Tile Pro 2022 Bluetooth tracker er den store succes for gavegivere der vi give en sjov gave. "Interesser > Teknik", "Kampagner > Tile Pro, Slim og Sticker 2022 20% rabat", "Sæsonens Bedste", "Gaver", "Gaver > Gaver til hvem", "Gaver > Gaver til hvem > Gave til Ham", "Gaver > Gaver e kategorien har længe være i Top-10 på online shoppen. CoolStuff.dk har solgt de sjoveste gadgets i mange år. Varen kan byttes eller returneres indenfor 90 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Har du som mange andre næsten opgivet at finde den perfekte gave, kan hjælpen købes for ussel mammon i form af Tile Pro 2022 Bluetooth tracker, det vil i hvert fald give smil på læben hos modtageren. Med andre ord: Tile Pro 2022 Bluetooth tracker er mange gange den bedste mors dag gave. Du kan komme ud for, at nogle siger at gadgets er pjat, og derfor er der nogen, kan være bange for at bruge gadgets som gaver. Men tænk ikke på det, det er ikke nogen grund til at afholde dig fra at give gadgets i gave, det er meget, meget få, der ikke synes det er sjovt at få gadgets.\nTile Pro 2022 Bluetooth tracker kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i den populære kategori "Interesser > Teknik", "Kampagner > Tile Pro, Slim og Sticker 2022 20% rabat", "Sæsonens Bedste", "Gaver", "Gaver > Gaver til hvem", "Gaver > Gaver til hvem > Gave til Ham", "Gaver > Gaver e. Du får også hele hele 90 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Tile Pro 2022 Bluetooth tracker ved den velkendte shop CoolStuff.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her er der helt sikkert noget for dig, deriblandt også produktet er på siden. Når du handler online kan priserne være lavere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nHvis du shopper online, er betingelserne lidt gunstigere, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. efter du har købt dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, som gør det let at sammenligne priser, på tværs af forskellige webshops. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n3 anmeldelser af Tile Pro 2022 Bluetooth tracker


Skal du ud at rejse i år, trænger du bare til at komme væk? - Oldgames.dk\nSkal du ud at rejse i år, trænger du bare til at komme væk?\nDet har været et hårdt år for de fleste, og der er helt naturligt en stor udlængsel og trang til måske at komme langt væk fra det der har været en lang vinter.\nDu skal måske have udlevet en drøm om at pakke dine ting og tage væk i længere tid, nærmest bo derude under varmere himmelstrøg?\nDer er bestemt håb om, at der bliver lukket op for muligheden for at komme rundt at se verden, som året skrider frem, og en ting vi kan lære af det forgangne år, det er, at vi ikke skal udsætte de ting, vi virkelig ønsker os, for vi kan hurtigt få frataget os muligheden for at gennemføre det, når det passer os.\nEt godt tip hvis du skal flyve langt\nHvis du skal rejse meget langt, og der snakker vi om flyvetider på mindst 10-12 timer, så skal du tænke på at gøre dig det behageligt mens du rejser, hvilket kan dække over, at du tænker grundigt over hvilket tøj du skal rejse i, om du skal have puder og tæpper med på turen.\nMen der er et helt specifikt tip du skal have i mente hvis det er du skal flyve meget langt, og det er, at det vil være en rigtig god idé at tænke på, at du skal sidde relativt stille i mange timer, så et par rejse-/støttestrømper der kan modvirke risikoen for hævede ben og fødder.\nLæs her om støttestrømper, og find ud af hvordan du forbereder dig bedst muligt.\nHvis du ikke skal rejse, eller bare mangler den der udlængsel\nDet kan godt være du ikke har den store trang til at komme ud at rejse, men derfor skal du stadig ud under åben himmel og lave lidt, måske i din egen have, det kan være du har blomster der skal plantes ud til solen kommer.\nHar du nogensinde brugt en kapilærkasse skjuler med hjul? Det kan være et godt alternativ til have hvis du ikke har ret meget plads, eller kun har en terrasse du kan have planter på.\nSamtidig gør hjulene at de kan flyttes rundt efter behov og behag, så du kan anrette lige præcis det udtryk du har lyst til, og med de planter du har lyst til, og der er yderligere den fordel, at de ikke er ret dyre, vi er helt nede i priser, der starter fra 150.\nNem og hurtig hjemmeside i WordPress\nPrint dine fotografier\nCopyright © 2021 Oldgames.dk. All Right Reserved.Theme : Shoper By aThemeArt - Proudly powered by WordPress .


Haus Gebhard i Wangle til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 11 ejendomme i Wangle.\nOberhofweg 1, Wangle, Wangle, Østrig, 6610 - Se på kort\nMere om Haus Gebhard\nHaus Gebhard er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Wangle; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Haus Gebhard gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Hotellet tilbyder ekspressudtjekning og -indtjekning, familieværelse, grillfaciliteter, værdiboks, cykeludlejning for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, vækkeur, ekstra lange senge (> 2 meter), der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet skisport, massage, legeplads, bordtennis, have. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Haus Gebhard det kloge valg for rejsende til Wangle.\nDu bedes give Haus Gebhard besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


[D&D minikampagne] De sorte tinder | Stemmen fra ådalen – en blog om rollespil og historie\n← Dagens citat: Græske myter og rollespil\nEt eksperiment i krydsklippende bipersonsspil →\n[D&D minikampagne] De sorte tinder\nUdgivet den 23. august, 2010 by Morten Greis\nDenne spilgang var præget af færdigheds-rul og en hel masse brug af hus-regler, som Det skal være endnu vildere-reglen og Bybo/Landbo-reglen. Det var nødvendigt, ellers var en eller flere af spilpersonerne omkommet. Terninger kan være en vigtig kilde til drama.\nVore eventyrere fortsatte deres færd fra hvor, vi slap dem. De overnattede i en korridor inde i bjerget efter lang tids flugt, hvor de havde været oppe i mod de to foregående spilganges mange modstandere.\nJeg opsummerer situationen, beskriver forholdene, og minder spillerne om, at det er længe siden, at de har fået spist, og at det er sparsomt med forsyninger, da de mistede en god del af deres oppakning ved tabet af hestene. Jeg oplyser, at ved et succesfuldt skill check, kan der fourageres for hele gruppen. Kristoffer forsøger sig, og de andre spillere springer til med forslag til, hvorledes de kan støtte færdighedsrullet. Hver assistance bliver beskrevet, og ud af dette vokser dialog mellem spilpersonerne. Imidlertid fejler Kristoffer sig terningeslag delvist, og det lykkedes ham kun at skaffe mad nok til sig selv.\nSultne drager vores helte videre. Rent praktisk har vores helte ikke spist i lang tid, Thorgum undtaget, men eneste negative konsekvens er, at spilpersonernes maver rumler. Jeg påfører ikke nogen spilmekaniske regler.\nDe smalle stier\nJeg beskriver for spillerne, hvorledes de kommer ud af bjergtunnelerne, og hvordan de nu kommer til en smal sti, der løber langs bjergsiden. På den ene hånd er der en stejl bjergvæg, og på den anden hånd er fører vejen dem lige lugt i afgrunden. Dybt nede er floden, som fører ned til det vandfald, som de passerede den foregående dag. Bagude kan de se broen med tårnet, som fører over vandfaldet. Forude kan de se, at slugten fortsætter flere kilometer ind mellem bjergene, og at slugten snor sig, så bunden ikke kan ses. Et gråt skydække hænger lavt over bjergtinderne på begge sider af slugten.\nEfter denne redegørelse bruger spillerne noget tid på at diskutere deres fremfærd. Stien er bred, men flere steder har tidens tand ædt sig ind i stien. De ender med forsigtigt at vove sig fremad uden de store kunstner med reb og så videre. Jeg beskriver, hvorledes de kan høre flodens brusen, mærke den kolde vind, der får deres klæder til at blafre, og hvorledes jagtskrigene fra ørne høres – det sidste er for at foreskygge det næste encounter.\nStien ender ved en stenbro, som fører tværs over floden, og til en sti, som snor sig langs den modsatte bjergvæg. Stenbroen er bred og solid, tiden har kun sat få mærker på den. Nis spørger til, om broen er med eller uden rækværk, og jeg bekræfter, at den naturligvis ikke har noget rækværk. En bro over afgrunden, har ikke brug for rækværk. I lighed med stien, bringer broen en del diskussion mellem spilpersonerne, om de bør foretage nogle defensive tiltag førend de krydser. Rose tjekker for fælder og kigger efter trolde under broen, men finder ingenting.\nDa spilpersonerne er på vej ud på broen med Thorgum sendt i forvejen med et reb om livet, som Ivan holder fat i, beskriver jeg hvorledes de hører ørnenes jagtskrig igen, og da de kigger op mod himlen ser de, at lydene stammer fra griffer. Vi opstiller terræn, spillerne sætter deres figurer på brættet ud fra, hvor de mener, at deres karakterer må stå i forhold til fiktionen, og jeg finder imens figurer frem til at forestille griffer. Dem sætter jeg derefter på brættet.\nForberedelserne før kampen\nJeg havde besluttet mig for, at kampen skulle udspille sig på broen inspireret af scenarie-oplægget. Imidlertid var et encounter med almindelige griffer uinteressant, da det ikke brugte terrænet ordenligt, og det ramte ikke ind i det element, at griffer ville finde på at stikke af med heste (jf. scenarie-oplægget kan det ske, at man har heste med, så heldige er vore helte dog ikke). Jeg gav derfor grifferne to nye evner: Kraftigt vingeslag (skubber ofrene væk, power der regenerer på 5-6) og Grab (kan gribe Small target og flyve væk med det).