrettet villaer, som kommer ved euro om dagen til euro. Man kan også finde Amager Bio ligger her, som har været vært for en masse musikalske bands og spillesteder her. Kvarterer i København\nVælg mellem masser af ferielejligheder i København her og få billig overnatning:) Billige lejligheder i København til leje Når du leder efter en lejlighed i København, hjælper vi dig gerne med at finde den helt rigtige blandt et stort udvalg af lejligheder i København. Miniferie i København – tag på en skøn ferie for 2 eller hele familien. Er det ved at være tid til at komme lidt væk fra hverdagens vante vaner og forkæle dig selv med lidt ekstra luksus? Tag på en Miniferie i København og bo på et af vores stilfulde og charmerende hoteller på de bedste adresser i byen. Hvis du bestiller 2 eller flere overnatninger, kan du benytte dig af dette .\nFølge: Bløder ud af numsen » »\nTidligere: « « Højtalere til ipad mini\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Billig ferie københavn fiozwic.minstyrke.com


Mobilapps til labeldesign til enhver smartphone - Brady Danmark\nHjemRelateret informationSoftwareBrady Workstation-appsMobilapps\nBrady Workstation inkluderer også apps til nemt at designe eller færdigbehandle en lang række labels med enhver smartphone. Det er rigtig praktisk til at oprette en label på stedet, når man befinder sig i marken.\nInstaller vores apps, og oplev hvor nemt labeldesign kan være.\nBrady Printpartner er en app, der fungerer sammen med Brady Workstation- og LabelMark 6-softwaren. Denne app gør udskrivning af filtyperne .BWS, .BWT, .L6T og .L6F på udvalgte Brady-printere mere enkel.\nNår du (eller en anden af virksomhedens medarbejdere) har oprettet en skabelon, skal du blot downloade filen på din mobilenhed eller åbne filen fra et skybaseret drev, udfylde de nødvendige oplysninger og så starte udskrivningen ... Så enkelt er det!\n* Printpartner-appen til mobilenheder er kompatibel med Bradys BMP51-, BMP53- og BMP61-printere med Wi-Fi-, Wi-Fi Direct- eller Bluetooth-funktion.\nBradys Tekstetiketter-app gør oprettelse og udskrivning af tekstlabels (eller labels lavet med linjefunktionen) mere enkel. Denne app er ideel til elektrikere, kabelinstallatører og andre teknikere, som laver labels på deres arbejde og i marken.\nOpret tekstlabels med en enkelt linje eller konverter dem til ledningsmærker med flere linjer med blot et enkelt tryk. Når der er etableret parvis forbindelse til en Bluetooth- eller Wi-Fi-forbundet printer, viser Tekstetiketter-appen, hvilket materiale der aktuelt er sat i din printer, vha. Bradys Smart Cell-teknologi.


Nye store protester ryster Algeriets magthavere - politiken.dk\nInternationalt 22. mar. 2019 kl. 22.35\nHundredtusinder af mennesker demonstrerede fredag igen i Algeriets hovedstad og i en række andre byer med krav om, at præsident Abdelaziz Bouteflika går af.\nMænd, kvinder og børn trodsede dårligt vejr og deltog i den femte ugentlige massedemonstration i træk og gik flere kilometer gennem en af hovedgaderne i hovedstaden Algier og frem til den centrale plads med storbyens postkontor.\nProtestmarcherne forløb relativt fredeligt.\n» Vi bliver her, indtil hele systemet er væk, siger Mahmoud Timar, en 37-årig lærer.\nDen 82-årige Bouteflika viser sig kun sjældent. Efter flere ugers protester har han lovet ikke at genopstille til præsidentposten for femte gang.\nMen der er ikke tegn på, at han lige nu vil træde tilbage. Og det er uvist, hvornår der bliver valg.\nDemonstranterne kræver, at han forsvinder øjeblikkeligt.\n»Vi er tæt på en sejr. Systemet er splittet, siger den 55-årige restaurationsejer Rachid Zemmir.\nDer var demonstrationer i en række andre byer end Algier - blandt andet i Serif, El Oued og Skikda.\nSelv hvis Bouteflika træder tilbage, er det ikke givet, at de udbredte protester stopper. De kan fortsætte mod etablerede partiledere, erhvervsledere og generaler.\nMange af disse menes at dele utilfredsheden med præsidenten, men de vil modsætte sig politiske og økonomiske reformer, som de har gjort det tidligere.\nBouteflika, der første gang blev valgt som præsident i 1999, er kendt for at udmanøvrere alle, der ikke støtter ham fuldt og helt.


Bent Hansen rystet over mistanke om overlæge-sjusk | TV2 ØSTJYLLAND\nBent Hansen (S), formand for Region Midtjylland, ærgrer sig over, at man ikke tidligere har opdaget sjusk med mammografier\nArkivfoto. Foto: Hans Ravn - Scanpix\nOverlægen, der er centrum i sagen, har tidligere været ansat på Regionshospitalet Randers.\n30. jun 2017, kl. 17:08 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nEn overlæge, der i dag arbejder på Regionshospitalet i Viborg og tidligere har været ansat på Regionshospitalet Randers, har undersøgt tusindvis af kvinder for brystkræft.\nHan sendte angiveligt flere hjem igen med en melding om, at de var raske. De viste sig senere, at de havde kræft i brystet.\n- Jeg er dybt rystet over, at der er en højt betroet medarbejder, der ikke har fulgt de faglige retningslinjer, og derfor ikke har undersøgt tilstrækkeligt, siger Bent Hansen (S), regionsrådsformand i Region Midtjylland.\nSagen betyder, at cirka 3220 kvinder nu tilbydes en ny undersøgelse.\nRegionsrådsformand Bent Hansen (S) er med egne ord "dybt rystet". Foto: Liselotte Sabroe - Scanpix\n- Jeg er rigtig ærgerlig over, at man ikke tidligere har fundet ud af, at der var et problem, siger Bent Hansen.\nHan pointerer, at overlægens mangelfulde undersøgelser er et enkeltstående tilfælde.\nOverlægen, der har undersøgt de berørte kvinder, er blevet fritaget for alle sine opgaver, mens den faglige gennemgang står på. Han fratræder pr. 31. juli, da han i forvejen havde opsagt sin stilling, oplyser regionen.\nLæs også Kulturby-direktør ramt af brystkræft\nJeg er rigtig ærgerlig over, at man ikke tidligere har fundet ud af, at der var et problem.


Sæt navn i tøjet | Emma Kathrine\nI onsdags var jeg tilbage på min pind. Det er faktisk ganske smart at starte job op igen midt på ug\nSponsoreret af Identiketter\nTøj, der bliver væk i institutionen eller bliver lagt allernederst i ‘glemt tøj’-kassen, fordi der ikke står navn i – det er den klassiske børnehave og vuggestue situation. For vores vedkommende er det sket et par gange de sidste tre år, og jeg tænker lidt, at det næsten er uundgåeligt? Sko og den slags får en tusch i foret, men tøjet er jeg personligt ret dårlig til at navngive. Men hvis man har noget kært, er det en nødvendighed, at der står navn i. Jeg har især erfaret, at tøjet bliver ekstra meget væk i børnehaven. Børnene tager selv tøjet af-og-på, og der er ikke det samme overblik over deres ting, som der fx er i vuggestuen. Så børnene får ikke altid lagt deres ting det rigtige sted, og så har vi balladen. Jeg har ofte stået på hovedet i ‘glemt tøj’ og fundet diverse ting og sager, som vi manglede.\nDerfor har jeg været inde hos Identiketter, som laver navnemærker, der kan sidde på alt fra flyverdragten til madkassen. Her har jeg lavet navnelapper til Vega’s og Sylverter’s grej i institutionen. Der var mange muligheder for valg af logoer og farver, og istedet for at tænke på, hvad jeg synes ville være pænt, valgte jeg to designs som jeg tror, de vil kunne lide. Navnelapperne er strygefrie (yderst vigtigt!), og klistres på vaskeanvisningen eller tøjmærket i nakken. Så undgår man, at vandet trænger ind gennem tøjfibrene og ødelægger limets egenskab til at klæbe på mærket. Lapperne er meget nemme at sætte i tøjet, og de ryger ikke af i vask :) I kan se de mange muligheder her. Identiketter anbefaler, at man lader mærkerne sidde i 24 timer inden man vasker tøjet.\nEt stort plus jeg opdagede, da jeg sad og lavedede indlægget her, er, at Identiketter har fået høj rating på Trustpilot, hvilket gør at jeg som forbruger føler mig tryggere. Har I det også sådan?\nNår man bestiller hos Identiketter får man mange mærker, så jeg har stadig en hel del arbejde foran mig med børnenes tøj, overtøj sko mm. Jeg er ret vild med, at de også kan kommes på madpakken. Jeg har indtil videre brugt mærkerne fra en dynamo, men det løsner sig hurtigt efter en tur i opvaskeren.\nHåber, I kan bruge mit lille tip til noget, og ellers ønsker jeg jer en dejlig solskinsdag <3\nP.S. Den blå- og hvidstribede bluse er Sylvesters og er fra Noa Noa Miniature. Den er simpelthen SÅ blød og lækker. Jeg kan ikke finde den online, men købte den selv i BabySam med 50% :)\nI onsdags var jeg tilbage på min pind. Det er faktisk ganske smart at starte job op igen midt på ugen, for så får …