\nSelve kampen blev en tand mere kaotisk end planlagt. Først og fremmest havde jeg ikke kigget grundigt på reglerne for flyvene væsner, og slet ikke for flyvene væsner langt over jorden. Her er reglerne ikke helt vellykkede, da de har et strejf af ‘hvad plottet kræver’, og derudover så flyvende væsner det lidt vanskeligt i kraft af, at ‘knock prone’-angreb slår dem ud af luften. Flyvene lige under loftet i en dungeon vil resultere i lidt skade på monstret (i stedet for at det falder omkuld på jorden), men højt over afgrunden er det en anden sag, og værre bliver det af, at knock prone-angreb ikke er så sjældne igen.\nDet lykkedes mig at lave et kraftigt vingeslag-angreb mod gruppen, som fik skubbet Olga ud over broens kant. Susanne fejler sit saving throw, da Olga når kanten og nedad går det. Thomas foreslår straks, at Ivan kan kaste sig efter Olga for at gribe hende, da han stadig har fat i det reb, der er bundet om livet på Thorgum. Ideen er storslået, så jeg accepterer den. Thomas ruller et Atletik-rul for at gribe Olga, og Ivan og Olga hænger svænger for enden af rebet. Da vi alle er godt genre-bevendte, kan vi ikke undlade at spøge en del over kunsten at falde hurtigt og langsomt, så man kan gribe hinanden. Vi får desuden fremhævet, at en af dværgenes særlige evner er, at de er svære at flytte. Det ligger med andre ord i både fiktion og regelmekanik, at Thorgum er svær at blive trukket ud over afgrunden.\nKampen varer en række runder mere, men jeg har ikke heldet med mig, da det gælder mine kidnapningsforsøg af Christinas karakter. Samtlige angreb mod Rose fejler, og da de to særlige pointer med monstrene er blevet forsøgt effektueret, det ene med succes, det andet uden, lader jeg monstrene flyve bort, og kampen ender.\nEn af grifferne bliver dræbt i kampen, og spillerne forelsår, at den må være faldet død om på broen, hvilket jeg siger god for. Deres plan er at slagte den, så de har forsyninger igen, og vi får på den måde sikret os, at vore helte har noget at spise igen. De rejser videre, og overnatter på den smalle sti.\nFor at minde spillerne om, at de stadig har en modstander i hælene, præsenterer jeg følgende lille hændelse. I det fjerne ser hører de torden, og da de kigger mod syd, ser de røgsøjler og eksplosioner fra tårnet på broen over vandfaldet, og det går op for vore helte, at troldmanden Golthar og hans følge er nået til tårnet på broen. Spillerne bemærker, at da Golthar kan flyve, må kampen mod broens vogtere skyldes, at Golthar er i gang med at sikre sig, at hans folk kan komme med ham.\nFjenden i det fjerne\nEt af de gentagne problemer i scenariet har været at skabe effekten af, at vore spilpersonerne bliver forfulgt. I film er det let, for man behøver bare krydsklippe til forfølgerne, og ellers fokuserer man på, at spilpersonerne kan se forfølgerne, men lige så snart forfølgerne er uden for hørevidde, og lige så snart landskabet er ujævnt, så kræver det specialudstyr at se, at man bliver forfulgt. Sonar, krystalkugler og lignende fifs er ikke tilgængelige, og jeg må forlige mig med bål i det fjerne og dramatiske sekvenser som Golthars kamp i tårnet for at minde om forfølgerne.\nDenne bro er kollapset. Kun de bærende søjler er tilbage, og der planlægges nu en del mellem spilpersonerne. Hvordan skal denne bro krydses? Forslagene er mange, f.eks. at springe ud på den første søjle, få den til at vælte over i næste søjle, som man springer over på, som så vælter osv. som en serie af dominobrikker. Udfordringen kommer i, at falder man, så styrter man i afgrunden, og at kravle hele vejen ned og op igen, er for lang og for farlig en omvej.\nFørste forsøg bliver på at få spændt reb over, og planen er at få Rose til at sikre et reb fra søjle til søjle, men Christinas terninger vil ikke, hvad Christina vil. Hun fejler to gange sine forsøg, og falder hårdt med klippesiden (jeg ruller henholdsvis 10 og 9 point skade på 1d10), og derefter beslutter vore helte sig for en ny plan.\nJeg beslutter mig for at forvarsle et væsen mere, og jeg beskriver nu, hvorledes vore helte ser et gigantisk firben, 3-4 meter i længden kravle henover bjergsiden på store fødder, hvis tæer ender i sugekopper. Nis griber teten og foreslår, at de forsøger at lokke dyret til sig med griffekød. Med et succesfuldt terningeslag lykkedes det, og Nis får forklaret, hvorledes Pavel vil sætte sig op firbenet, og få det til at krydse afgrunden igen via søjlerne, og hvorledes han har et reb med sig. Jeg beder om nogle skill checks undervejs, og Nis beskriver hvorledes dyret bestikkes med resterne griffekødet, og sammen får vi sammenflettet en beskrivelse af, hvorledes Pavel får krydset afgrunden på ryggen af firbenet, mens han får trukket rebet efter sig, og det adskillelige gange rundt om en af søjlerne, da firbenet typisk lander på siden, og nogle gange løber rundt om en søjle, inden den hopper videre. For at fremme Nis’ chancer, har de andre bidraget med assist-rul.\nNår vi anvender assist-rul, foreslår spillerne en færdighed, og medmindre jeg finder færdigheden helt uden for sammenhæng, så beder jeg som regel bare om en beskrivelse af, hvorledes færdigheden spiller en rolle som assistance – særligt i tvivlstilfælde er jeg interesseret i en retfærdiggørelse af brugen af færdigheden (rent mekanisk fungerer det ved, at spilleren foretager et skill check, og hvis succesfuldt skænkes en +2 bonus til en anden spillers skill check).\nLinegang og armgang\nResten af gruppen skal nu over. Pavel er kommet sikkert over, og han får sendt firbenet væk, da han nødigt vil stå det for nær, skulle det blive sultent efter mere. Resten af gruppen skal nu krydse. Der er ganske vist fem søjler, som skal passeres, men jeg samler det hele i et terninge-slag. Vi glider således fra task-resolution over mod conflict-resolution. Det betyder, at et fejlet rul medfører, at spilpersonen fejler et og andet sted mellem de to bjergsider, og at vedkommende vil styrte i floden og blive ført ned til vandfaldet, og ved foden af vandfaldet venter en sulten kæmpe. Det betyder også, at handlinger, der måtte synes at helgardere spilpersonen mod styrt, ikke modvirker et styrt, som f.eks. at binde sit bælte om rebet og sin ankel, da det ganske vist vil beskytte mod at falde hele vejen i afgrunden, da der er alle andre mulige små farer undervejs, som at komme over de søjler, hvor rebet er snurret rundt flere gange, og nytter det ikke at være lænket til rebet. Færdighedsrullet dækker alle led i at krydse afgrunden.\nFærden over – 4 meget spændende terningeslag\nAlle regler bliver nu taget i brug, Jeg har sat sværhedsgraden højt, og fejler de, styrter de afgrunden. Jeg har ikke nævnt, at der skelnes mellem, om man fejler med mere eller mindre end 5, men jf. reglerne er fejlede rul med en difference på under 5 mindre farlige, og der gives her f.eks. saving throw mod at styrte i døden. Jeg har af dramatiske årsager valgt ikke at nævne dette, førend det bliver relevant.\nHver og en af husreglerne, som kan give en bonus bliver taget i brug sammen med et assist-tjek, så spillerne kan komme op på en +6 bonus (+2 fra assist, +3 fra hjemstavnsreglen og +1 fra Det skal være endnu vildere). Det betyder også, at vi dykker ned i spilpersonernes forhistorie (hjemstavnsreglen), i forholdet mellem dem (assist-reglen) og skaber en dramatisk situation (Det skal være endnu vildere). Sidstnævnte bliver blandt andet brugt til at introducere, at rebet er ved at knække over.\nHeldigvis kun med 1, og hun hænger i det yderste af rebet. Hendes magiske røde støvler, synes at have hægtet sig til rebet. Ivan kravler ud, griber hende, og de kommer sikkert over. Olga kommer sikkert over, og vi er alle bekymrede for Thorgum. Hverken atletik eller akrobatik er hans force, og det er de to evner, som færden er baseret på. Med tilbageholdt åndedræt venter vi. Foreløbigt er det lykkedes de tre første at krydse, men Kristoffer har noget nær 50% risiko for at fejle.\nKristoffer ruller højt, og der er jubel. Gruppen er kommet sikkert over.\nFærdens næste led\nSlugten snor sig, og den sydlige ende, hvor vore helte begyndte deres færd er ude af syne. Ligeledes er deres forfølgere ude af syne. På den modsatte side af slugten, ser de en flok kæmpefirben løbe henover klippevæggen, og vore helte kan ikke undlade at spekulere over, om de monstro kunne få fat i dem.\nDenne bro ender i en stenmur. I midten af stenmuren er en jernport i stil med de porte, der var i tårnet på broen over vandfaldet. På muren er kæmpestore bronzefugle [Jeps, den sædvanlige obskure reference til antik eller middelalderlig myte eller legende er listet ind i spillet. Denne gang gælder det Gog og Magog]. Midten af broen er kollapset, men vore helte finder hurtigt en simpel måde at løse problemet, og vi går derfor ikke i detaljer med terningerul.\nDen er let at skubbe op, men på den anden side venter to jernstatuer. Heldigvis kan vore helte krydse sikkert takket være deres skattekort/vægtæppe, som giver dem mulighed for at krydse sikkert. De passerer kæmpestatuerne og bevæger sig fremad.\nBag porten fører en ældgammel vej til en dal, som strækker sig flere kilometer. Dalen er omgivet af høje, stejle bjergvægge og tinderne er hyldet i skyer. I dalen anes bebyggelser, men der er dødsensstille. Ikke en fugl, ikke et insekt høres. Vore helte står alene på en ældgammel vej, som ikke har været betrådt i århundreder.\nHer sluttede aftenens spil, og vore spilpersoner steg level. De er nu lv 5.


JA Hotel Hunger er tilbage og tager på re-union turné i 2019.\nHotel Hunger blev etableret i 1989 af forsanger Jimmy Jørgensen, Henrik Botoft Andersen, Michaels Ziegler, Povl Kristian og Freddie Pedersen.\nDe blev med første album ‘This is where the fun starts’, signet på Atlantic Records i USA, og siden udgav de albums på flere danske labels.\nHotel Hunger har haft forskellige medlemmer i årenes løb, men består stadig af stadig af tre af de originale medlemmer; Jimmy Jørgensen, Henrik Botoft Andersen og Michael Ziegler.\nBesætningen der kan opleves ved de eksklusive koncerter i 2019, er hundrede procent identisk med holder, der spillede på de sidste mange turnéer og albums i sin tid.


The Hub | Fleksibelt studiejob i kreativ salgsafdeling | Ekko app\nFleksibelt studiejob i kreativ salgsafdeling\nEkko app Ballerup Student\nKunne du tænke dig at være med til at opbygge og være en del af et ny etableret salgsteam? Så er du måske vores nye kollega med opstart efter sommerferien!\nHos Ekkoapp udvikler og sælger vi en kommunikationsapp, der skaber effektivitet, medarbejdertilfredshed og engagement for større virksomheder. Vi udvider vores salgsafdeling og søger derfor studentermedarbejdere til at drive og støtte leads generering og kommunikation med potentielle virksomheder, indenfor alle brancher.\nSom studentermedhjælper hos os, vil du have ansvaret for at skabe den gode kunderejse, og da vi er et lille team, ville du samtidig have muligheden for at blive involveret i en masse spændende projekter på tværs af afdelingerne. Vi har vores hverdag ude i et større kontorfælleskab i Ballerup, hvor der er hyggelig stemning, gode faciliteter, sociale aktiviteter og fart over feltet.\nVi sørger for at give dig en grundig oplæring i vores systemer, processer og arbejdsmetoder. Du kommer til at være en del af et lille dynamisk team, hvor hver dag byder på nye og spændende udfordringer. Vi forventer, at du arbejder ca. 8 timer om ugen, men gensidig forståelse for travle perioder og eksamener.\nDine opgaver består af at:\nTage ansvar for en portefølje af kunder\nSikre et kommunikations flow med kunder\nKvalitetssikre kundeemner gennem opringning\nOpfølgning på kundeemner\nEtablering af møder med potentielle kunder\nSom vores nye studentermedhjælper forventer vi os, at du:\nlæser på et universitetsstudie indenfor et relevant felt\ner udadvendt og klar til at igangsætte kundesamtaler\nTidligere erfaring med salg er et plus, men det vigtigste er, at du har gåpåmod og er klar på at lære nyt!\nEt udfordrende og selvstændigt job sammen med andre studerende og i et spændende miljø på The Camp i Ballerup\nRig mulighed for sparring og feedback fra kollegaer på dine arbejdsopgaver\nSocialt arbejdsmiljø med sommerfester, fredagsbarer, kundefejringer, osv.\nFrokostordning, gratis kaffe/te og sodavand\nBordtennis, bordfodbold, tennisbaner og fitnesscenter\nHar du lyst til at være med på vores rejse? Så send os dit CV og en motiveret snarest muligt. Vi holder samtaler løbende. Vi glæder os til at høre fra dig!\nDu kan læse mere om Ekko app på www.ekkoapp.dk. Hvis du har nogle spørgsmål til stillingen eller har lyst til, at høre mere om hvordan det er at være studentermedhjælper hos Ekko app, er du velkommen til at ringe til Caroline på 26246162.\nFor more information or questions please contact us at her@toecho.dk or phone number 29133799


Dagens Avis 10. juli 2019 | Information\nDer sidder en forfatter i en Porsche\nForfatteren Dy Plambecks liv har altid været sammenviklet med luksuriøse biler. Her fortæller hun om sin nye roman ’Til min søster’, hvor bilen bruges til at give kvinderne handlekraft og om, hvordan hendes interesse for biler har formet hendes litteratur\nSF freder u-landshjælpen og vil (alligevel) finde nye penge til øget klimabistand\nInformation kunne mandag fortælle, at SF ønsker at fortsætte den nuværende finansiering af klimabistanden, hvor pengene tages fra u-landsbistanden. Men det er ikke partiets politik, lyder det nu fra formand Pia Olsen Dyhr. Sommerferievagten var ikke sat ind i sagerne, fortæller hun og udreder nu partiets politik på området\nNu handler det om at finde vejen til en økonomi for det fælles bedste\nMed start i Østrig spredes modellen for en økonomi, hvor virksomhederne flytter fokus fra den økonomiske bundlinje til det, der er til gavn for fællesskabet og miljøet. Information har mødt initiativtageren Christian Felber\nDer er rum i rummene\nOveralt i Tokyo må man kigge op, ned, ind i funktionelle rum. Der er mulighed for at tilfredsstille sin kortlæggende impuls\nMagnus Carlsen fandt den store dåseåbner frem under Grand Chess Tour i Zagreb\nMed blændende spil erobrede den norske verdensmester endnu en sejr i skakkens Grand Chess Tour\nRadio24syvs rutsjebanetur er helt i tråd med de seneste 20 års mediepolitik\nSiden den dengang nye FM-kanal kom i udbud tilbage i 1999, har den været værdipolitisk kastebold. Kulturminister Joy Mogensens opgave er nu at skabe ro gennem et bredt, langsigtet medieforlig, skriver mediejournalist Lasse Jensen i dette debatindlæg\nKaare Dybvads politiske ferie: Følg med boligministeren på biltur gennem Europa\nFor første gang i mange år skal jeg ikke flyve på ferie, og jeg glæder mig. Bilturen til Frankrig bliver en rejse gennem nogle af de landskaber, der har betydet mest for min personlige og politiske dannelse, skriver boligminister Kaare Dybvad (S) i dette debatindlæg\nStadig flere bliver smittet af sygdomme i mødet med kommunale institutioner\nFlere danskere bliver smittet med utilsigtede sygdomme i mødet med sundhedsvæsnet og andre kommunale institutioner. Det er problematisk og kan i værste tilfælde have døden til følge. Af samme grund bør vi fremskynde de hygiejniske løsninger, der allerede eksisterer, skriver Lars Corlin Christensen i dette debatindlæg\nLejelovens mange huller giver boligselskaberne frie tøjler\nLejeloven er slet ikke god nok til at regulere profitgrådige udlejere og skabe et boligmarked med plads til alle, skriver sagsbehandler i Aarhus Lejerforening i dette debatindlæg


Læs om bogen “FN’s 17 verdensmål”, hvor Danmarks Matematiklærerforenings kredse byder ind med interessante idéer til og eksempler på arbejdet med temaet i skolen.\nI forbindelse med Matematikkens dag, torsdag den 14. november, har Danmarks Matematiklæreforening produceret bogen, “FN’s 17 verdensmål”, hvor de præsenterer sjove og spændende forslag til at anvende matematikken til bl.a. at illustrere virkeligheden med forskellige redskaber og metoder.\nBogen lægger også op til, at eleverne får mulighed for at bruge deres kreative og opfindsomme sider til at løse diverse opgaver.\nLæs mere om bogen og dyk ned i de forskellige aktiviteter, som eleverne skal arbejde med på forlagets webside.\nBogen er tilgængelig online som e-bog og som pdf.\nDen fysiske version af bogen til Matematikkens Dag kan købes her.


Earth Hour Når vi ændrer klimaet, ændrer vi alt - PDF\nEarth Hour Når vi ændrer klimaet, ændrer vi alt\nDownload "Earth Hour 2013. Når vi ændrer klimaet, ændrer vi alt"\n1 Når vi ændrer klimaet, ændrer vi alt\n2 WWF Redaktør: Anne Burlund Ansvarshavende redaktør: Charlotte Brix Andersen WWF Verdensnaturfonden. Koncept og design af grafiker Karina Eg, Forsidefoto: WWF/Ringo Ma Udgivet i februar 2013 af WWF Verdensnaturfonden, København, Danmark. Enhver gengivelse eller kopiering hel eller delvis skal have angivet titel og kreditere forfatter og udgiver. All rights reserved. WWF er en af verdens største og mest erfarne uafhængige miljøbevarelsesorganisationer med mere end fem millioner støtter over hele verden og et aktivt globalt netværk i mere end 100 lande. WWF s mission er at stoppe forringelsen af jordens naturlige miljø og skabe en fremtid, hvor mennesker lever i harmoni med naturen. WWF arbejder for dette dels ved at bevare naturens mangfoldighed med fokus på de biologisk rigeste naturtyper på jorden, dels ved at sikre, at naturens ressourcer udnyttes på en bæredygtig måde og endeligt ved at bekæmpe forurening og unødigt forbrug af ressourcer og energi. Earth Hour verdens største klimakampagne Orkaner, hedebølger, skybrud og højere temperaturer. Klimaudfordringerne er en af vor tids største udfordringer, der kræver handling nu og her. Earth Hour kulminerer 23. marts, hvor millioner af mennesker og tusindvis af byer verden over slukker lyset i en time for at sende et signal til politikerne om, at det er nu, vi skal handle for at stoppe den globale opvarmning ikke blot den ene time, men hele året rundt. WWF og Codan samarbejder om Earth Hour i Danmark for at sætte fokus på klimaforandringerne og vende den negative udvikling.\n3 INDHOLD Kapitel 1: Har klimapolitikken flyttet sig i 2012? Af John Nordbo, klima- og miljøchef i WWF Verdensnaturfonden 7 Kapitel 2: Hvordan har vejret opført sig? Af Eigil Kaas, professor i meteorologi og klimadynamik, Niels Bohr Instituttet, Københavns Universitet 17 Kapitel 3: Arktis og klimaforandringerne rekordernes år Af Eva Garde, arktisk biolog i WWF Verdensnaturfonden og Morten Langer, forsker på GEUS 25 Kapitel 4: Klimaforandringerne i havet omkring Danmark Af Katherine Richardson, professor på Center for Makroøkologi, Evolution and Klima, Københavns Universitet og Peter Rask Møller, Staten Naturhistoriske Museum 35 Kapitel 5: Klimatilpasning er kommet i fokus Af Dorte Eckhoff, nordisk CSR-chef i forsikringsselskabet Codan og Susanne Krawack, chefkonsulent i tænketanken CONCITO 42 Kapitel 6: Grønne erhvervspotentialer, vækst og beskæftigelse Af Hanne Jersild, klima- og energirådgiver i WWF Verdensnaturfonden 48 Kapitel 7: Klimatrends FREMTIDENS bæredygtige liv Af Kirsten Poulsen og Anne Holten Lindholm, hhv. direktør og fremtidsforsker i Firstmove 56 Side 3\n4 Lizette Kabré Lizette Kabré Gitte Seeberg Klimavinduet står åbent i 2013 FN s klimapanel (IPCC) udgiver i slutningen af året sin femte tilstandsrapport. Ifølge FN s tidligere klimachef Yvo de Boer vil rapporten blive chokerende læsning, der kommer til at skræmme alle fra vid og sans. Men det er vigtigt at holde fast i, at vi stadig kan gøre noget og holde den globale temperaturstigning under 2 grader. Det vil kræve, at verdens udslip af drivhusgasser topper i løbet af cirka tre år kan blive et vigtigt år, hvor vi kan sikre fremdrift på klimaområdet både i Danmark og globalt. Men det kræver ambitiøse politiske beslutninger. Og dét kræver, at vi ude i virksomhederne og som borgere er med til at presse på for at få beslutningerne, så vi kan stoppe klimaforandringerne. Herhjemme har vi taget hul på debatten om regeringens udkast til Danmarks første klimalov. Vi har mulig-hed for at gøre den til verdens mest ambitiøse ved at tænke klimaet ind i hele samfundsudviklingen lige fra energirenovering af vores bygninger til øgede miljø- og klimahensyn i landbruget. Klimaloven skal sikre, at vi får omstillet vores energiforsyning til 100 procent vedvarende energikilder senest 2050, og en klimakommission skal hjælpe med at sikre, at vi når målene, og regeringen får den rette rådgivning undervejs. Med verdens mest ambitiøse klimalov kan vi inspirere resten af verden ved at vise, at det rent faktisk kan lade sige gøre. Kun ved hjælp af en fælles og stærk indsats kan vi undgå de store naturkatastrofer, vi har udsigt til allerede i dette århundrede. Det vil derfor have stor betydning, hvis USA endelig melder sig ind i klimakampen, som en af verdens største CO2-udledere. Og noget kunne tyde på, at der er grund til optimisme. I sin indsættelsestale i januar sagde præsident Obama: Vi vil reagere på truslerne om klimaforandringerne i bevidsthed om, at fejler vi, vil det være et svigt over for vores børn og kommende generationer. Jeanette Fangel Løgstrup Læs mere om Earth