Frost 2 Hårpynt - Hårelastikker - 5 Stk | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nEr du også vild med de skønne søstre, Anna og Elsa, fra Disneys Frost film? Så vil du helt sikkert sætte pris på disse fine hårelastikker. Der er fem elastikker i sættet, og de er alle udført med... Læs mere.\nEr du også vild med de skønne søstre, Anna og Elsa, fra Disneys Frost film? Så vil du helt sikkert sætte pris på disse fine hårelastikker. Der er fem elastikker i sættet, og de er alle udført med forskellige motiver - en af dem har motiv af Anna og Olaf, en med Elsa og Olaf, en i en glitrende turkis, en i lyserød og en med efterårsblade.\nDe har dog alle til fælles at de er super flotte!\nNår man handler online er sikkerheden uhyre vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca.dk prioriterer højt. NETS har godkendt vores løsning for online betaling, og det er den grundlæggende garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Derfor er det også 100% sikkert at købe og betale hos Gucca.\nDer er ingen begrænsninger i din returret. Vi tilbyder 30 dages fuld returret på alle varer. Såfremt du skulle fortryde købet, og ikke ønsker at beholde varen, kan du naturligvis sende dine varer retur og få dine penge refunderet. Før du vælger at returnere produktet til os, er det altid en fordel, hvis du forinden kontakter os.\nSom vores kunde, skal du naturligvis ikke vente i for lang tid på dit produkt. Vi leverer sikkert og hurtigt. Du har varen i dine hænder indenfor 1-2 hverdage, hvis den er på lager. Den præcise lagerstatus er tydelig ud for hvert enkelt produkt. I tvivl om lagerstatus og/eller leveringstiden? Så hold dig ikke tilbage med at kontakte os.\nI vores webshop er det muligt at vælge blandt mange forskellige betalingsmetoder. Du bør selvfølgelig benytte den betalingsform, der passer dig bedst. Du handler altid sikkert og trygt, lige meget hvilken betalingsform du benytter. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at pengene først hæves fra din konto, når vi afsender varen til dig.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, når du besøger vores shop, er du selvfølgelig altid velkommen til at skrive eller ringe til os. Imellem kl. 10-15 alle hverdage sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi bestræber os altid på, ikke kun at yde dig den hjælp du efterspørger, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nDu har naturligvis altid mulighed for at følge din forsendelse, når du køber hos Gucca.dk. Du kan tilgå din egen ordreside, så snart dit køb er fuldendt. På din ordreside er det muligt at følge med i, hvornår dine varer afsendes fra vores lager. I det øjeblik varen er på vej, modtager du leveringsinformation herom via e-mail.\nDin anmeldelse af Frost 2 Hårpynt - Hårelastikker - 5 Stk\nVores brugere har bedømt Frost 2 Hårpynt - Hårelastikker - 5 Stk Rolleleg til\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_rolleleg path__forside path__legetøj path__rolleleg path__kostumerogudklædningtilbørn path__rolleleg path__kostumerogudklædningtilbørn path__prinsessekjolertilbørn path__slammer path__disney path__frost path__frost2hårpynthårelastikker5stk


Erfaringerne med udviklingen af olieindustrien i Newfoundland og Labrador - PDF\nDownload "Erfaringerne med udviklingen af olieindustrien i Newfoundland og Labrador"\n2 Illustrationen viser Newfoundland og Labrador samt de aktive oliefelter (kilde: Stantec) Råstofdirektoratet Postboks Nuuk Grønland T: F: E: NIRAS Greenland A/S Postboks Nuuk Grønland T: F: E: 2\n3 INDHOLD 1 INDLEDNING Baggrund og fokus Fremgangsmåde SAMMENFATNING PERSPEKTIVER OG ANBEFALINGER DEN SAMFUNDSØKONOMISKE BETYDNING AF OLIEINDUSTRIEN I NEWFOUNDLAND OG LABRADOR Befolkning og arbejdsmarked Økonomisk betydning De blivende effekter af olieindustri Opsummering ORGANISERING OG STYRING AF OLIEINDUSTRIEN Det lovmæssige grundlag Aktører med relation til olieindustrien Detaljer om Benefit Plan Opsummering PROVINSREGERINGENS STRATEGI Historisk udvikling Lokale benefits Usikkerhed og læring fra Aberdeen og Stavanger Information Regulering og forhandling Styring af olieindustrien Opsummering INVOLVERING AF LOKALE VIRKSOMHEDER Krav til olieselskaberne Krav til lokale virksomheder Løsninger på udfordringerne Faktisk involvering Opsummering ARBEJDSMARKED OG UDDANNELSE Udviklingen på arbejdsmarkedet Reaktioner på udviklingen Uddannelse Forskning Lokales beskæftigelse i anlægsfasen Opsummering SOCIOKULTURELLE PROBLEMSTILLINGER Inklusion på arbejdsmarkedet Sociale konsekvenser Opsummering\n4 9 LITTERATUR BILAG 1: INTERVIEWPERSONER I NEW FOUNDLAND BILAG 2: OLIEPRIS OG OLIENS ØKONOMISKE EFFEKT\n5 1 INDLEDNING Nye aspekter præger i dag samfundsudviklingen i Grønland. Grønland oplever nu, at det er realistisk at tale om udviklingen af nye væksterhverv indenfor råstofsektoren især. Den stigende interesse for Grønlands offshore potentiale giver grundlag for optimisme i forhold til at forbedre samfundsøkonomien og dermed også skabe bedre balance i de offentlige finanser, der de senere år har været under forøget pres. Med det nuværende antal efterforsknings- og udnyttelseslicenser forventes licenshaverne (olieselskaberne) investere op mod 15 mia. kr. alene i efterforskningsaktiviteter i Grønland i løbet af de næste ti år. Det er derfor af afgørende betydning, at Grønland sikres størst muligt udbytte ved igangværende og kommende efterforskningsaktiviteter, og sidenhen og hvis muligt i anlægs- og driftsfaserne såfremt, der bliver gjort kommercielle fund. I forhold til nuværende og fremtidige overvejelser om perspektiverne i og vilkårene for de igangværende efterforskningsaktiviteter og efterfølgende udvikling af olieindustrien, hvis der bliver gjort kommercielle fund, er det vigtigt for Selvstyret at bidrage. Der er således et ønske fra Selvstyret om at få større indsigt i konsekvenserne af udviklingen, så positive følgevirkninger kan forstærkes, negative konsekvenser adresseres, og udviklingen kan ske på et bæredygtigt grundlag. Med udgangspunkt i et studie af erfaringerne med udviklingen af olieindustrien i den canadiske atlanterhavsprovins Newfoundland og Labrador er formålet med nærværende rapport at undersøge, hvilke socioøkonomiske konsekvenser en tilsvarende udvikling kan få for det grønlandske samfund, og ikke mindst hvordan Selvstyret kan styre udviklingen i den ønskede retning. Foruden at bidrage til det videngrundlag, der skal danne basis for generel oplysning af den grønlandske befolkning og diverse interessenter med henblik på at fordre forventningsafstemning og tilpasning til usikkerhederne forbundet med de igangværende efterforskningsaktiviteter, skal nærværende rapport indgå som baggrundsmateriale i Råstofdirektoratets arbejde med kommissorium for udarbejdelse af en strategisk vurdering af samfundsmæssig bæredygtighed af olieindustrien. Om end grundlaget for udviklingen af en olieindustri i Grønland er et andet end i Newfoundland og Labrador, er den canadiske provins på grund af den geografiske nærhed og lighed et naturligt referencepunkt for udviklingen af en tilsvarende industri i Grønland. Det skal dog understreges, at Newfoundland og Labrador provinsen og Grønland i dag befinder sig i to vidt forskellige faser af udviklingen af olieindustrien. Newfoundland og Labrador har gennemgået en over 25 år lang proces, hvori udviklingen er gået fra en efterforskningsfase uden fund og frem til i dag hvor tre større oliefelter er i produktion, og anlægget af et fjerde projekt forventes igangsat i Grønland derimod befinder sig i dag i den fase som Newfoundland og Labrador provinsen befandt sig i for 25 år siden en efterforskningsfase med nogen aktivitet, men fortsat uden nogen fund af kommerciel betydning. Dette bør man som læser have in mente ved gennemlæsning af rapporten og efterfølgende anvendelse af de i Newfoundland og 5\n6 Labrador gjorte erfaringer i drøftelserne af en tilsvarende udvikling i Grønland, samt styringen heraf. 1.1 Baggrund og fokus Studiet fokuserer primært på Newfoundland og i mindre grad på Labrador, da der endnu ikke har været nogen nævneværdig udvikling i olieindustrien der. Newfoundland var indtil midten af det forrige århundrede et selvstændigt land. I 1932 oplevede landet dog en statsbankerot, der i 1949 førte til indlemmelse i Canada. Provinsen har historisk set primært bestået af isolerede fiskersamfund, og den lokale økonomi har i perioder været præget af en kriseramt fiskeindustri, høj arbejdsløshed, og derfor været udsat indtil de senere år. Newfoundland og Labrador råder i dag over en olieindustri, der målt på produktion er af samme størrelse som den danske olieindvinding i Nordsøen. Flere fakta, der beskriver provinsen, fremgår af Tabel 1. Tabel 1: Fakta om Newfoundland og Labrador Newfoundland og Labrador Areal, km Befolkning * Andel af befolkning på selve Newfoundland 94 % Andel af befolkning med aboriginal baggrund 3,2 % Indbyggere i St. John s * Arbejdsstyrke ** Arbejdsløshed 14,4 % ** Ansatte i olie- og gasudvinding samt støttevirksomheder 5.200* Olieudvinding, mio. tønder 97,6* *2009,**2010 Anm.: I følge Statistikbanken og indvindes der ca. 96 mio. tønder i den danske del af Nordsøen, hvilket giver beskæftigelse til personer (2009-tal). Kilder: Statistics Canada, Newfoundland & Labrador (2010) og City of St. John s (2010) Newfoundland og Labrador har siden indlemmelsen i Canada været en såkaldt have not -provins i den føderale Canadiske udligningsordning mellem provinserne. I 2008 blev Newfoundland og Labrador klassificeret som en have -provins, idet provinsregeringen for første gang havde overskud på budgettet. 6\n7 Overgangen fra en have not - til en have -provins fylder meget i lokalbefolkningens selvforståelse, og repræsenterer en positiv socioøkonomisk udvikling over de seneste år. Årsagen er royalties fra olieproduktionen og dens afledte effekter i provinsens samfundsøkonomi i øvrigt. En olieindustri udvikler sig i faser. Typisk opdeles den livscyklus, der er forbundet med en olie- eller gasproduktion, i fire faser: 1. Efterforskningsfasen 2. Anlægsfasen 3. Driftsfasen 4. Afviklingsfasen I et land, hvor olieindustrien er etableret, består industrien typisk af flere felter i forskellige faser. Newfoundland og Labrador befinder sig nu primært i driftsfasen, men står også over for nyanlæg og sporadisk efterforskning, sådan at olieindustrien samlet set veksler mellem fase 1-3. Industrien er således moden, og har endnu ikke påbegyndt afviklingen af felter. Nærværende rapport fokuserer primært på de første faser, som inden for en overskuelig fremtid kan blive virkelighed i Grønland, såfremt igangværende og kommende efterforskningsaktiviteter skulle lede til kommercielle fund. Det er imidlertid svært at skelne mellem de socioøkonomiske effekter af de enkelte faser, dersom felternes anlægs- og driftsfaser er overlappende. Rapporten fokuserer derfor dels på udviklingen over tid, dels på eksempler fra udviklingen af det første oliefelt, Hibernia, der i anlægsfasen var det eneste aktive projekt i provinsen. Der vil i rapporten løbende blive draget paralleller mellem vilkårene for udviklingen i Newfoundland og Labrador og Grønland. Foruden at undersøge hvorledes provinsregeringen og andre centrale aktører har formået at påvirke udviklingen i positiv retning, belyses de socioøkonomiske konsekvenser, som udviklingen har haft for den canadiske provins. Fokus vil være på erfaringerne med følgende temaer, der i grønlandsk sammenhæng er højt prioriteret: Involvering af lokalt erhvervsliv Inddragelse af lokal arbejdskraft Vidensoverførsel, herunder omfang og metode, der har sikret, og fortsat sikrer langsigtet kompetenceopbygning og lokale kompetencer indenfor olieindustrien og tilhørende erhverv Værn om sociokulturelle værdier og traditioner 7\n8 Rapportens struktur afspejler denne tematiske opdeling. 