Hour verdens største klimakampagne på For sjette år i træk ruller verdens største klimakampagne Earth Hour over kloden den 23. marts, hvor millioner af mennesker slukker lyset i en time og opfordrer verdens ledere til at gøre noget for at stoppe klimaforandringerne. Codan og WWF har siden 2011 samarbejdet om den danske Earth Hour kampagne og udgi-ver denne rapport for at sætte klimaforandringerne på dagsordenen op til den globale Earth Hour event. Rapporten gør status over, hvordan klimaforandringerne har påvirket det globale vejr, økosystemerne i Arktis og vores danske havnatur i Vi sætter også fokus på, hvordan vi kan tilpasse vores boliger og hverdag til et voldsommere klima. En ud af fem danskere har for eksempel oplevet skader på deres bolig som følge af ekstremt vejr som storm eller skybrud. Men vi ser også fremad på den internationale klimapolitik, hvordan danske virksomheder kan fremme væksten inden for grøn teknologi og energi, og hvilke klimatrends, der snart vil præge danskerne. Der er lagt op til fornyet klimadebat i 2013, fire år efter det store klimatopmøde i København i Og der er mulighed for, at der kan ske reelle fremskridt. Ét er dog sikkert ingen kan løfte opgaven alene. Kun igennem en fælles indsats kan vi skabe de resultater for klimaet, som kommende generationer har stærkt brug for. Og Danmark skal inspirere til, hvordan vi kan gøre det. Gitte Seeberg Jeanette Fangel Løgstrup Generalsekretær i WWF Verdensnaturfonden Director Corporate Communications & CSR i Codan Side 4\n5 rapportens hovedanbefalinger Hvis den globale temperaturstigning skal holdes under 2 grader, kræver det, at verdens udslip af drivhusgasser skal toppe i løbet af de næste 3-5 år. Vi fremsætter nedenfor en række anbefalinger, der er nødvendige for at bremse klimaforandringerne og beskytte natur og mennesker mod de konsekvenser af klimaforandringerne, vi allerede ser i dag, og som vil påvirke fremtidige generationer. Folketinget bør vedtage en ambitiøs klimalov. Klimahensyn skal tænkes ind i hele samfundsudviklingen, og der skal være langsigtede og stabile rammer for virksomhedernes investeringer i den grønne omstilling. Klimaloven skal være inspirationskilde for andre lande, så vi kan vise, hvordan de kan gå samme vej mod en fremtid på 100 procent vedvarende energikilder. Folketinget bør vedtage initiativer, der reducerer udslippet af drivhusgasser. Som opfølgning på energiforliget fra 2012, bør der vedtages initiativer, som bringer udledningerne af drivhusgasser fra transporten og landbruget ned, og som sikrer regeringens mål om 40 procent reduktion af Danmarks samlede udslip i 2020 opfyldes. Folketinget bør vedtage en langsigtet strategi for forskningsmidler. Der bør vedtages en strategi frem mod 2020 om stabile offentlige midler til forskning, udvikling og demonstration. Samtidig bør midlerne firedobles frem mod 2020 for at understøtte udviklingen af de innovative løsninger, der er nødvendige for den grønne omstilling. Regeringen bør udvikle tiltag, der styrker finansiering og kapitaltilførsel til grønne teknologivirksomheder. Det er i dag en væsentlig barriere og omkostningstung investering for mange grønne teknologivirksomheder ikke mindst de nye at bringe deres produkter fra demonstrationsfase til kommercialisering. Danmark bør arbejde for, at EU går foran i den internationale klimaindsats. Der skal skabes en dynamo af EU-lande, der går i spidsen for en revision af EU s linje i de internationale klimaforhandlinger og presser på for, at EU selv udvikler ambitiøse klimaplaner. En ambitiøs EU-politik vil skabe efterspørgsel efter dansk grøn teknologi og kompetencer. Danmark bør være en klar stemme for ambitiøse EU-mål frem mod 2030 og Danmark bør tage initiativ til klubber af klimavillige lande. Danmark bør tage initiativ til at øge det internationale klimasamarbejde i form af klubber af lande, der er villige til at gå videre end andre fx gennem omfattende energibesparelser, stop for udbygning af kulkraft eller en stærk satsning på at udbygge vindenergi. Side 5\n6 Danmark bør samarbejde med vores nabolande om stabil energiforsyning. Danmark har i fællesskab med Norge og Sverige mulighed for at opbygge et energisystem baseret på vedvarende energi. Men det kræver, at el-linjerne mellem Danmark og især Norge udbygges, så den ideelle kombination af vindenergi og vandkraft kan udnyttes mere effektivt end i dag. Det kræver også nye politiske initiativer om styring af markedsmekanismer for energipriser, så det bedre kan betale sig at bygge vindmølleparker. Landene i Arktis bør sikre, at der ikke fiskes i nye isfri dele af Arktis før omfattende bestandsanalyser af vigtige fiskearter er foretaget, og biologisk rådgivning er tilvejebragt på et videnskabeligt grundlag. Der bør fast-lægges nationale og internationale aftaler og reguleringer for at sikre et bæredygtigt fiskeri i disse områder. Landene i Arktis bør indgå internationale aftaler om standarder for olieog gasindustrien og shipping. Det bør gøres for at sikre et rent Arktis, hvor risiko for oliespild og oliekatastrofer minimeres, og hvor påvirkningen af arter af seismiske undersøgelser, øget skibstrafik og dertilhørende støj og forurening kortlægges. Der er behov for en national helhedsplan på klimatilpasningsområdet. Miljøministeriet, kommunerne, spildevandsselskaberne og forsikringsselskaberne har et fælles ansvar og må derfor arbejde tæt sammen. Der er behov for en national helhedsplan, der indtænker løsninger på tværs af kommunegrænser og aktører. Kun derigennem kan man optimere investeringer i nye løsninger og samtidig sikre, at vandet bliver ledt derhen, hvor det ikke gør skade. Kommunerne bør se klimatilpasning som en mulighed for byudvikling. Traditionelt er afledning af spildevand og regnvand foregået under jorden i kloakker, og alt vand er blevet blandet sammen og renset på store anlæg. Med de øgede regnmængder er der behov for flere og nye løsninger. Kommunerne må tænke i kreative løsninger, som kan være med til at skabe mere attraktive områder, for eksempel etablering af skaterbaner eller nye naturområder, der også kan fungere som regnvandsbassiner. steve Morello/ wwf canon Side 6\n7 foto ENB, Courtesy IISD Kapitel 1: Har klimapolitikken flyttet sig i 2012? Af John Nordbo, klimachef i WWF Verdensnaturfonden\n8 Succeshistorierne står ikke i kø, når man skal berette om udviklingen i den globale klimapolitik i Men der er dog nogle. Vedvarende energi vinder frem. Klodens skove ryddes ikke i samme hast som tidligere. Og Danmark fik en ny energipolitik med ambitiøse klimamål. Ellers blev 2012 et år, hvor klimaet viste tænder, mens politikerne sad på deres hænder. I 2009 satte lederne fra de fleste af verdens lande som mål, at den globale temperaturstigning skulle holdes på under 2 grader i forhold til niveauet før industrialiseringen. Året efter blev målsætningen gjort til det officielle mål for forhandlingerne under FN s klimakonvention, idet en gruppe lande dog arbejder for, at temperaturstigningen bør holdes helt nede på 1,5 grader. Det er især de små ø-stater og en række fattige lande, der kæmper for en skærpelse af målsætningen. Kurven skal knækkes Der er ikke meget at give af. Kloden er allerede blevet 0,8 grader varmere, og det er ikke muligt med ét at stoppe brugen af fossile brændsler. Et blik på kurven over det globale udslip af CO2 fra forbruget af kul, olie og gas viser, at det endnu ikke er lykkedes at bremse udviklingen (se figur 1.1). I 2011 steg udslippet med 3 procent, hvilket er samme hast som i de seneste ti år. De foreløbige tal for 2012 tyder på en stigning på næsten samme niveau (2,6 procent). Figur 1.1 Udslippet af CO2 fra verdens brug af fossile brændsler I tallene indgår udslip af CO2 fra verdens forbrug af kul, olie og gas til energiformål samt CO2-udslip fra cementproduktion. Disse udledninger udgør tilsammen mere end 70 procent af det globale udslip af drivhusgasser. MILLIARDER TON CO2/ÅR Vækstrate ,0% per år Vækstrate ,1% per år Vækstrate ,0% per år Vækstrate ,6% per år Kilde: Global Carbon Budget 2012, Global Cabon Project ÅR Side 8\n9 EKSTREMT VEJR VIL BLIVE DET NORMALE FN s klimaprogram, UNEP, har regnet på, hvad der skal til for at holde den globale temperaturstigning under 2 grader. Hvis målet skal nås, bør kurven over det globale udslip knækkes hurtigt. Som det ses af figur 1.2 lå det globale udslip af alle drivhusgasser i 2010 på omkring 49 milliarder ton CO2-ækvavivalenter. I 2020 bør udslippet være godt 11 procent lavere, nemlig 44 milliarder ton. Men hvis vi fortsætter som hidtil, vil udslippet i 2020 i stedet nå op på 58 milliarder ton. I november 2012 kom Verdensbanken med sin hidtil kraftigste advarsel mod at lade stå til. Rapporten Turn Down the Heat ser nærmere på, hvad der vil ske, hvis den globale temperaturstigning bliver 4 grader. Det er nemlig, hvad vi må forvente, hvis der ikke skrues kraftigt op for klimaindsatsen verden over. En 4 graders temperaturstigning vil med rapportens ord være ødelæggende og resultere i oversvømmelse af kystnære byer, trusler mod den globale fødevareproduktion, hidtil usete hedebølger og udtalt mangel på vand i mange regioner, flere kraftige tropiske cykloner, uddøen af klodens koralrev og uoprettelige tab af biodiversitet. Ekstremt vejr vil blive det normale. Det vil gå mest ud over de fattige lande, men alle lande vil blive ramt hårdt. I Middelhavsområdet vil man for eksempel kunne opleve temperaturstigninger om sommeren på hele 9 grader et temperaturniveau, som man i dag finder i den libyske ørken. Analysen fik Verdensbankens leder, amerikaneren Jim Yong Kim, til at erklære: Det er mit håb, at denne rapport vil chokere os til at handle. Han understregede, at en temperaturstigning på 4 grader kan og skal undgås. Side 9 Figur 1.2 Scenarier for det globale udslip af drivhusgasser fra 2010 til 2020 De blå/grønne tunger viser scenarier for, hvordan drivhusgasudslippet bør udvikle sig, hvis der skal være en god chance for at holde den globale temperaturstigning under 2 eller 1,5 grader. I 2020 er middelværdien af drivhusgasudslippet i disse scenarier på 44 milliarder ton. Den stiplede linje viser en business -as-usual fremskrivning af udslippet, som i 2020 vil nå op på 58 milliarder ton. CO2-udslippet er opgjort i Gt, dvs. milliarder ton CO2. Udslip af andre drivhusgasser er omregnet til CO2-ækvavivalenter. Kilde: The Emission Gap Report 2012, UNEP Den årlige globale udledning af drivhusgasser (mia.tonco 2e ) Skal toppe i Derefter kraftigt fald C scenarier 0 1,5 C scenarier ÅR 2 C scenarier\n10 Store lande har fået mere styr på skovrydningen Det er ikke alle kurver, der peger i den forkerte retning. Det ser faktisk ud til, at kurven over udslip af CO2, som stammer fra rydning af skov i klodens tropiske egne, er knækket. Hidtil har man regnet med, at helt op til en femtedel af det globale CO2-udslip stammede fra rydning af skov for at gøre plads til landbrug, omlægning til plantager eller anden ikke-bæredygtig skovdrift i udviklingslande. Men nye data tyder på, at problemet er mindre. Der er stor usikkerhed på tallene, men den langsigtede tendens viser et fald i CO2 fra skovrydning, så det nu kun udgør omkring en tiendedel af det samlede CO2-udslip. Denne udvikling stemmer med, at store skovlande som Brasilien og Indonesien i de senere år har sat hårdere ind for at håndhæve deres skovlovgivning. De to lande har også ambitiøse klimamål for 2020, og især Norge har valgt at understøtte deres klimaindsats økonomisk. Men en medvirkende faktor er også en afmatning i den globale efterspørgsel efter sojabønner ovenpå den økonomiske krise. I begge lande er der desværre stærke politiske kræfter, som arbejder imod en mere effektiv beskyttelse af skovene. Presset på jordens skove er fortsat højt Presset på klodens skove er i øvrigt fortsat højt. I latinamerikanske lande med store skovområder som Bolivia, Columbia og Ecuador rapporteres om, at skovrydningen er taget til på grund af kvægdrift, omlægning til plantager og mineraludvinding. Også i Afrika er der fortsat store problemer. Figur 1.3 Lande med de største udledninger af CO2 fra fossile brændsler Vækstrater De fire største udledere står tilsammen for 62 procent af det globale udslip. Kina alene står for 28 procent, USA for 16 procent, mens EU har 11 procent og Indien 7 procent. I tallene indgår udslip af CO2 fra verdens forbrug af kul, olie og gas til energiformål samt CO2-udslip fra cementproduktion. Optag eller udslip af CO2 fra skove eller anden vegetation indgår ikke. Kilde: Global Carbon Budget 2012, Global Cabon Project. MILLIARDER TON CO2 /ÅR ÅR Kina 9.9% USA -1.8% EU -2.8% Indien 7.5% Side 10\n11 CO2-udledningerne fra Kina er tæt på niveauet i EU Ser man nærmere på, hvad der trækker det globale udslip af drivhusgasser op, så er det især udviklingen i Kina. I de seneste ti år er CO2-udledningen steget med næsten ti procent om året nogenlunde samme takt som den økonomiske vækst. Også den relativt høje økonomiske vækst i Indien har fået CO2-kurven til at brække opad, idet der dog er langt op til niveauet i Kina, selv om de to lande har næsten lige store befolkninger (se figur 1.3). Når det gælder CO2-udslip, har Kina på få år lagt markant afstand til USA, som er den næststørste udleder. Det placerer et stort ansvar hos den nye kinesiske ledelse, og der spekuleres i, om et kursskifte vil kunne forventes i de kommende år. I de seneste fem år har Kina satset kraftigt på energibesparelser og vedvarende energi. Kina er i dag det land i verden, der producerer mest vedvarende energi. Kina er også begyndt at eksperimentere med regionale markeder for CO2-udslip svarende til EU s kvotehandelssystem. Men der er endnu ikke tegn på, at Kina vil sætte et år på, hvornår landets udslip af drivhusgasser skal toppe. Det er ellers ved at være på høje tide. Udslippet per indbygger er nu næsten på højde med den gennemsnitlige EU-borgers. Det er imidlertid værd at bemærke, at kinesernes udslip fortsat er et stykke under halvdelen af den gennemsnitlige amerikaners. En ny virkelighed den vedvarende energi tager over Siden 2010 har vedvarende energi udgjort omkring halvdelen af investeringerne i ny elproduktionskapacitet. I EU bygges ikke mange traditionelle kraftværker for tiden. Vind og sol udgjorde i % af den ny kapacitet. På globalt plan blev 2012 også et godt år for den vedvarende energi med tocifrede vækstrater for vind og sol. Foreløbige tal tyder på, at der blev bygget 15 procent mere vindkraft end året før. For vind var væksten størst i Kina og USA. Det var i USA, der blev etableret flest solcelleanlæg. Trods de pæne vækstrater er det fortsat under 10 procent af den globale energiforsyning, der kommer fra moderne vedvarende energianlæg, mens omkring 80 procent kommer fra afbrænding af fossile brændsler. Læs mere om Danmarks grønne erhvervspotentialer i kapitel 6. Side 11\n12 Klimaet er endnu ikke kommet på dagsordnen i USA USA blev hårdt ramt af ekstremt vejr i Sommeren blev den varmeste, siden moderne målinger begyndte i 1895, og halvdelen af landet blev ramt af tørke, som straks fik priserne på fødevarer til at stige. Men selv om det var temmelig konservative stater, som det gik ud over, så fik det ikke den republikanske præsidentkandidat til at tage klimaproblemet alvorligt. Mitt Romney gav tværtimod udtryk for tvivl om den globale opvarmning er menneskeskabt, ligesom han tog stærk afstand fra en øget klimaindsats. Barack Obama undlod også konsekvent at bringe emnet op i de store TV-debatter. I stedet udtalte han sin støtte til øget udvinding af olie og gas. USA hårdt ramt af ekstremt vejr i 2012 Valgkampen markerede som sådan et markant tilbageskridt i forhold til præsidentvalget i 2008, hvor både Obama og McCain klart erklærede deres vilje til at prioritere klimaet højt. Men efter valgnederlaget dengang slog mange republikanerne ind på en stærk klimaskeptisk kurs, og det præger fortsat amerikansk politik, hvor Obama kun har formået at få gennemført få klimatiltag nye krav til bilers brændstofeffektivitet og krav til CO2-udslip for nye kraftværker, som gør det vanskeligt at bygge kulkraftværker. I valgkampens slutfase fik superstormen Sandy bragt klimaet på banen. Netop den slags hændelser, hvor tropiske orkaner ender som voldsomme storme langs Østkysten af USA forventer nogle forskere, at der kommer flere af efterhånden, som isen smelter over Arktis, hvilket påvirker jetstrømmene på den nordlige halvkugle. Sandy forvoldte skader for mere end 50 milliarder dollars og vil dermed blive en af de allerdyreste katastrofer i amerikansk historie. Sandy fik den republikanske guvernør i New Jersey, Chris Christie, til at erklære klimaforandringerne for en realitet, men der er lang vej igen til at store dele af det republikanske parti er blevet overbevist om, at klimaproblemet skal tages alvorligt. Da republikanerne sidder på flertallet i Repræsentanternes Hus, vil det fortsat være meget vanskeligt for Obama at føre en aktiv klimapolitik. United States Coast Guard/Patrick Kelley Side 12\n13 Nogle forskere forventer, at der vil komme flere ekstreme vejrhændelser i fremtiden, herunder tropiske orkaner og skypumper, i takt med, at isen smelter over Arktis, der påvirker jetstrømmene på den nordlige halvkugle. Albrecht G. Schaefer / WWF\n14 Små skridt frem men dyb intern splittelse i EU Klimapolitisk kom EU ud af 2012 som et såret dyr. På den positive side tæller, at der blev vedtaget et direktiv om energieffektivitet, som pålægger medlemsstaterne at gennemføre energirenoveringer af dele af bygningsmassen, ligesom energiselskaber bliver forpligtet til at hjælpe kunderne med at spare på energien. Direktivet lever imidlertid ikke fuldt ud op til den målsætning om 20 procents forbedring af energieffektiviteten i 2020, som Det Europæiske Råd tidligere har fastlagt. co2 kvote prisen på kvoter faldt til lavt niveau 2012 Prisen på CO2-kvoter i EU faldt i 2012 til et niveau på omkring 50 kroner per ton. Det åbenbarede, at kvotehandelssystemet, som ellers har været flagskibet i EU s klimaindsats, er i dyb krise. Med de nuværende regler vil der være alt for mange kvoter til salg, og dermed sender systemet ikke de signaler, der er nødvendige for at drive investeringerne over mod vedvarende energi og sikre omstilling af EU s energisystem. Usikkerhed vil råde så længe, politikerne ikke griber ind ved at fjerne kvoter fra EU s kvotehandelssystem eller indfører mindstepriser. Men det kan blive vanskeligt, for Polen forventes at stemme imod. Landet har i de seneste år vist sig at være indædt modstander af en aktiv europæisk klimapolitik. Polen har flere gange nedlagt veto i EU s ministerråd mod, at der udvikles planer for en langsigtet klima- og energipolitik frem mod 2030, ligesom man har blokeret for, at EU kunne komme med udspil i de internationale klimaforhandlinger. Danmark bliver et udstillingsvindue Et af de mest positive klimapolitiske indslag i 2012 var det danske energiforlig. Med opbakning fra alle partier i Folketinget bortset fra Liberal Alliance har Danmark nu sat kurs mod, at halvdelen af elforsyningen i 2020 skal komme fra vind, ligesom der satses kraftigere på energibesparelser og øget brug af biogas og biomasse i energiforsyningen. Danmark har tiltrukket sig opmærksomhed fra udlandet Energiforliget vil bringe Danmark et langt stykke ad vejen til at leve op til regeringens målsætning om at reducere det danske udslip af drivhusgasser med 40 procent i 2020 i forhold til niveauet i Men der udestår endnu at finde tiltag, som kan skære de sidste fem til seks procentpoint af udslippet. Det betyder, at der også skal gribes ind over for udledningerne fra landbrug og transport. Politiske forhandlinger forventes at starte i foråret, ligesom der er planer om vedtagelse af en klimalov efter britisk forbillede i det næste folketingsår. (Se fakaboks om klimaloven i kapitel 6.) Det brede energiforlig og den ambitiøse danske klimamålsætning har tiltrukket sig opmærksomhed fra udlandet. Politikere, erhvervsorganisationer og græsrødder kommer til landet for at studere, hvordan det lykkes at opretholde et velfærdssamfund og samtidig knække kurven over CO2-udslippet. Danmark er blevet et forbillede, og klimaindsatsen har langt større effekt end de millioner ton CO2, som atmosfæren spares for i udslip fra danske kilder. Hele landet er også blevet et udstillingsvindue for de mange danske virksomheder, der lever af at sælge løsninger på klimaproblemet. Side 14\n15 COP18 blev en parentes i historien Man hører ofte, at det er FN s skyld, at der ikke sker mere på klimaområdet. Det er fundamentalt forkert. FN er det medlemslandene, der bestemmer, og det er reelt lande som USA, Canada, Rusland og Polen, for ikke at nævne OPEC-landene, der trækker i håndbremsen og ikke ønsker forpligtende og ambitiøse beslutninger fra de årlige møder i FN s klimakonvention. Det viste sig også tydeligt på COP18 i Doha. Klimatopmødet løste ikke den grundlæggende opgave, som det skulle, nemlig at sikre mål for finansieringen af den internationale klimaindsats i de kommende år. På COP15 i København i 2009 blev det aftalt, at de rige lande ville bidrage med 30 milliarder dollars for treårs perioden , og at den internationale klimafinansiering skulle øges til 100 milliarder dollars årligt i Det var derfor essentielt, at der på COP18 blev aftalt mål for, hvor meget der skal gives i finansiering i 2013, og hvordan stigningstakten frem mod 2020 skal være. Det lykkedes ikke. Kun EU-Kommissionen og en håndfuld EU-lande, herunder Danmark, gav tilsagn om klimafinansiering på mindst samme niveau som i de seneste tre år. Det betyder, at de rige lande endnu engang er løbet fra et løfte i de internationale klimaforhandlinger, hvilket bestemt ikke gør det nemmere, når der i de kommende år skal forhandles med udviklingslandene om en forstærket og endnu mere forpligtende indsats for at reducere udslippet af drivhusgasser. foto ENB, Courtesy IISD Side 15\n16 2013 I 2007 kom en serie rapporter fra FN s klimapanel (IPCC), som tilsammen kaldes Den Fjerde Tilstandsrapport. Det var disse rapporter, som for alvor satte gang i den globale klimadebat, og som førte til, at en bred kreds af lande sluttede op om 2 graders målsætningen. I kommer Den Femte Tilstandsrapport fra klimapanelet. Det bliver spændende læsning. Klimavidenskaben har udviklet sig meget siden Men det bliver næppe hyggelæsning. Der er ikke meget, som tyder på, at klimaproblemet skal tages mindre alvorligt i dag end i Tværtimod. Afsmeltningen af Grønlands indlandsis og havisen i Arktis foregår hurtigere, end forskere forventede dengang, og udviklingen i det globale udslip af drivhusgasser følger stort set kurven for det worst case scenario, som forskerne fremlagde i Den Fjerde Tilstandsrapport og det på trods af, at verden har oplevet en økonomisk krise, som faktisk fik CO2-udslippet til at falde i et enkelt år, 2009 (se figur 1.1). 