1.2 Fremgangsmåde Nærværende rapport er udarbejdet af NIRAS Greenland A/S efter opdrag fra Råstofdirektoratet. Studiet af erfaringerne med udviklingen af olieindustrien i Newfoundland og Labrador består dels af et litteraturstudie, dels af en interviewundersøgelse gennemført i Newfoundland og Labrador provinsens hovedstad St. John s i foråret Udgangspunktet for rapporten er litteraturstudiet, der beskriver fakta om størrelsesordner, forvaltning mm. Interviewene binder elementerne sammen, og giver mulighed for at besvare de tværgående spørgsmål, der ligger til grund for en perspektivering til grønlandske forhold. Figuren herunder viser fremgangsmådens tre hovedelementer: 2. En del, som primært baseres på et litteraturstudie og 3. En del, der hovedsageligt bygger på interviewene. Figur 1: Fremgangsmåde for casestudiet 1. En indledende del, der også sammenfatter de væsentligste perspektiver for Grønland Sammenfatning af de følgende kapitler Kapitel 1 og 2: Indledning og sammenfatning Hovedsagligt baseret på litteraturstudie Kapitel 3: Olieindustrien og dens betydning for samfundet Kapitel 4: Organisering og styring af olieindustrien Hovedsagligt baseret på interview Kapitel 5: Provinsregeringens strategi Kapitel 6: Involvering af lokale virksomheder Kapitel 7: Arbejdsmarked og uddannelse Kapitel 8: Sociokulturelle problemstillinger Interviewpersonerne var udvalgt, så de repræsenterede et bredt udsnit af private og offentlige aktører, der er oplistet i Tabel 2. Navnene på de enkelte interviewpersoner fremgår af bilag 1. 8\n9 Gennem interviewene blev der frembragt dels konkret information, herunder relevante publikationer, dels interviewpersonernes vurderinger af olieindustriens konsekvenser. Disse vurderinger er centrale i studiets opbygning, da de fremstår som ekspertudsagn på tværgående områder, der ikke er belyst selvstændigt i litteraturen. Tabel 2: Oversigt over interview Fokus Organisation Organisationer Myndigheder Universiteter Olieselskaber Rådgivere Newfoundland Employer s Council Federation of Labour National Ocean Industries Association (NOIA) Fish Food & Allied Workers Union One Ocean Canada Newfoundland Offshore Petroleum Board Department of Business Department of Natural Resources Department of Human Resources, Labour & Employment Memorial University Exxon Mobile Husky Energy Stantec Canning & Pitt Associates 9\n10 2 SAMMENFATNING PERSPEKTIVER OG ANBEFALINGER Udviklingen af nye og bæredygtige økonomiske sektorer i Grønland er ekstra vigtige i en tid, hvor de økonomiske prognoser er dystre og status-quo ikke er et alternativ. I de seneste år har Grønland oplevet et forøget pres på de offentlige finanser. Udgifterne til velfærdsforanstaltninger stiger, mens der ikke har været en tilsvarende stigning på indtægtssiden. Den stigende interesse for Grønlands offshore potentiale giver derfor grundlag for optimisme i forhold til at forbedre samfundsøkonomien, og dermed også skabe bedre balance i de offentlige finanser. Det ses således som et af de vigtigste skridt i vejen til ikke blot at blive et olieproducerende land, men også til at olieøkonomien kan danne baggrund for en mere selvbærende økonomi i Grønland. Det er derfor af afgørende betydning, at Grønland sikres størst mulig værditilvækst ved igangværende og kommende efterforskningsaktiviteter, og sidenhen og hvis muligt i anlægs- og driftsfaserne såfremt, der bliver gjort kommercielle fund. Sigtet med nærværende rapport har således været at undersøge de mulige socioøkonomiske konsekvenser af udviklingen af olieindustrien, samt styringen heraf. Udgangspunktet for undersøgelsen har været et studie af erfaringerne fra Newfoundland og Labrador provinsen i det nordøstlige Canada. På trods af en række centrale forskelle Newfoundland og Labrador og Grønland imellem, og at Newfoundland og Labrador har en veletableret olieindustri med tre større oliefelter i produktion i modsætning til Grønland, der fortsat befinder sig i efterforskningsfasen uden nogen fund af kommerciel betydning, vurderes det overordnet at være relevant at trække på en del af de erfaringer, som er gjort i den canadiske provins. Ikke mindst at bidrage til at skabe større indsigt i konsekvenserne af udvikling af olieindustrien, således at positive følgevirkninger kan forstærkes og negative konsekvenser adresseres. Styring På trods af en række centrale udfordringer er det overordnet lykkedes provinsregeringen i Newfoundland og Labrador at sikre dels etablering af en olieindustri, dels høj inddragelse af lokalt erhvervsliv og lokal arbejdskraft, dels hvad der nu er et solidt offentligt provenu. Studiet af Newfoundland og Labrador understreger dog, at udvikling af industrien kræver aktiv styring og fleksibel og langsigtet planlægning med henblik på at imødekomme de mange usikkerheder, tage højde for ændringer i forudsætningerne undervejs, og sikre en bæredygtig udvikling, hvor der fokuseres på kvalitet og kapacitetsopbygning frem for kvantitet i involveringen af lokalt erhvervsliv og lokal arbejdskraft. Det bidrager ligeledes til politisk troværdighed, et mere stabilt arbejdsmarked, og er vigtig for olieselskabernes fortsatte interesse i et lands offshore potentiale, og myndighedernes mulighed for at stille større krav i aftalerne med selskaberne. Endvidere fremhæves dels vigtigheden af tidligt at understøtte åben kommunikation og information til offentligheden. Kommunikation af usikkerheder skal komme tidligt for at sikre forståelse for usikkerhederne og dermed mulighed for rettidig reaktion i befolkning og erhvervsliv. Dels at det er afgørende med dialog med og involvering af centrale aktører som arbejdsmarkedets parter, uddannelsesinstitutioner, fiskeriet m.fl. Det vil 10\n11 sikre en forståelse for usikkerhederne forbundet med udviklingen, og dermed forventnings-afstemning og langsigtet tillid, og mulighed for involvering, mådehold og rettidig reaktion. Provinsregeringen i Newfoundland og Labrador har ligesom Selvstyret anvendt internationale rådgivere, og i industriens tidlige udviklingsstadier hentet inspiration fra andre lande. Overførsel af erfaringerne har imidlertid været problematisk i nogle situationer, hvor de udenlandske erfaringer ukritisk er overført til den lokale kontekst. Det være sig både med hensyn til gennemførelsen af konkrete offentlige investeringer, der illustrerer, at tiltag bør tilpasses og kun iværksættes, når de reelle behov er kendt, samt indretningen af det formelle grundlag for styringen af industrien og udviklingen. Grønland har i vid udstrækning hentet inspiration i netop Newfoundland og Labrador i indretningen af det formelle grundlag for udviklingen af industrien med bl.a. en vurdering af projekternes socioøkonomiske virkninger (Social Impact Assessment - SIA), miljømæssige virkninger (Environmental Impact Assessment - EIA) og benefit-planer, der alene fokuserer på, at ansøger kan påvise, at alle rimelige tiltag er blevet gjort for at sikre lokal deltagelse i projektet, og dermed størst mulig værditilvækst. Endvidere har Råstofdirektoratet som ansvarlig myndighed for forvaltningen af råstofområdet i Grønland samme beføjelser som den ansvarlige myndighed i Newfoundland og Labrador, The Canada-Newfoundland and Labrador Offshore Petroleum Board (C-NLOPB). Nedenstående skema illustrerer ligheder og forskelle Newfoundland og Labrador, og Grønland imellem, og indeholder elementer af den socioøkonomiske model begge steder. Den skematiske oversigt er opdelt i fire faser: En efterforskningsfase; første fund (Hibernia); andet fund (Terra Nova); og tredje fund (White Rose). Tabel 3: Sammenligning af fokusområder i de forskellige faser Fase Newfoundland og Labrador Grønland Efterforskningsfasen Ingen krav til Impact and Krav om IBA, herunder Benefit Agreement (IBA) involvering af lokal arbejdskraft, lokale virksomheder, samt videnoverførsel m.v. men tilpasset aktiviteternes omfang Første fund Ingen krav om involvering af lokal arbejdskraft og lokalt erhvervsliv i efterforskningsfasen Minimalt fokus på government take. Provinsregeringen dækkede op til 90 % af udgifterne til efterforskningsboringer. Intet båret partnerskab Diverse støtteordninger og lånegarantier Stort fokus på IBA, herunder involvering af lokal ar- Krav om udarbejdelse af vurdering af aktiviteternes samfundsmæssige bæredygtighed Stort fokus på government take Båret partnerskab ved Nunaoil A/S Ingen støtteordninger eller lånegarantier Stort fokus på og skærpede krav til IBA, herunder invol- 11\n12 bejdskraft, lokale virksomheder, samt konkrete krav