5. tilstandsrapport bliver spændende læsning Danmark er af de lande, der har de allerbedste forudsætninger for at være med til at dreje udviklingen i en retning, som gør det muligt at leve op til 2 graders målsætningen. Danmarks eget klimamål flugter med anbefalingerne fra FN s klimapanel, og det brede energiforlig leverer en stor del af det, der skal til for at indfri målet. Og Danmark har et erhvervsliv som i højere grad end i noget andet land er begyndt at levere løsninger på klimaproblemet i form af vedvarende energianlæg, energibesparende udstyr og sammenhængende energisystemer. Men Danmark bør ikke læne sig selvtilfreds tilbage. Vores gode forudsætninger bør udnyttes som afsæt til at tage yderligere skridt i Blandt andet bør regeringen fremlægge et forslag til klimalov, hvor klimahensyn i hele samfundet indtænkes og sættes i system, ligesom der bør vedtages initiativer, som bringer udledningerne af drivhusgasseer fra transporten og landbruget under kontrol, og som sikrer opfyldelse af regeringens mål om 40 procent reduktion af Danmarks samlede udslip i Derudover bør Danmark sætte ind på igen at gøre EU til en ledende kraft i den internationale klimaindsats og tage initiativ til øget internationalt klimasamarbejde i form af klubber af lande, der på forskellige områder er villige til at gå videre end andre, for eksempel lande der vil realisere potentialet i omfattende energibesparelser. Side 16\n17 Andrew S. Wright / WWF-Canada Kapitel 2: Hvordan har vejret opført sig? Af Eigil Kaas, professor i meteorologi og klimadynamik, Niels Bohr Instituttet, Københavns Universitet\n18 2012 bød ligesom de forrige år på en række vejr- og klimabegivenheder i form af varmerekorder, kulde, meget nedbør og lange tørkeperioder med skovbrande. Hændelser som i flere tilfælde har kostet menneskeliv og haft store økonomiske omkostninger. I dette kapitel gennemgås nogle af de vigtigste vejrhændelser rundt om i verden, og det diskuteres, hvorvidt disse kan relateres til mere langsigtede menneskeskabte klimaændringer. Den globale middeltemperatur Globalt set var 2012 det cirka tiende varmeste år siden systematiske målinger begyndte sidst i 1800-tallet. Cirka antyder her, at der findes forskellige observationsdata og matematiske metoder til at beregne den globale middeltemperatur. År 2012 var cirka 0,2-0,3 grader koldere end de hidtil varmeste år, nemlig 1998, 2005, 2007 og 2010, der lå knapt 0,9 grad over temperaturen i en referenceperiode fra 1961 til I figur 2.1 sammenlignes to af de mest kendte globale temperaturkurver, nemlig GISS og HadCru4. Det er så godt som sikkert, at den generelle temperaturstigning siden midten af 1900-tallet skyldes menneskets klimapåvirkninger. Der har været meget diskussion om, hvorfor den generelle temperaturstigning ser ud til at være stoppet i det seneste årti. En række undersøgelser og klimamodelberegninger viser dog, at sådanne fluktuationer sagtens kan ske helt naturligt, altså ovenpå den generelle temperaturstigning. Figur 2.1 Ændringer i den globale temperatur. Ændringer i den globale temperatur i tiendedele grader ifølge to af de mest kendte opgørelser HADCRU4 GISS Man skal lægge ca. 14 grader til værdierne for at få temperaturen i grader celsius. Kilde: Eigil Kaas med udgangspunkt i Morice et al. (2012) og Hansen et al. (2010) ,4-0, ÅR Side 18\n19 La Niña Et af de væsentlige bidrag til fluktuationer fra år til år i den globale middeltemperatur hænger sammen med det såkaldte El Niño/La Niña fænomen i den østlige, tropiske del af Stillehavet. I nogle år medfører naturlige vekselvirkninger mellem atmosfæren og oceanet, at der eksponeres relativt varmt (El Niño) eller koldt (La Niña) vand over et stort område ved havoverfladen. Dette fører efterfølgende til høje atmosfæriske temperaturer også globalt samt en række andre følgevirkninger over store dele af kloden. Der er ingen tvivl om, at 2012 var relativt kølig, fordi den første del af året var præget af en relativt svag La Niña situation et helt naturligt klimafænomen. Arktisk havis Set i et globalt klimaperspektiv var den rekordlave udbredelse af havis i det arktiske område i sommeren 2012 den største og mest betydningsfulde enkeltbegivenhed, hvilket kapitel 3 ser nærmere på. Set fra en klimafysisk vinkel er rekorden og de tilsvarende rekorder i de foregående år alvorlige. Den meget lille mængde sommerhavis medfører, at vores planet modtager mere energi fra solen, fordi mindre lys reflekteres af isen og af sneen på isen. Dermed stiger temperaturen mere, end den ellers ville have gjort, og der smelter derfor mere is. Altså en forstærkende feedback. Der ser nu ud til, at der kun går nogle få år før al havis i Arktis smelter væk hver sommer måske lige bortset fra området lige nord for Grønland og Ellesmere Island. Klimaet i Arktis udviser meget store naturlige variationer typisk hen over flere årtier. Disse har hverken noget med tiltagende drivhuseffekt eller solens påvirkning at gøre. De sker i høj grad i forbindelse med variationer i havstrømmene i Atlanterhavet. At det voldsomme fald i havisen sker netop nu, kan derfor være en kombination af sådanne naturlige variationer og menneskets klimapåvirkning. Selv om man kun har få informationer om ismængden før satellitæraen, er ændringerne dog nu så omfattende, at de ligger uden for det, man har set de sidste hundrede år. klimaændringerne kan ske før end hidtil beregnet Det måske mest foruroligende problem med den hastigt aftagende mængde havis er, at processen kommer langt tidligere og generelt går hurtigere end forudsagt af de globale klimamodeller, der anvendes til at lave klimafremskrivninger i for eksempel FN s klimapanel (IPCC). Det betyder, at en relativt vigtig forstærkende feedback tilsyneladende ikke er kraftigt nok i disse modeller, og det betyder igen, at klimaændringerne kan ske før end hidtil beregnet. antarktisk havis Måske lidt upåagtet har havisen omkring Antarktis sat den modsatte rekord: I slutningen af september, det vil sige i slutningen af den antarktiske vinter, var havisarealet rekordstort. Man kunne derfor fristes til at mene, at det vi ser blot er et skift, så den sydlige halvkugle afkøles, mens den nordlige opvarmes. Men så enkel er sagen ikke, for de antarktiske hav- og lufttemperaturer stiger generelt om end meget mindre end i Arktis. Det er altså ikke temperaturfald, der giver øget havisudbredelse, som man ellers umiddelbart kunne tro. Meget tyder derimod på, at ændringen hænger sammen med tiltagende vinde fra vest mod øst. De stærke vinde giver dels øget afkøling af overfladelaget i havet om efteråret, men de medfører også, at atmosfæren trækker ekstra meget i isen og havet imod østlige retninger, altså med uret set fra punkt over Antarktis. Jordens rotation medfører, at isen (og havet) ikke blot bevæger sig ekstra hurtigt mod øst, men at den også får en betydelig hastighedskomponent mod nord, altså væk fra Antarktis. Dermed kan det areal, der er isdækket, forøges som følge af forøgede vinde. Side 19\n20 Set fra et globalt energiperspektiv har den forøgede vinterhavis i Antarktis ikke så stor effekt som tabet af sommeris i Arktis. Dette skyldes, at havisen omkring Antarktis normalt smelter næsten helt væk om sommeren, hvor solen skinner. Den strålingseffekt, man ser i Arktis, er derfor ikke lige så vigtig i Antarktis, hvor der jo er mere eller mindre mørkt på de årstider, hvor der rent faktisk er havis. Figur 2.2 Klimabegivenheder 2012 Kilde: Eigil Kaas Nogle klimabegivenheder i Ved slutningen af året og i starten af 2013 begyndte en voldsom hedebølge i Australien. ALASKA: Rekort kold januar CANADA: Hidtil værmeste sommer. GRØNLAND: Ekstrem varme i juli. ARKTISK HAVIS: Hidtil mindste udbredelse ved sommerminimum. UK: Næstvådeste år RUSLAND: Næstvarmeste sommer, der er målt. EURASIEN: Meget kold januar,februar med mere end 650 dødsofre i Mongoliet og det nordøstlige Kina USA: Tørt forår og efterfølgende ekstrem tørke i hele vækstsæsonen. ORKANEN SANDY: Kostede mere end 130 livet og voldte store skader. EUROPA: Tørt forår med efterfølgende tørke mange steder. SYDVESTKINA: Tørke i vinter og forår. EL NINO/SYDLIG OSCILLATION: Først kølig fase, efterfulgt af normale temperaturforhold resten af året. ØVRE AMAZONAS: Usædvanlig kraftig regn ANTARKTISK HAVIS: Rekordstor udbredelse i september SAHEL: Ekstrem våd monsun bl.a. med oversvømmelser og ødelagt landbrugsland Tørke og hedebølger Nordamerika blev i 2012 ramt af den alvorligste tørke siden 1956 efter en snefattig vinter. Ved udgangen af vækstsæsonen var der moderat til ekstrem tørke i næsten totredjedele af staterne i USA med økonomiske omkostninger på mange milliarder dollars. Også andre områder i verden havde slem sommertørke: Dele af det vestlige Rusland og det vestlige Sibirien og Sydøsteuropa inklusiv dele af Middelhavsregionen. Ligeledes var der meget alvorlig tørke i det nordlige Brasilien samt i den australske vinter (maj-september). Rusland havde som helhed den næstvarmeste sommer, der er målt, efter rekordåret Side 20


Gråsten Havn - Harba - Betal for din havneplads med HarbaApp\nGråsten havn er en hyggelig lille havn placeret i Nybøl Nor ved Flensborg Fjord. Du skal passere Egernsundbroen, der åbner én gang i time for at besøge havnen.\nHavnen har de mest nødvendige faciliteter (f.eks. toilet, bad, strøm, grill, osv.) samt cykler til leje. For shopping er der restauranter og supermarkeder i nærheden.\nGråsten er mest kendt for Gråsten Slot, hvilket er Det Danske Kongehus’ sommerresidens. Slotshaven og slotskirken er åbent for besøgende og det er det værd at tage et smuttur forbi den smukke seværdighed.\nHvis du vil have noget motion eller bare vil have en god gåtur, så er den smukke vandretur, Gråstensstien, lige noget for dig. Ruten er cirka 9 km. lang og går igennem byen, hen ad havnen og ind i skoven bagved slottet.\n50,01 m. og mere DKK 600\nBetal for din havneplads i denne havn direkte igennem denne hjemmeside, HarbaApp – en gratis mobil app for sejlere – eller via selvbetjeningsautomaten i havnen – HarbaKiosk. Du kan også betale kontant i havnen, men du vil i sådan tilfælde blevet opkrævet yderligere 10DKK.\nHvis bådens gebyr ikke er betalt forud, et kontrol gebyr vil blive tilføjet ved afhentning.


Vejlederrollen vejledningspædagogik og projektvejledning - ppt download\nVejlederrollen vejledningspædagogik og projektvejledning\nPræsentationer af emnet: "Vejlederrollen vejledningspædagogik og projektvejledning"— Præsentationens transcript:\n1 Vejlederrollen vejledningspædagogik og projektvejledning\nVejlederdage for uddannelsesapotekerne 2003 mandag d. 20 januar - eftermiddag v/Lotte Stig Haugbølle\n2 Disposition Vejledningspædagogik Undervisningsmetoder Vejlederroller\nVejledningsværktøjer (efter gruppearbejde) Projektet Projektplan Projektrapport Projektmetode\n3 Formål At få kendskab til forskellige pædagogiske begreber\nAt I får kendskab til vores ønsker til indhold og udformning af projektet At give jer nogle redskaber til brug ved vejledningen af de studerende Tredelt -\n4 Arbejdsformer for den studerende på apotek\nSelvstudier (Projekt, studiebesøg, særlige opgaver) Det praktiske arbejde på apoteket Vejledermøder\n5 Hovedaspekter ved mesterlære (Nielsen og Kvale 1999)\nPraksisfællesskab Tilegnelse af faglig identitet Læring uden formel undervisning Evaluering gennem praksis Ulemper: mekanisk læring, repetition, plads til nye tanker/udvikling Evaluering: løbende tilbage melding til den stud + formel evaluering\n6 Undervisningsmetoder som I sikkert gør brug af\n7 Undervisning (Lycke,Handal og Lauvås,1994)\nEn pædagogisk,social proces, hvor nogen (læreren/specialisten) hjælper den som skal lære (den studerende) til at videreudvikle sine kvalifikationer og øge sin kompetence Er ofte rettet mod et læringsbehov hos mange\n8 Instruktion (Lycke,Handal,Lauvås,1994)\nAt give en kyndig demonstration af rigtig udførelse af en færdighed. De vanskelige punkter og håndgreb bliver vist. Den som er under oplæring prøver selv og bliver korrigeret Bruges til oplæring i færdigheder Instruktion forudsætter en rigtig måde at gøre arbejdet på Daglige arbejde En rigtig måde: Den holder jo ikke altid i praksis vel, etiske overvejelser, specielle hensyn osv.\n9 Læring (Lycke,Handal og Lauvås,1994)\nEn individuel, psykologisk proces, hvorunder den som lærer udvikler ny viden og færdigheder Det er det enkelte individ som lærer. Ingen kan lære noget på vegne af andre Læring medfører ændringer, enten i adfærd, holdninger og/eller kompetance Det kan man ikke gøre for den studerende. Men man kan hjælpe.. Ved at VEJLEDE\n10 Vejleders opgave ved læring\nAt lægge til rette for at læring kan finde sted At bidrage til at fokusere på læringsaktiviteten At lette selve læringsprocessen Dvs % OVERTAGE den studerendes problem, men i stedet tilføre TEORETISK og PRAKTISKE værktøjer så den stud. selv kan tænke/handle\n11 1. UENIG 2. Enig 3. Uening (ansvar) 4.Delvis enig (stud. lære at planlægge) 5. Enig\n12 Vejledningens kendetegn (lycke,Handal,Lauvås,1994)\nTager udgangspunkt i den studerendes egen forståelse,erfaringer og værdier Foregår individuelt eller i smågrupper Indgår i uddannelsen af en profession Tage sigte på at udvikle den studerendes praktiske professionsteori Finder sted i samtaler omhandlende professionsudøvelsen og professionsrollen Vejledning fokuserer på udviklings- og læringsbehov, som er knyttet til den enkeltes professionsudøvelse Dvs vejledning fåregår ikke kun på vejledningsmøderne.\n13 Rollemodel En rollemodel er et billede for adfærd\nVil nok kopiere jer det første stykke tid, holde øje med Rollemodel på mange måder, være BEVIDST om de mange forskellige måder\n14 Rollemodelfunktioner (Fagermoen,1993,143)\n”At se på” (læresituation uden ord, den studerende er tilstede) ”Sådan gør vi her” (beskrivelse af hvad der skal gøres, uden begrundelse) ”det er praktisk at….” (begrundelse for handling, knyttet til det praktiske og nyttige (erfaring)) ”anvendt teori” (begrundelse knyttet til teoretisk viden) At se på….. Lad dem kigge jer over skulderen, tag dem med til møder og andet, ex at I ekspederer kunder (sætte varer på plads i skranken el. lign) Sådan gør vi her: ex. spørger altid om ap kunder har fået deres medicin før og hvis ikke fortæller dem om virkning og bivirkning Det er praktisk at, informere for det har vi pligt til, prof. ansvar, det er derfor vi er her, vi skal forbedre folks oplevelser af at tage medicin anvendt teori undersøgelser VISER f.rke. Fra AHP at folk ikke ved hvordan deres medicin virker. DERFOR informerer vi.\n15 5 stadier i færdighedstilegnelse: (Dreyfus og Dreyfus, 1986)\nStadium 1: Novice Stadium 2: Avanceret begynder Stadium 3: Kompetence Stadium 4: Dygtighed Stadium 5: Ekspertice Sidste OH før snak om projekt: Tænk på de studerendes niveau. På mange måder en novice hvad angår det praktiske apoteksjob. Kender til en masse teori, men har aldrig brugt det før. 1. Skift gear ved 20 km/time- 2. Motoren lyder mærkelig (kontekst) skift gear. 3. Kan se at han kommer for hurtigt op fra motorvej, indkørsel krummer, må taænke sig om før han bestmmer om han slipper speeder eller bremser 4.regnvejr. Han har automatisk sænket farten 5. Det der skal gøres baliver simpelthen gjort uden tanke. Kommer slet ikke til at køre for hurtigt.\n16 Projektet 1. Projektplan 2. Projektrapport 3. Gode råd\n17 Projektet Et emne som både studerende og apoteket finder interessant\nEt praktisk orienteret projekt Træne formidling\n18 Projektet Tidsforbrug: 4 uger d.v.s. ca. 140 timer pr. studerende\nDe studerende opfordres til at bruge deres noter Projektplan - Godkendes af jer Central fokus:  Formidling\t Teori Rapport til os\n19 Ad 1. Projektplan Formål og evt. baggrund Problemformulering\nValg af teori (½-1 side) Dataindsamlingsmetoder Formidlingsplan Budget, arbejdsfordeling, tidsplan og særlige tilladelser\n20 ad 2 Projektrapporten (I)\nTitel, navne og studienummer + Vejleders og apoteks navn Resumé (1/2 side) Nøgleord (3-5 ord) Projektplan (som den lå ved projektstart) Resultater (1-2 sider) Formidling (kort beskrivelse)\n21 ad 2 Projektrapporten (II)\nDiskussion (½ - 1 side) Konklusion (svar på problemformulering) Litteraturliste Vurdering af forløbet Samtykkeerklæring (må andre bruge rapport?) Omfang: 10 sider\n22 Ad 3 Gode råd ved projektvejledning (I)\nVurdering: projektplan, formidling og studerendes vurdering Relevans for apoteket Afgrænsning Argumentation (djævelens advokat) Begrebsafklaring/definitioner Præcis formulering Passer valg af metoder til det der skal undersøges?\n23 Ad 3 Gode råd ved projektvejledning (2)\nKontinuert diskussion af problemformulering/problemstillinger - Den røde tråd - Er alle problemstillinger undersøgt - Svares der i resultater på problemstillinger - Konklusion på problemformulering Sammenhæng mellem problemformulering, problemstillinger og teori Skriftligt oplæg\n24 CASE 1: Farmaceutstuderende Trine Trallesen er på studie-ophold på X-borg apotek og ringer nu til sin veninde, farmaceutstuderende Sanne Sørensen, for at fortælle om, hvordan det går på apoteket: Trine: "Jo, det er sådan set meget spændende at være på apoteket, men vi er lidt utilfredse med den vejled- ning, vi får. Det er kun muligt at få vejledning, hvis vi har lavet en aftale med vores vejleder i forvejen. Og det er da lidt træls, ikk'?" Sanne: "Nå, men holder I så slet ikke møder eller hva'?" Trine: "Jo, det gør vi da, men når vi endelig holder møde, så er det, som om vores vejleder hele tiden vil dreje vores samtale ind på at snakke om noget med farmaceutprofessionen. Farmaceuter mig her og farmaceuter mig der … Spørgsmål: Hvad er Trines problem(er)? Kan/skal vejlederen gøre noget ved problemerne? I så fald, hvad?\n25 Vejledningsværktøj 1: Skriftligt oplæg (I)\nDen studerende udarbejder et oplæg som afleveres før vejledningsmøde, dette kan indeholde: Baggrund for problemet som ønskes belyst Det som den studerende finder interessant/vanskeligt Hvordan den studerende vil arbejde videre med problemet? Evaluering af aktiviteten\n26 Vejledningsværktøj 1: Skrifligt oplæg ved møder (II)\nGiver vejleder en chance for at forberede sig Det sparer tid ved mødet, fordi den studerende og vejleder har forberedt sig før mødet OBS Husk eksempel med salg af sprøjter og kanyler\n27 CASE 2: Farmaceutstuderende Susanne Sommer er på vej hjem til sine forældre efter en lang arbejdsdag i skranken på Y-købing apotek, hvor hun er på stu-dieophold. Susanne sidder i bussen og tænker lidt over skrankearbejdet. Faktisk undrer hun sig lidt. Det har været godt at komme i skranken, synes hun, men hun kunne faktisk godt tænke sig, at der blev fulgt bedre op på hendes ekspeditioner af farmaceu- terne. Gør hun det "rigtige", og når hun gør noget, der ikke er så smart, hvorfor er det så ikke det? Susanne bliver mestendels vejledt af apoteksassisten- terne, og i begyndelsen var det da også meget godt, men efterhånden er det blevet utilfredsstillende. Susanne savner i øvrigt også en god introduktion til apotekets politik inden for 1. valgspræparater. Spørgsmål: Hvad er problemet for Susanne? Hvad er vejlederens funktion i relation til det daglige arbejde (i skranken)? Hvorledes kan apoteket give en god introduktion til dets 1. valgspolitik?\n28 Værktøj 2 Praksistrekanten\nerfaring/teori P1 hvad gør vi P3 hvorfor\n29 Vejledningsværktøj 2: Praksistrekanten\nPraksis kan opfattes som 3 forskellige niveauer i en trekant. Et niveau for handling - P1 Et for kundskaber og erfaring - P2 Et for etisk vurdering - P3 Det er jeres opgave at få de studerende op på P2 og P3 niveau\n30 Vejledningsværktøj 3: Forskellige perspektiver i vejledningen\n31 Værktøj 3: Forskellige perspektiver i vejledningen\nEt hvilket som helst udgangspunkt for en vejledningssamtale, et emne eller en situation (feks en kundekommunikation) kan diskuteres ud fra forskellige vinkler feks: et kollegaperspektiv et ressourceperspektiv et juridisk perspektiv fagligt perspektiv et økonomisk perspektiv Husk EKSEMPLET med interaktionsprogrammer\n32 CASE 3: Farmaceutstuderende Søren Suresen og Laila Lalle- glad, der begge er på studieophold på X-købing apo-tek, sidder og snakker i apotekets frokoststue. De har lige haft møde med deres vejleder. Det har egentlig været et meget hyggeligt møde, ja, næsten for hygge- ligt … Det er nemlig, som om der nogen gange går for meget "kaffeslabberads" i møderne. Der mangler en dagsorden for møderne, og deres vejleder har svært ved at give dem et fagligt modspil, synes Søren og Laila. Spørgsmål: Hvad er problemet for de to studerende? Kan/skal vejlederen gøre noget for at løse problemet, og i så fald hvad? Kan/skal de studerende gøre noget, og i så fald hvad?