til finansiering af forskning og uddannelse Stor investering fra de føderale myndigheder til udvikling af projektet (1 mia. CAD) samt lånegarantier på 1,6 mia. CAD Minimalt fokus på government take vering af lokal arbejdskraft, lokale virksomheder, samt fortsættelse af og større allokering af midler til national uddannelsesfond Deltagelse af Selvstyret i form af Nunaoil A/S (omfanget ukendt) Fortsat stort fokus på government take Andet fund Mindre krav til IBA Fortsat øget fokus på og skærpede krav til IBA Stigende fokus på government take Fortsat fokus på government take Ingen deltagelse af hverken den føderale regering eller provinsregeringen Fortsat deltagelse af Selvstyret i form af Nunaoil A/S (omfanget ukendt, men formentlig større end ved første fund) Mulige offentlige medinvesteringer i infrastruktur (anlæg af havne m.m.), men i samarbejde med industrien Tredje fund Stort fokus på IBA Do. Stort fokus på government take Deltagelse af provinsregeringen i videreudvikling af feltet gennem det offentlige energiselskab Nalcor Energy Den skematiske oversigt fremhæver følgende centrale pointer: At provinsregeringens strategi for forhandlinger og aftaler med olieselskaberne har udviklet sig fra udviklingen af det første felt, Hibernia, til det tredje felt, White Rose, og det seneste felt, Hebron, hvor anlægsfasen forventes påbegyndt i Bag ændringerne ligger der en række forhold og erkendelser, der er yderst relevante for Grønland. Ingen krav om IBA i efterforskningsfasen. Stor finansiel støtte fra det offentlige til udviklingen af det første kommercielle fund. Provinsregeringens strategi til håndtering af udviklingen i olieindustrien har udviklet sig over de sidste årtier fra støtteordninger og lånegarantier til langt skrappere krav til royalty og medejerskab. Det er bl.a. også medvirkende til, at den fulde økonomi- 12\n13 ske effekt af udviklingen først er slået igennem de seneste år. To væsentlige årsager hertil er for det første opbygningen af erfaring, den generelt forbedrede økonomi og udviklingen af en større politisk og administrativ kapacitet i provinsen, der gør, at der nu stilles langt højere krav til olieindustrien. For det andet har regeringsskifte i henholdsvis 1989 og 2003 ligeledes betydet ændret kurs undervejs. Provinsregeringen ser derfor i høj grad videreudviklingen af det tredje fund, White Rose, som projektet, hvor der er opnået mere favorable forhold på både royalties, ejerandele og benefits. De overlappende olieprojekter har sikret progression i lokale kompetencer og konkurrenceevne fra det ene felt til det næste, og efterhånden er det lokale erhvervsliv blevet udviklet. Derfor har olieselskaberne nu nemmere ved at levere på kravene om lokal involvering, end det var tilfældet under udviklingen af de første projekter. Provinsregeringen kan nu stille mere tilpassede krav til olieselskabernes benefitleverancer, fx omkring forsknings- og uddannelsesinvesteringer og inklusion på arbejdsmarkedet. At kravene til IBA i Newfoundland først kom i fokus da første kommercielle fund var gjort og siden er blevet skærpet løbende og i takt med udviklingen af aktiviteterne i industrien. I Grønland har der fra starten af været fokus på at krav til at en IBA-aftale skulle indgås allerede ved de første efterforskningsboringer. Imidlertid er det også vigtigt at understrege nødvendigheden af realisme i de krav, der stilles i forbindelse med IBA-aftaler. I efterforskningsfasen i særdeleshed er det vigtigt at holde sig tidsperspektivet for øje. Der kan således være tale om kortvarige efterforskningsprogrammer, hvorfor kravene til IBA bør afspejle dette. At der i Grønland er større fokus på IBA og government take, samt deltagelse af Nunaoil A/S allerede i efterforskningsfasen, samt ved eventuelle kommercielle fund og efterfølgende udvikling af felterne. Ligeledes fremgår det, at de grønlandske krav til IBA, fokus på government take samt båret partnerskab overstiger tilsvarende krav i efterforskningsfasen i Newfoundland og Labrador. Det er selvfølgelig ikke ensbetydende med, at der ikke kan stilles højere krav, men blot at styringen af udviklingen i Grønland er på højde, hvis ikke bedre end den tilsvarende i Newfoundland og Labrador på daværende tidspunkt. Provinsregeringen i Newfoundland og Labrador har således først indenfor de seneste år haft øget ejerskab gennem målrettet investering i ejerandele som strategisk mål, hvorimod Selvstyret deltager allerede i efterforskningsfasen som båret partner ved Nunaoil A/S, hvilket giver indtægtsmuligheder i en tidlig fase, samt ved hel eller delvis frasalg af ejerandelene efterfølgende. Selvstyreaftalen med Danmark medvirkede bl.a. til, at Grønland selv skal finansiere udvikling af råstofområdet. I modsætning til Newfoundland og Labrador, der via udligningsordninger og direkte økonomisk støtte fra den føderale regering har fået hjælp til finansieringen af projekter, skal Grønland selv finansiere en eventuel ejerandel. Det stiller særlige økonomiske udfordringer, og gør, at omfanget af Selvstyrets deltagelse i første omgang er ukendt, men formegentlig vil stige såfremt, der bliver gjort flere kommercielle fund. 13\n14 Positive følgevirkninger I studiet af Newfoundland og Labrador fremhæves en række positive følgevirkninger af udviklingen i olieindustrien, hvoraf nogle er af mere vedvarende karakter end andre. Følgende fire områder fremhæves som værende centrale: En ny sektor i økonomien; diversificering af økonomien; eksport af knowhow; og øget entreprenørskab og konkurrencedygtighed. Derudover har udviklingen bidraget til øget om end fluktuerende beskæftigelse i kraft inddragelse af lokale virksomheder og lokal arbejdskraft, underbygning af lokal kultur, samt sikret en ny selvforståelse i provinsen, og dermed erstattet en afhængighedskultur med større grad af selvværd. Udviklingen har bidraget til betydelig vækst i og en diversificering af økonomien. Særligt i de seneste ti år har provinsen oplevet en høj vækst i BNP, og en stigning i beskæftigelsen, hvilket har haft positiv indvirkning på de offentlige finanser, idet der i 2010 for første gang nogensinde er overskud. Det skyldes primært indtægter fra beskatning, provinsregeringens ejerandele i videreudvikling af et enkelt af de producerende felter, provenuet fra person- og selskabsskatter, samt det generelle løft af økonomien. Indregnes afledte effekter af olieindustriens køb af vare- og serviceydelser, opnås et BNPbidrag på ca. 30 pct. Ses der bort fra lønpres i enkelte sektorer, samt et stigende prisniveau på boligmarkedet, er inflationen ikke steget væsentligt som følge af det stigende aktivitetsniveau i økonomien. Det skyldes dels, at det i stort omfang har været muligt at imødekomme den forøgede efterspørgsel indenfor for byggebranchen efter kvalificeret arbejdskraft, dels tilknytningen til den canadiske økonomi og arbejdsmarked. Endvidere er det delvist lykkedes at imødekomme den store efterspørgsel efter arbejdskraft, at levere forskning til industrien, at opnå en forholdsvis høj grad af og tidlig involvering af lokale virksomheder og af mere end 50 pct. lokal arbejdskraft i anlægsfaserne og over 80 pct. i driftsfaserne. Det tilskrives bl.a.: Gennemførelsen af professionsopdelte fremskrivninger af arbejdskraftbehovet, at sammenholde det med den eksisterende arbejdsstyrke og arbejde strategisk med jobskabelse, opkvalificering gennem uddannelsestiltag og mobilitet, samt sikre tilgangen af udefrakommende arbejdskraft, herunder implementering af en nemmere administrativ praksis til håndteringen heraf. Tilstedeværelsen af et stort og velrenommeret universitet og et generelt velfungerende uddannelsessystem. Opbygningen af lokale organisationer til at arbejde med og om nødvendigt modarbejde olieindustrien. Det gælder organisering af arbejdskraften, virksomhederne, fiskeriet, og uddannelses- og forskningsindsatsen. Lokalbefolkningens uddannelsesmæssige engagement, forudgående erfaring med beskæftigelse i olieindustrien fra ansættelse uden for provinsen, samt sprogkundskaber. 14\n15 Videndeling mellem henholdsvis lokale virksomheder, lokale organisationer, de internationale partnere, olieselskaberne samt lokale videninstitutioner. Udbudstekniske tiltag, samt facilitering af internationale partnerskaber, og tilstedeværelsen af en lokal iværksætterånd. På mange måder har den økonomiske udvikling ligeledes været medvirkende til at løse frem for at skabe sociale problemstillinger. Kulturlighed, dialog og lokalt engagement fremhæves som væsentlige faktorer. Ovennævnte positive følgevirkninger er dog udfordret af en række forhold i en grønlandsk sammenhæng, og der skal en indsats til på disse områder for at sikre tilsvarende positiv udvikling i Grønland af evt. oliefund. Det er væsentligt at være opmærksom på eventuelle barrierer for mulige negative konsekvenser, der besværliggør ønsket om en bæredygtig og stabil udvikling af industrien. Såfremt de igangværende og kommende efterforskningsaktiviteter i Grønland måtte lede til kommercielle fund, er det derfor vigtigt at påpege nogle af de barrierer, som studiet af Newfoundland og Labrador har fremhævet, ligeledes kan forventes at være relevante for Grønlands vedkommende. Udfordringer Udviklingen af olieindustrien fra den tidligere efterforskningsfase til anlægs- og driftsfasen er karakteriseret ved uforudsigelighed og derfor generelt forbundet med stor usikkerhed. Usikkerhederne giver sig blandt andet til udtryk i udviklingens takt, tidsperspektiv og omfang på følgende måder: Høj initial usikkerhed: De store omkostninger i efterforsknings- og anlægsfasen stiller høje krav til størrelsen af evt. oliefund, tilgængelighed, investeringsbehov mv. for at sikre rentabilitet i udnyttelsen. Hvis der etableres en olieindustri i Grønland, kan den således blive af mindst samme størrelsesorden som i Newfoundland og Labrador. Usikker tidshorisont: Der har været et betydeligt gab i tid mellem afholdte udgifter i anlægsfasen og indtægter fra produktionsfasen. I Newfoundland og Labrador gik der ca. 15 år fra det første felts anlæg blev påbegyndt, til provinsen modtog de første indtægter. Fluktuation: Varierende aktivitet i efterforsknings- og anlægsfaserne medfører store udsving i beskæftigelsen. Ligeledes kan fluktuation i oliepris og -produktion medføre stor variation i indtægterne i produktionsfasen. Udviklingsfaser: Efterforskning, anlæg, drift samt på længere sigt afvikling er forskellige faser med forskellige aktivitetstyper. Faserne for de enkelte felter vil overlappe hinanden, og det faktiske forløb for olieindustriens udvikling er således summen af aktiviteten på de enkelte felter. Håndtering af disse usikkerheder repræsenterer en stor udfordring. Det betyder, at planlægning og forvaltning af udviklingen skal være tilpas fleksibel til at kunne tage 15\n16 højde for ændrede forudsætninger undervejs i projekterne, og den skal samtidig være langsigtet til at sikre en bæredygtig udvikling. Foruden udfordringerne forbundet med den store usikkerhed, er der en række øvrige konkrete udfordringer, der bør fremhæves: På trods af olieindustriens positive beskæftigelseseffekt i St. Johns er der fortsat høj arbejdsløshed, især blandt unge, samtidig med at der forekommer rekrutteringsproblemer som følge af arbejdsmarkedets begrænsede kapacitet. Arbejdsmarkedet er præget af flaskehalse på flere områder, hvilket bl.a. er forbundet med svag rekruttering af udefrakommende arbejdskraft, manglende evne til at tiltrække og fastholde kvalificeret arbejdskraft, den demografiske udvikling i provinsen, og problemer med den lokale arbejdskrafts kompetencer og mobilitet. Selvom udviklingen ikke har haft den store effekt på det generelle prisniveau, bortset fra en stigning i boligpriserne, eller lønniveauet, forventes de langsigtede rekrutteringsproblemer at medføre risici for overophedning og lønpres på hele arbejdsmarkedet, men i særlig grad indenfor byggeriet, tekniske videregående uddannelser samt uddannet sundhedspersonale. Bl.a. vil et stort behov for tiltrækning af udefrakommende arbejdskraft medføre et stigende behov for investering i infrastruktur i form af boliger, skoler m.m. Store fluktuationer i især beskæftigelsen i forbindelse med anlægsarbejder betyder bl.a., at den tidlige indsats med involvering af lokale erhvervsliv og arbejdskraft har været kritiseret for at være for kortsigtet. Fokus på maksimering af lokal involvering allerede i efterforsknings- og anlægsfaserne kan medføre store udsving i beskæftigelsen og stille uhensigtsmæssige krav til de lokale virksomheders opbygning af kapacitet. En varig involvering bør derfor være målsætningen, hvilket indebærer en langsigtet strategi og indsats, for at skabe fremadrettede jobmuligheder og for at opkvalificere med henblik på at skabe kompetencer. Selvom omfanget af negative sociale konsekvenser som følge af udviklingen har været begrænsede, betyder en generel centralisering i samfundet, at størstedelen af den økonomiske aktivitet er koncentreret omkring provinshovedstaden St. John's. Endvidere er arbejdsmarkedet præget af manglende ligestilling, herunder inklusion af grupper med lavere beskæftigelsesgrader, og den manglende interne mobilitet har medvirket til, at der på en og samme tid er fuld beskæftigelse og flaskehalse på arbejdsmarkedet i provinshovedstaden St. John s samtidig med en høj samlet arbejdsløshed i hele provinsen. Udfordringerne forbundet med erhvervslivets manglende kritiske masse, samt kapacitet til og erfaring med leverancer af vare- og serviceydelser til industrien fremhæves som væsentlig i forhold til at sikre en højere grad af involvering af lokale virksomheder og dermed værditilvækst. Det lokale erhvervsliv har vanskeligt ved at efterleve olieindustriens store krav til leverandørernes overholdelse af relevante internationale kvalitetsstandarder, sikkerhedsprocedurer, samt at afholde høje omkostninger forbundet med at tilvejebringe nødvendig kapacitet, materiel og viden. 16\n17 I en grønlandsk sammenhæng vil disse konkrete udfordringer være mindst lige så store og formentlig større end de har været i Newfoundland. For at forstærke de positive følgevirkninger samt adressere udfordringerne og sikre en bæredygtig udvikling ved en eventuel olieindustriudvikling, vil styringen, herunder Selvstyrets rolle være vigtig. Det er imidlertid ikke alene er en opgave for Selvstyret, men det kræver nært samarbejde med andre offentligt og private aktører med interesse i udviklingen, samt en omstillingsparat befolkning. Udviklingen i Newfoundland vidner om, at den økonomiske udvikling på mange måder har været med til at løse frem for at skabe sociale problemstillinger. Her står Grønland givetvis også med en stor udfordring. Der vil være en række kulturelle og sproglige barrierer, som kræver en særlig indsats fra lokalbefolkningen, myndigheder og olieselskaber at håndtere. Anbefalinger Skal Grønland sikres størst mulig værditilvækst af de igangværende og kommende efterforskningsaktiviteter, samt videreudvikling af industrien såfremt, der bliver gjort kommercielle fund, understreger nærværende rapport nødvendigheden af, at der opstilles konkrete, målrettede og langsigtede handlingsplaner for til stadighed at imødegå de udfordringer, der er på erhvervsområdet, arbejdsmarkedsområdet, uddannelsesområdet, og det sociale område, eller som forventes at ville fremkomme i fremtiden. Det er nødvendigt at anskue disse udfordringer i en helhedsbetragtning, og det er vigtigt at fastsætte grundlæggende principper for indsatsen i forbindelse med udviklingen af en eventuel fremtidig olieindustri. På denne baggrund anbefales det derfor, at Råstofdirektoratet snarest påbegynder arbejdet med en strategisk vurdering af samfundsmæssig bæredygtighed af en mulig olieindustri i Grønland for at finde bæredygtige løsninger på nogen af de centrale problemstillinger, der fremhæves i nærværende rapport. Disse løsninger skal samtidigt prioritere behovet for at finde langsigtede, realistiske og økonomisk forsvarlige løsninger, og i øvrigt tage udgangspunkt i en afvejning mellem at sikre størst muligt udbytte i Grønland og fortsat interesse fra industriens side. Med henblik på konkrete løsninger og nye initiativer kan der med rette hentes inspiration i erfaringerne fra Newfoundland og Labrador med henholdsvis en aktiv og målrettet arbejdsmarkeds-, uddannelses-, og erhvervspolitik. Det er dog vigtigt, at Grønland tilpasser løsningerne til dets egen kontekst, og ikke blot overfører erfaringerne direkte. Af konkrete anbefalinger fremhæves følgende: At erhvervsfremme-, arbejdsmarkeds-, og uddannelsespolitik og tiltag styrkes. Det kræver bl.a. et nært samarbejde mellem det offentlige og private erhvervsliv. For at modvirke arbejdsmarkedets og erhvervslivets begrænsede kapacitet anbefales det dels at gennemføre en analyse af, hvor der med rette kan og bør sættes ind, og at der gennemføres professionsopdelte fremskrivninger. 17\n18 Både råstofsektoren og energiintensiv industri præges af behov for overførsel af international kapital, viden og avanceret teknologi til Grønland. Det betyder, at der opstår en naturlig arbejdsdeling, hvor et udenlandsk selskab går ind med direkte investeringer og viden, og hvor forskellige opgaver som transport, entreprenørvirksomhed, catering m.v. outsources til andre virksomheder. Det er afgørende, at grønlandske virksomheder på alle måder er beredt til at imødekomme de krav, som udbud af sådanne opgaver stiller til virksomhederne. Det anbefales, at Selvstyret i samarbejde med erhvervslivet faciliterer disse samarbejder og partnerskaber. At der arbejdes med udbudskrav med henblik på at sikre øget involvering af lokalt erhvervsliv. Af konkrete krav kan nævnes: Udbud med langt varsel, begrænsede udbud, så mindre virksomheder kan byde ind; teknologioverførsel; etablering af rejsefond. At der allokeres midler til en fokuseret vifte af uddannelsestiltag. Eventuelt i fremtidige IBA forhandlinger hente inspiration i de konkrete krav, der nu stilles til selskaberne i efterforskningsfasen i Newfoundland og Labrador, herunder at udgifter til forskning og uddannelse skal udgøre ca. 5 pct. af de samlede efterforskningsudgifter. Midlerne reserveres til etablering og vedligehold af uddannelsesinstitutioner, teknologioverførsel og at fremme erhvervsuddannelser samt støtte til forskerstillinger og stipendier. At Selvstyret sikrer, at de relevante aktører bliver klædt på til at agere i forhold til olieindustrien. Selvstyrets rolle kunne eksempelvis være at facilitere dialogen mellem lokale organisationer og olieindustrien samt støtte de lokale interesseorganisationer i opbygningen af en struktur samt kompetenceopbygning, der gør det muligt at handle kollektivt i forhold til olieindustrien, og at gøre disse til ligeværdige forhandlingspartnere med olieindustrien. Etablering af et tilsvarende samarbejdsorgan som One Ocean til at sikre overensstemmelse og gode samarbejdsrelationer fiskerierhvervet og olieindustrien imellem. 18\n19 3 DEN SAMFUNDSØKONOMISKE BETYDNING AF OLIEINDUSTRIEN I NEWFOUNDLAND OG LABRADOR I modsætning til Grønland, har olieindustrien i Newfoundland og Labrador en 100-årig lang historie. Offshore aktiviteten tog for alvor fart i 1990 erne på baggrund af efterforskningsaktiviteter fra 1950 erne og frem. Der har dog kun været produktion siden 1998 (Gov. of Newfoundland and Labrador, uden år). Olieindustrien har haft og har fortsat stor betydning for økonomien i Newfoundland og Labrador. Den stigende interesse for Grønlands offshore potentiale giver derfor grundlag for optimisme i forhold til udvikling af nye og bæredygtige økonomiske sektorer, og dermed en forbedring af den grønlandske samfundsøkonomi. Det er dog vigtigt at understrege, at det kun er såfremt, der bliver gjort kommercielle fund, og der efterfølgende etableres kommerciel udnyttelse af forekomsterne i de grønlandske havområder. Dette kapitel giver et generelt overblik over produktion og beskæftigelse i olieindustrien i Newfoundland og Labrador samt indvirkningen på de offentlige finanser, inflation, migration m.m. Nedenfor ses den fluktuerende udvikling i olieudvinding og beskæftigelse i St. John s, hvor der i perioden er blevet produceret fra tre felter (Figur 2). Figur 2: Udvikling i oliebeskæftigelse (venstre akse) og -produktion (højre akse) Ansatte (tusinde) 2,5 2 1,5 1 0,5 0 A Ansatte i produktion Ansatte i støtteaktiviteter Olieproduktion Anm.: Tallene for beskæftigelse dækker de to afgrænsede statistiske kategorier: Oil and Gas Extraction samt Support Activities for Mining and Oil and Gas Extraction. Der er således et vist overlap med provinsens mineindustri, mens der ikke er medtaget bl.a. anlæg, raffinering og engrossalg. Kilde: Statistics Canada Der udvindes i dag ca. 98 mio. tønder årligt, hvilket er lidt under niveauet for 00 erne (Figur 2). Reserverne er skønnet til mio. tønder olie og 300 mia. m 3 naturgas, hvor udvindingen af sidstnævnte ikke er indledt (C-NLOPB 2010) Olieproduktion (mio. tønder) 19\n20 Beskæftigelsen i olieproduktion og støtteaktiviteter udgør i dag ca fordelt nogenlunde ligeligt på ansatte i selve produktionen og ansatte i støtteaktiviteter (Figur 2). Generelt er der store fluktuationer i beskæftigelsen i forbindelse med anlægsarbejderne. Eksempelvis var ca. 400 beskæftiget med anlægsaktiviteter i 2002, hvilket steg kraftigt til knap to år senere for at blive reduceret til blot 15 i 2006 (PRAC 2009). I Tabel 4 og Figur 3 ses et overblik over de økonomiske aktiviteter i offshoresektoren i Newfoundland og Labrador. Heraf fremgår det bl.a., at: Der gik år fra et felt blev fundet, til anlægsfasen blev påbegyndt. Der gik herefter yderligere 3-6 år, før produktionen startede. Der er store udsving i efterforskningsaktiviteterne fra år til år. Eksempelvis var der næsten ingen aktivitet i 1990 erne, mens 1980 erne og 00 erne var præget af hhv. megen og nogen aktivitet. I sidste halvdel af 00 erne blev anlægsfasen helt afløst af driftsfasen, som nu er den dominerende. Det første offshore projekt, Hibernia, er en boreplatform af typen Gravity Based Structure (GBS), hvoraf det fra myndighedernes side blev stillet som krav, at en stor del af anlægsarbejdet blev udført i Newfoundland. De to efterfølgende projekter, Terra Nova og White Rose, er af typen Floating Process, Storage and Offloading (FPSO), og begge produceret på udenlandske værfter men samlet i Newfoundland. Det kommende Hebron-projekt er planlagt som GBS, og skal bygges i de samme anlæg ved Bull Horn som Hibernia. Figur 3 illustrerer olieindustriens faseopdelte udvikling fra 1980 erne til 00 erne. Samtidig viser det seneste årtis forløb, at efterforskningsfasen blev gentaget efter en pause under anlæggelsen af Hibernia. Generelt er billedet, at faserne for de enkelte felter overlapper hinanden. En væsentlig årsag til de store udsving i aktiviteten er, at aktiviteterne set under ét består af en bred efterforskningsindsats med fokus på mange felter samt af en anlægs- og driftsfase for de få felter, hvor udvinding indledes. Det faktiske forløb for aktiviteterne bliver således summen af aktiviteterne i de enkelte felter. Efterforskningsaktiviteterne gælder både felter, der ikke er blevet til noget, og felter, hvor kommerciel udnyttelse allerede finder sted. Som det fremgår, kan perioden mellem fund og anlægsfase variere en del. Hibernia blev opdaget og anlagt først. Hebron blev opdaget som det andet felt, men anlægsfasen forventes først påbegyndt i Der kan være en række årsager til denne tidsmæssige forskydning mellem faserne for de enkelte felter. Vigende oliepriser påvirker felternes rentabilitet, og vil derfor have indflydelse på, hvor hurtigt et fund kommer i produktion. Sammenlignet med i dag var olieprisen på verdensmarkedet relativ lav i 1980 erne og 1990 erne, hvorefter den steg omkring årtusin- 20\n21 Felt Felt fundet deskiftet til et væsentligt højere, men fluktuerende niveau i 00 erne (jf. bilag 2). Men også andre forhold som eksempelvis den tekniske kompleksitet, olieselskabernes øvrige portefølje verden over samt forhandlinger mellem myndigheder og olieselskaberne har betydning. Tabel 4: Oversigt over offshore projekter Start af driftsfasen Start af anlægsfasen Platformtype *Gravity Based Structure;** Hibernia Management and Development Company Ltd. (herunder ExxonMobil, Chevron m.fl.) *** Floating Process, Storage and Offloading: **** planlagt Kilde: Gov. of Newfoundland and Labrador, 2010 Produktion (2009), mio. tønder Udvindelige reserver, mio. tønder, i alt Akkumuleret produktion, mio. tønder, ultimo 2009 Primært olieselskab Hibernia GBS * 45, HMDC ** Terra Nova FPSO *** Suncor Energy White FPSO ** 137 Husky Energy 22,8 339 Rose Hebron **** 2017 **** GBS * ExxonMobil Figur 3: Udgifter til efterforskning (orange), anlæggelse (grøn og lilla) samt produktion (blå) i perioden , mio. CAD Kilde: C-NLOPB i PRAC (2009) 21\n22 De første tre projekters anlægsfaser har afløst hinanden, hvilket har været med til at udjævne den samlede beskæftigelse i projekterne. Alligevel har der været store udsving i anvendelsen af arbejdskraft (Figur 4). Det ses ligeledes, at beskæftigelsen varierer meget fra projekt til projekt, især i anlægsfasen. Samtidig indikerer figuren, at beskæftigelsen i driftsfasen er nogenlunde lige stor for de tre felter på trods af, at størrelsen på produktionen varierer. Det kan med andre ord være vanskeligt at estimere såvel det samlede behov for arbejdskraft som behovet for arbejdskraft for et enkelt oliefelt i de enkelte faser. Figur 4: Offshore-projekternes samlede beskæftigelse i anlægs- og driftsfasen Anm.: Den statistiske afgrænsning af beskæftigelse varierer fra den anvendt i Figur 2, hvilket forklarer, hvorfor tallene er forskellige. Tallene her er opgjort pr. offshoreprojekt og inkluderer anlægsfasen, hvorimod Figur 2 er baseret på snævre, men tværgående statistiske kategorier. Kilde: Gov. of Newfoundland and Labrador (2007) Figur 5 illustrerer den betydelige forskel på felternes størrelse. Den årlige produktion fra Hibernia er således nogenlunde lige så stor som den samlede produktion fra Terra Nova og White Rose. Hibernias samlede reserver næsten dobbelt så store som i de to andre felter til sammen (Tabel 4). Samtidig kendes felternes faktiske størrelse ikke, før produktionen er i gang. Selvom Tabel 4 angiver de samlede udvindelige reserver for de tre igangværende oliefelter, er det usikkert hvor meget af reserven, det er rentabelt at udnytte. Figur 5: Oliefelternes historiske og fremskrevne produktion, kumulerede tal, Hebron White Rose Terra Nova Hibernia Mio. tønder Kilde: Wade Locke (pers. kontakt) 22\n23 Netop usikkerheden om fx beskæftigelsens og produktionens størrelse for selv et enkelt oliefelt understreger, at planlægningen i forbindelse med udviklingen af olieindustrien bør være fleksibel. Den store usikkerhed forårsages af en række ubekendte faktorer såsom: Antallet af oliefelter. Hvor mange oliefelter vil der blive tale om? Hvis der først bliver fundet olie/gas et sted, er det sandsynligt, at der bliver fundet olie/gas flere steder, da efterforskningen i givet fald vil blive intensiveret. Oliefelternes størrelse og indhold, herunder olie eller gas eller begge dele. Den forventede længde af felternes anlægsfase, driftsfase, samt den anvendte teknologi. Betingelser for inddragelse af lokal arbejdskraft, lokale virksomheder og lokal produktion, herunder udbuddet af kvalificeret arbejdskraft samt tilstedeværelsen af et konkurrencedygtigt lokalt erhvervsliv. Nødvendigheden og omfanget af følgeinvesteringer i infrastruktur, herunder havneanlæg, lufthavne, bydele mv. Graden af beskæftigelse i indirekte erhverv. Det afhænger af svarene på ovenstående spørgsmål, samt af hvor meget og hvor godt, lokalsamfundet er til at udnytte de nye muligheder. Usikkerheden vanskeliggør forudsigelse af udviklingen. Det er derfor centralt, at planlægningen er fleksibel og i stand til at tage højde for ovennævnte faktorer og løbende ændringer i forudsætningerne. Denne pointe tages op løbende i rapporten, belyses fra forskellige vinkler, og er en central konklusion på studiet af udviklingen i Newfoundland. 3.1 Befolkning og arbejdsmarked Newfoundland og Labrador har ca. 0,5 mio. indbyggere med hovedparten bosiddende i provinshovedstaden St. John s med knap 0,2 mio. indbyggere. Befolkningsudviklingen medfører et forventet fald i arbejdsstyrken, fordi antallet af indbyggere over 64 år forventes at stige fra til over de næste 15 år på trods af et stort set konstant samlet folketal. Med sine 350 forsynings- og servicevirksomheder og tilstedeværelsen af internationale olieselskaber kalder St. John s sig Energihovedstad 1. Byens indbyggertal har fluktueret med udviklingen i oliesektoren, og afhænger både af vandringen fra land til by internt i provinsen og immigration udefra. For første gang siden midten af 1970 erne er der fra 2008 positiv nettomigration til Newfoundland og Labrador (Figur 6). Provinsregeringen forbinder immigrationen i de\n24 seneste år med stærk økonomisk udvikling, forbedret beskæftigelse og dårligere tider i de canadiske økonomiske lokomotiver Ontario og Alberta (Gov. of Newfoundland and Labrador 2010). Figur 6 viser i øvrigt, at migrationen var negativ og faldende, da anlægsaktiviteten var på sit højeste i begyndelsen af 1990 erne, men siden 1997 er udviklingen vendt til en positiv immigration i takt med, at driftsfasen blev påbegyndt. Dette bekræfter dels provinsregeringens pointe om betydningen af en stærk økonomi, dels at driftsfasen i højere grad anvender lokal arbejdskraft, herunder tiltrækker veluddannede som bosætter sig i provinsen, fastholder fastboende, og får fraflyttere til at vende hjem til provinsen. Figur 6: Nettomigration Nettomigragtion (tusinde personer) Anm.: Figurens år 1990 dækker over andet halvår 1990 og første halvår 1991 og så fremdeles. Kilde: Statistics Canada Sammenholdt med Newfoundland og Labrador vil mønstret i Grønland givetvis være anderledes. Et eventuelt kommercielt fund af olie i Grønland, og en efterfølgende udvikling af anlægs- og driftsfasen vil afstedkomme en positiv nettomigration som følge af en øget tilgang af grønlændere bosat i udlandet, udefrakommende samt mulig fastholdelse af den nuværende arbejdskraft. Selvom det først er i de seneste år, at der har været nettotilflytning, er der ikke tvivl om, at olieindustrien har drevet væksten gennem flere år. Ifølge sammenslutningen Petroleum Research Atlantic Canada (PRAC 2009, se bilag 2) har olieindustrien i gennemsnit genereret knap direkte og afledte job årligt i provinsen samt reduceret arbejdsløsheden med 1,7 procentpoint i perioden Samtidig har de højere olielønninger og stigende befolkningstal øget arbejdsstyrken. Groft sagt så steg arbejdsstyrken med to personer, hver gang der blev skabt tre nye job i oliesektoren. Arbejdsmarkedet behandles nærmere i kapitel 7 om arbejdsmarked og uddannelse. 24\n25 Olieindustrien er ligeledes blevet tilskrevet et højere årligt befolkningsniveau på gennemsnitligt personer i perioden (PRAC 2009, se bilag 2). Tallet varierer betragteligt fra år til år, hvilket indikerer, at en stor andel af arbejdskraften kun opholder sig i provinsen i en kortere periode. De store udsving i beskæftigelse og befolkning besværliggør ønsket om bæredygtig og stabil vækst. Især i anlægsfasen og udbygningen af oliefelterne er der store udsving i beskæftigelsen. 3.2 Økonomisk betydning Newfoundland og Labrador har været inde i en positiv økonomisk udvikling. Således har væksten i BNP været stigende siden årtusindeskiftet (Figur 7).I den viste periode steg provinsens nominelle BNP med 171 pct. mod kun 125 pct. i hele Canada. Det kan bl.a. tilskrives udviklingen af den lokale olieindustri. Udelades kriseåret 2009, ville tendensen være endnu mere udpræget (Figur 7). Figur 7: BNP, , løbende priser 35 CAD mia Totalt BNP (Newfoundland og Labrador) BNP (olie) Anm.: Vi har ikke kendskab til modelleringer af oliens BNP-effekt efter Kilde: Statistics Canada, PRAC (2009, se bilag 2) Indregnes indirekte konsekvenser i form af afledte effekter af olieindustriens vare- og serviceindkøb, opnås et BNP-bidrag på ca. 35 pct. (PRAC 2009; se bilag 2). Den økonomiske effekt for befolkningen i Newfoundland og Labrador er dog væsentlig mindre, da store dele af indkomsterne tilfalder udenlandske selskaber og udenlandske ansatte. Modelberegninger viser, at kun ca. 5 pct. af provinsens lønninger mv. kan tilskrives olieaktiviteten. Det svarer til 0,6 mia. CAD årligt. Tilsvarende estimeres det, at olien bidrager med 5 pct. af detailhandlen og husbyggeriet. Dette svarer til hhv. 0,3 mia. CAD og 0,1 mia. CAD (PRAC 2009; se bilag 2). Olieindustriens internationale karakter gør således, at BNP godt kan vokse uden, at den følges af en tilsvarende udvikling i de lokale gevinster. 25


1 til arbejdsmarkedsuddannelsen Innovativ gastronomi Nr Udviklet af: Alex Nielsen, Frank Larsen & Peter Skotting Dalum UddannelsesCenter Landbrugsvej Odense S April 2008\n2 1. Uddannelsesmålets sammenhæng til FKB og TAK er Uddannelsesmålet hører til den fælles kompetencebeskrivelse (FKB) nr Madfremstiiling restaurant, kantine og catering. FKB en kan hentes på Uddannelsesmålet er relevant for følgende arbejdspladser/jobfunktioner: Jobområdet varetages overvejende af kokke, smørrebrødsjomfruer, catere, cafeteria- og kantineassistenter, ernæringsassistenter og ikkefaglærte. De typiske arbejdspladser omfatter restauranter, hotelkøkkener, kroer, kursuscentre, cafeterier, bistroer mv. samt forskellige former for kantiner. I al madfremstilling udgør oplevelsen en uadskillelig og integreret del af produktet. Afhængigt af arbejdspladsens øvrige karakteristika kan oplevelsen spille en større eller mindre rolle, spændende fra det spektakulære helhedsindtryk til den basale præsentation af de tilberedte retter. Uddannelsen henvender sig til personer, der ønsker direkte anvendelig inspiration til at arbejde bevidst med kreative processer og integrere en oplevelsesdimension i den daglige madforplejning fra menuplanlægning til anretning af mad. Arbejdsfunktioner Uddannelsesmålet er rettet til følgende TAK er i FKB en: Menuplanlægning & varebestilling i madfremstilling, herunder mere specifikt kompetencer vedr. kreativitet, tidens trends, sæsonvarer og varekendskab. Produktion og afvikling/salg af mad, herunder specifikt kompetencer vedr. planlægning af arbejdet, udvælgelse og klargøring af friske råvarer, anvendelse af relevante tilberedningsmetoder og anretning. Deltagerforudsætninger Uddannelsen er rettet mod personalegrupper, der arbejder med madfremstilling i restauranter, hotelkøkkener og kantiner samt catervirksomheder. Deltagerens faglige forudsætninger i forhold til uddannelsesområdet vil være afhængigt af arbejdsorganiseringen på den enkelte arbejdsplads. Det betyder, at den enkelte medarbejders beføjelser og arbejdsopgaver kan være forskellige. Struktur Der er ingen kurser, som er særligt påkrævet forud for denne uddannelse. 2\n3 2. Ideer til tilrettelæggelse Uddannelsesmål Deltageren kan arbejde innovativt med at udvikle nye retter. Deltageren kan anvende brainstorming og mindmap som konkrete værktøjer til at fremme den innovative proces i udvikling af nye retter. Deltageren afprøver og kan anvende råvarer, benytte tilberedningsmetoder og anrette på nye måder. Deltageren afprøver og kan udvikle nye retter med udgangspunkt i de sæsonbetonede råvarer, som er til rådighed. Deltageren kan på baggrund af viden om sensorik arbejde med at udvikle og forfine smagsoplevelsen. Idéer til tilrettelæggelse af undervisningen Undervisningen foreslås struktureret med afsæt i brainstorming og mindmap som metodeværktøjer. Brainstorming er en metode, der er rigtig god at anvende, når der er behov for at finde på nye måder at gøre ting på. Formålet er at generere så mange idéer som muligt. Det er ud fra mange forskellige strøtanker, de rigtige gode ideer skal findes. Fx ud fra følgende model: Sig hvad der umiddelbart falder dig ind Byg videre på andres ideer Skyd ikke idéer ned Tænk i stikord Mindmap en metode til at overskue og strukturere forskellige emner og opgaver på - en metode til at skabe huskekort eller mentale kort over det, man ønsker at have overblik over. Man udarbejder et mønster gerne bestående af billeder, farver og tekst over emnet. Herved er det lettere og hurtigere fremkalde den ønskede information og med et meget større overblik. Ideerne struktureres med brug af fx følgende mindmap: 3\n4 Idéen er, at man tager udgangspunkt i sæsonens friske råvarer, eller råvarer man alligevel har i kølerrummet eller som kunden måske ønsker. Man starter med hovedråvaren, fx torsk, og brainstormer tilberedningsmetoder, kombinationsråvarer, udformninger og smagsaromer på denne. Udover hovedråvaren er der andre elementer i en ret, som man laver samme øvelse på. På denne måde kan man fortsætte nærmest i det uendelige. Hvis man i en sammensætning pludselig finder på en ny tilberedning, tilføjer man blot denne til mindmappet. Dette udvider hele tiden mulighederne. Det kan også forekomme, at en råvare, man ikke har indkøbt, virker som et bindeled. Her må man vurdere, om det giver mening at anskaffe den for at opnå en helhed i retten. Der kan sammensættes en lang række kombinationsmuligheder, og det er en god ide at lave 3 4 forskellige forslag, før man beslutter, hvilken man vil afprøve. Forslag til afvikling af undervisningen 1. dag a) Indledende teori b) Individuelt arbejde med den kreative proces til 2. dag. Hovedråvarer, tag fx udgangspunkt i henholdsvis klassiske råvarer/retter og mere utraditionelle råvarer/retter 2. dag a) Fremstilling af 2 retter b) Feedback c) Evaluering og spørgsmål 3. Opgaver, undervisningsmaterialer Man kan fx tage udgangspunkt i opgaver, der omfatter: Den kreative proces - fra ide til produkt mindmap/ brainstorm udvælgelse. Målgruppe, madstil- og kultur Rettens/menuens størrelse Sæsonvarer Kvalitet og pris Sensorik Råvarekendskab og tilberedningsmetoder nye som gamle Præsentation af retten/menuen 4. Afholdelsesformer Kurset veksler mellem teori og praksis. Der kan med fordel tages afsæt i deltagernes konkrete hverdag og afgrænsede problemstillinger. Ved at perspektivere dette sammen med deltagerne, vil der ske en høj grad af overføring mellem undervisning på kurset og deltagernes praksis. 4\n5 5. Litteraturliste og nyttige links Litteraturliste Andersen Kirsten & Mariann Bach Nielsen: Skolematerialet "Mind Map - streg for streg. Andersen Kirsten & Mariann Bach Nielsen: Visuel Mind Mapping. Mnemosyne Forlag 1999 Botorp Ole: Kokkebogen lærebog for kokke. Erhvervsskolernes Forlag 1999 Brandt, Claus Angelo & Carsten Lunding: Smagsdommern. Eget Forlag 2006 Löwgren & Stolterman: Brainstorming, uddrag fra "Design av informationsteknik". Studentlitteratur, 1998 Nielsen, Dorte: Idébogen - kreative værktøjer og metoder til idé- og konceptudvikling. Links\nSide 1 af 9 Nummer: 2249 Titel: Detailforarbejdning og forædling af ferskvarer Kort titel: Detailkød Status: GOD Godkendelsesperiode: 30-08-2010 og fremefter Beskrivelse af jobområdet Definition af jobområdet


Equus quagga, egenskaber, behavior, fodring, underarter\n30-01-2018 Jakobine Ballin E\nZebra sletter af savanne, eller bare almindelig sund, er den mest almindelige og udbredte type zebra. Det er typisk for sletterne og savanner fra det sydlige Etiopien langs Østafrika og så langt sydpå som Angola og det østlige Sydafrika. Zebra sletten er mindre talrige i dag, end det var før i tiden på grund af menneskelige aktiviteter som jagt og reduktion af levesteder, men det er stadig udbredt i visse reserver.\nSletterne zebra er medium i størrelse, bred krop og relativt korte ben. Voksne af begge køn har en højde på 1,5 meter og en længde på omkring 2,5 meter lang; De vejer omkring 385 kg. Ligesom andre zebraer, er deres kroppe dækket med sorte og hvide striber, og to personer aldrig se identisk lige. I øjeblikket seks underarter, en anerkendt udryddet. Alle har lodrette striber på forsiden af kroppen, som derefter bliver vandret så tæt på bagsiden. De nordlige arter har smallere og defineret striber; sydlige populationer har et lavere antal varierede, men i striber på nederste del af kroppen, ben og ryg. De første underarter, der skal beskrives, quagga, som allerede er udryddet, havde bagsiden brun uden striber.\nPlains zebraer er meget omgængelig og normalt bor i små grupper bestående af en han og en, to eller flere hunner og deres afkom. Disse grupper er permanent, og har tendens til at variere i henhold til habitat: i fattige områder, grupper er ofte små. Lejlighedsvis, er familier plains zebraer grupperet i store flokke af zebraer og andre arter, især gnuer og andre antilope.\nI modsætning til de fleste afrikanske hovdyr, de plains zebraer foretrækkes, men ikke påkrævet, lav stigning græs til græsning. Derfor er de udvides til andre arter, selv i skovområder regioner. Ofte de er de første arter vises i områder med rigelig vegetation. Først efter at zebraer har indtaget og højt græs trampet, antiloper og gazeller vises. Men for at beskytte sig mod rovdyr, zebraer almindeligt tilbagetog til at åbne områder, hvor de har god sigtbarhed om natten, og skiftes på vagt tid. Zebras lever af en bred vifte af urter, selv om de foretrækker buddet og unge hvis tilgængelig; også de spiser blade og stængler lejlighedsvis.\nQuagga Boddaert, 1785\nGrants zebra Matschie 1892\nChapmans Zebra Layard 1865\nCrawshay s zebra De Winton, 1896\nForrige artikel Ernesto Guevara Lynch\nNæste artikel Esteban Serrador


Malling Kro i Aarhus | Mangospot\nMalling Kro opsummeret\nBaseret på 40\nHvornår var du på Malling Kro?:\nMaiken Shenoy medlem siden oktober 2012\n22 februar 2014 20:44\nJeg havde inviteret nogle veninde på Malling kro i forbindelse med gastro week.\nVi startede med 2 slags hjemmebragt brød med to slags smørelse. Det bedste brød jeg har fået længe. Det var der virkelig kælet for, og jeg kunne godt blive ret afhængig af det brød.\nForretten var fin og var flot anerettet. Det var fisk med forskellig tilbehør og skum. Advokado-skum og gætter på at det var citron eller mangoskum. Disse to var lidt for kikset sammensat -for voldsomme i kontrasten (meget sødt og pang og så ret neutral) Så harmonien opstod ikke. Men det var et godt forsøg.\nHovedretten var skøn, kødet smeltede på tungen og krydret helt perfekt. Tilbehøret passede fint til.\nDesserten var mine veninder super glade for og roste den. Kage med en slags vaniljecreme eller skum. Jeg derimod synes den var lidt smagsløs. Så det er vist smag og behag så.\nVi blev betjent af en rutineret gæv kvinde, som var personlig og havde en dejlig u-højtidelighed til betjeningen. Så det var også en del af oplevelsen for os.\nruesteen bendsen poul medlem siden august 2008\n27 marts 2011 10:50\njeg vil helt klart anbefale andre at tage forbi Malling kro og få dem til at holde jeres store fetster. Alt som jeg behøvede var at sige hvordan jeg gerne ville have at mine gæster skulle have for en oplevelse. Rico tog sig af vin og maden bestemte jeg selv ud fra hvad der var godt spise på denne årstid, og som rico sagde så er der jo tider på året hvor mad er billigere og så kan vi jo ligeså godt lavenoget lækkert til en billig penge...\ndet er virkelig en proffesionel mand..\ntak Rico for en god oplevelse fra mig og min familie.\nJørgen 50 år\n03 marts 2011 17:40\nHar været på Malling kro to gange. Første gang var ved et stort selskab hvor en ven holdte sin 30 års fødselsdag. Anden gang var mere intimt hvor vi var fire der fejrede en ven der blev 20 år. Begge gange fik vi formidabel mad, kan kun sige gode ting om selve maden. Det der dog overraskede mig mest var Ricos viden indenfor både maden som de mere våde sager, ja der gik nærmest lidt sport i at stille ham spørgsmål, og han kunne til vores overraskelse svare på alle de spørgsmål vi havde. Jeg selv er ikke så meget for at drikke øl, men ved da at de andre var vældig begejstret for de forskellige slags øl, som Rico anbefalede til netop vores mad. Bestemt et sted hvor jeg vil komme igen og anbefale andre at spise hos.\nFCA medlem siden november 2010\n01 november 2010 09:59\nVar på kæreste weekend med konen og havde bestilt 5 retters luksusmenu med tilhørende vinmenu.\nVi var meget spændt på maden og vinen og kan kun sige at forventningerne i den grad blev indfriet...spændende mad, utroligt veltillavet og ledsaget af et godt vinvalg.\nSamtidigt ros til personalet for stor viden om det de serverede samt ikke mindst tid til lige at snakke et par ord med os i løbet af aftenen.\nDet er ikke sidste gang vi kommer til Malling Kro og vi kan absolut anbefale stedet - kanon oplevelse.\nCG86 medlem siden september 2010\nVar på Malling kro med fruen og fik kort og godt den bedste bedste restaurantoplevelse nogensinde.Vi fik 5 retter med vinmenu og alt var af meget høj standart. Vi fik blandt andet Flor de Pingus til rosa kalv, hvilket spillede perfekt.\nFor de vininteresserede, har Malling Kro et af de mest imponerende vinkort i Dk og samtidig en tjener/sommelier (Rico, med fortid på Michelin restauranter) som har en vanvittig stor viden om vin og man sidder med en fornemmelse af at han kan svare på alt hvad man spørger ham om.\nVil opfordre alle der søger en gourmetoplevelse til at besøge Malling Kro.\nThomasK medlem siden juni 2010\n28 juni 2010 14:24\nAnmeldelse af barnedåb afholdt på Møllegården på Alrø.\nKære Tina, Rico og øvrige ansatte på Møllegården.\nVi holdt barnedåb for Magnus i søndags og havde en helt fantastisk dag, hvilket I er en væsentlig del af årsagen til.\nVi er begge meget imponerede over hvor godt ALTING fungerede hos jer – i var godt forberedte, utrolig serviceminded og serverede ikke mindst noget utrolig lækkert mad og god vin. Det var alle pengene værd og mere til……\nVi har ikke fundet en eneste ting vi var utilfredse med – lidt mere solskin og mindre blæst kunne vi godt have ønsket, men det har I nok næppe indflydelse på ;o)\nAlle gæster har, både da tog nede fra jeg men også efterfølgende, rost os for at have fundet et så godt sted at holde barnedåb – den ros lader vi gå videre til jer som har fortjent det. Ingen tvivl om, at det er den optimale reklame I kan lave for jer selv, for både gæsterne og andre der har spurgt hvordan vores dag gik har planer om at besøge jer snart – det har vi også!\nSå endnu engang tusind tak til jer alle for en rigtig god dag – vi kommer helt sikkert igen.\nAnne-MetteogChristian medlem siden juni 2010\n02 juni 2010 21:06\nDet kan vist ikke gøres bedre!\nVi havde valgt at holde vores bryllup på Malling Kro og det har vi overhovedet ikke fortrudt...\nVi fik fantastisk mad, gode rammer og et fantastisk personale, som var med til at gøre vores dag uforglemmelig.\nDe sørgede for alt. Det eneste vi skulle ordne var bordkort og menukort inden brylluppet, så stod kroens personale ellers for alt, og mange tak for det. Det gjorde at vi kunne slappe af og nyde dagene op til brylluppet.\nVi kan kun sige, at vi har haft en fantastisk dag, og det var personalet på kroen helt sikkert med til at sørge for.\nKnus Anne-Mette og Christian Maaløe\ntjornelund medlem siden juni 2010\n02 juni 2010 20:52\nVi havde en fantastisk oplevelse på Malling kro, både d. 14. og 15. maj. Vores datter og svigersøn havde fornuftigt valgt kroen til deres bryllup. Vi overnattede 2 dage og havde d. 14. maj en gourmetoplevelse med den dejlige mad i restauranten med venligt personale. Bryllupet blev holdt den 15. og var en fantastisk oplevelse for alle deltager, ikke mindst grundet lækker mad og ekstra ordinær godt personale.\nBirgitte og Jean Tjørnelund\nBibber medlem siden juni 2009\nDer var lagt op til den helt perfekte aften på Malling kro.\nVi lod bilen stå hjemme og var klar til en super mad oplevelse.\nØv mine forventninger blev bestemt ikke indfriede. Vi blev mødt af en augante tjener. Maden var vel tilberedt. Da vi efter kaffen ville betale blev vi nød til at gå ud efter ham. Da det var som om han havde glemt os.\nRasmus Beyer medlem siden maj 2010\n10 maj 2010 18:03\nOm Malling Kro\nFind vej til Malling Kro\nTirsdag til lørdag fra 12-14 & 17.30-21.00 Søndag og mandag kun åbent for selskaber