\n33 Vejledningsværktøj 4 Fremdrift i vejledningssamtalen\n1. Klargøre situationen, hvad vil den studerende snakke om 2. Sammen afdækkes hvad den studerende selv vil gøre ud fra forskellige muligheder 3. Herefter bidrager vejleder med sine erfaringer,viden og råd om nødvendigt\n34 Vejledningsværktøj 5: Samtale om samtalen\nTag vejledningssamtalen op og snak om den Vejlederen opfordrer til snak om hvordan begge parter oplever vejledningen og vejledningssamtalen På denne måde får den studerende anledning til at påvirke vejledningsforholdet\n35 CASE 4: Netop hjemvendt til DFH efter et halvt års studieop- hold sidder en gruppe farmaceutstuderende i kanti-nen og snakker om deres vejledere på apoteket. De studerende har vidt forskellige erfaringer. To stude- rende fortæller glade om, hvor god og engageret en vejleder de har haft. Vejlederen har bl.a. taget de to studerende med til adskillige møder, herunder kreds- møder. Vejlederens job var i øvrigt så spændende, at den ene af de to studerende sagtens kunne forestille sig en fremtid som apoteksfarmaceut. To andre stu-derende er mindre positive. De har lavet for meget farmakonomarbejde, mener de, og de er ikke blevet inddraget nok i det daglige farmaceutarbejde. Des- uden har deres vejleder ikke vist særlig megen interesse for deres studieophold. Spørgsmål: Hvilke(t) problem(er) er at finde i de studerendes beskrivelser? Hvad kan man som vejleder gøre for at løse sådanne problemer? Skal man gøre noget?\n36 CASE 5: Så er det blevet projektskrivningstid for farma- ceutstuderende Dorthe Dovnesen og Rikke Rask. De har haft et par indledende samtaler med deres vej-leder om projektet og er nu gået i gang med projek- tet med krum hals. Deres vejleder derimod, syge- husfarmaceut Tarja Tvivlesen, er ved at få (flere) grå hår i hovedet (end hun allerede har). For det første ved hun ikke specielt meget om det emne, de studerende har valgt at skrive projekt om: samar- bejde på tværs i sundhedssektoren. For det andet, og hvad værre er, er hun meget i tvivl om, hvordan hun skal gribe projektvejledningen an: "Hvordan skal jeg vejlede de studerende, hvad skal jeg spørge om, hvad skal jeg holde øje med i pro- jektoplæggene, hvornår er det "godt nok", det de studerende skriver?", tænker stakkels Tarja. Spørgsmål: Hvilke gode råd/ideer har I til den rådvilde vejleder? Hvordan kan hun gribe vejledningen an?\n37 CASE 6: Apoteksfarmaceut Kirsten Karskenbælg er i gang med den afsluttende evaluering af to farmaceutstu- derendes studieophold. Alle tre synes, at der har været så meget, de studerende skulle nå under stu-dieopholdet, og der har været så lidt tid til at nå det i. F.eks. ville de to studerende gerne have brugt mere tid til gennemgang af de større sygdomme og deres behandling. Men hvor skal tiden tages fra? Spørgsmål: Er der et problem her? I så fald, hvordan kan det løses og af hvem? Er DFHs forslag til opgavefordeling under studie- opholdet passende? Forslag til ændringer?\n38 Vejledningsværktøj 6: Eksemplarisk vejledning\nUdnyt konkret arbejdssituation til at belyse noget mere generelt Eksempel med terapeutiske hovedgrupper:\tForskellige niveauer: krop/individ, gruppe, organisation, samfund EKSEMPEL med Hovedgruppe R\n39 CASE 7: "Åh, ja, så skal vi til det igen", tænker apoteksfarma- ceut Janne Jammer. De studerende på studieophold skal endnu engang på studiebesøg hos amtets læge- middelkonsulent, der er uddannet farmaceut. Besø- get er absolut relevant, og de studerende plejer da også at være meget glade for besøget. Men Janne er ved at køre lidt træt i det. De studerende kommer hvert år hjem med de "samme" erfaringer fra besø-get. "Måske skyldes det, at deres oplæg til studiebesøget ofte er det samme", tænker Janne. "Men hvordan pokker kan de studerende lægge nye perspektiver ind i besøget, hvordan kan man få drejet det samme besøg, således at der hvert år kommer noget nyt ud af det?" Spørgsmål: Hvordan kan Janne være med til at lægge nye perspektiver ind i de studerende studiebesøg? Fortæl om jeres eventuelle gode og dårlige erfaringer med studiebesøg.\nDownload ppt "Vejlederrollen vejledningspædagogik og projektvejledning"


2017 Geneve Motor Show - Geneva - Salon de l'Auto\n87. International Motor Show i Genève 2017\naf Søren Clauding - marts 2017\nHer finder du en oversigt over vores dækning af forårets vigtigste internationale bilbegivenhed\nForårets vigtigste internationale motorshow finder hvert år sted i Genève. Hér præsenterer bilfabrikkerne det ypperste de kan. Vi har fundet nogle af de vigtigste nyheder på årets motorshow (9.-19. marts 2017).\nTekster kommer efterhånden\n- nyd billederne, hvor teksterne endnu mangler\n2017 Genève Motor Show: Premiere på Alfa Romeo Stelvio (nu i Danmark) og Jeep Compass\nFiat havde ikke de helt store nyheder på Genève Motor Show. Det havde søstermærkerne Alfa Romeo og Jeep til gengæld. Artiklen er opdateret efter at Alfa Romeo Stelvio er kommet til Danmark.\nAlfa Romeo og Jeep i Genéve >>>\nBMW 5-serie Touring samt eksklusivt\ninterview med BMW's topchef\nDen største BMW nyhed i Genève er den nye stationcar udgave af 5-serien. I Genève fik vi også et yderst eksklusivt interview med ingen ringere end BMW-chefen Hildegaard Wortmann og emnet var elektrisk mobilitet. Vi bad hende bl.a. redegøre for to essentielle emner.\nBMW i Genève >>>\nFord Fiesta i Genève >>>\n2017 Genève Motor Show: Verdenspremiere\nHyundai i30 Wagon - Elegant og alsidig\nDen nye Hyundai i30 har fået en flot modtagelse overalt. På Genève Motor Show præsenterer man så stationcar versionen af den nye i30, som siden lander hos de forhandlere først på sommeren.\nHyundai i30 Stationcar i Genève - læs mere >>>\nKIAs store og små nyheder i Genève >>>\nNissan Qashqai facelift ude som inde\nNår Nissan annoncerer et facelift på den SUV/Crossover, som alle konkurrenterne i Europa måler sig op imod, er der grund til at spidse øre. Især når faceliftet er mere end blot et par nye lygter og en ændret kofanger.\nNissan Qashqai i Genève >>>\nSe videoen af den faceliftede Nissan Qashqai fra en lidt usædvanlig vinkel. Men vinklen er der en god grund til. Videoen kan også ses i Fuld HD.\nPeugeot Instinct Concept skal fortsætte succes'en\nPeugeot kom hjem fra Genève Motor Show med endnu en titel som Årets Bil til Peugeot 3008. Men på den franske bilfabrik hviler man ikke på laurbærrene, hvilket også afspejler sig på dette års biludstilling i Genève, hvor Peugeot præsenterer en fremtidsvision for den selvkørende bil: PEUGEOT INSTINCT CONCEPT.\nPeugeot i Genève >>>\nRange Rover Velar: Luksus SUV fylder hullet ud\nRange Rover Velar i Genève - læs mere >>>\nSuzuki Swift i Genève - læs mere >>>\n2017 Genève Motor Show: DS7 Crossback:\nSpotlight på premium SUV konkurrenterne\nMed blinkende forlygter og i al sin glans præsenterede DS deres bud på en regulær Audi Q5 konkurrent: DS7 Crossback. Det forventes, at bilen, som kommer på markedet i begyndelsen af 2018, vil blive solgt til priser på Audi Q3 niveau – selvom pladsforholdene svarer til Q5.\nDS7 Crossback i Genève >>>\nEfter 2017 Genève Motor Show:\nMazda introducerede sin første kompakte SUV, CX-5, i 2012. Siden har man haft stor succes med modellen men nu var tiden inde til fornyelse, og derfor så den nye generation af den populære SUV, projektørlyset for første gang på Genève Motor Show.\nMazda CX5 i Genève>>>\nLænge ventet ny SUV - lander om et lille års tid\nDet vil være synd at sige, at det er sprøjtet ud med nyheder fra Mitsubishi i de seneste år. Så i sagens natur er man begejstret, når der så sker noget nyt hos den japanske bilfabrik, der ikke mindst er kendt for at bygge nogle eminente firehjulstrukne biler.\nMitsubishi Eclipse Cross i Genève >>>\nOpel Insignia og Crossland X i Genève >>>\n2017 Genève Motor Show: Renault Zoe e-Sport\nVerdenspremiere på 460-hestes standardvognsracer\nRenault Zoe er den mest solgte elektriske bil på det europæiske marked. Det går da også stærkt, når Renault er i stødet og det er den franske bilfabrik næsten konstant. I skrivende stund fører fabrikken det innovative Formel E mesterskab for elektriske Formel racerbiler og det var nærliggende at producere en standardvogn til race, baseret på den samme teknologi.\nRenault Zoe e-Sport i Genève >>>\nNy Subaru XV skal være verdens sikreste\nSubaru har benyttet det store motor show i Genève til at præsentere den helt nye Subaru XV, der kommer på markedet i november 2017. Bilen har designmæssig stor lighed med den hidtidige model, men der er ikke desto mindre tale om en helt ny bil, oven i købet baseret på en helt ny platform.\nSubaru XV i Genève >>>\n2017 Genève Motor Show: VW premierer\nmed den nye Arteon på "toppen af podiet"\nIndtil en ny VW Phaeton kommer på markedet, vil den helt nye Arteon være toppen af poppen hos det tyske bilmærke.\nVolkswagen i Genève >>>


Thaimassage Aarhus, thaimassage, Oliemassage Fodmassage Thaimassage med klinik på skanderborgvej i det sydlige aarhus med oliemassage, fodmassage og thaimassage der giver afslapning og velvære samt hjælper. Find nærmeste Thaimassør i, aarhus med tilbud på Klassisk og Traditionel. Der tilbydes mange former for massage, lige fra Fysiurgisk massage til Aroma. Rygmassage, Stolemassage, Kropsmassage, samt, thai massage i, aarhus. Oversigt over de bedste tilbud. Thai Massage i, aarhus - Book tid - Wellnessportalen Massage i Østjylland - Fysiurgisk massage, Hot, stone massage, Rygmassage, Parmassage, Thaimassage. Sjælland Sønderjylland Trekantsområdet Massage Østjylland. Skanderborg, Horsens, Silkeborg, Højbjerg, Randers, Åbyhøj, Risskov, Ebeltoft, Hedensted, Ry, Viborg, Aarhus. Thaimassage Aarhus, thaimassage, Oliemassage Fodmassage Thaimassage med klinik på skanderborgvej i det sydlige aarhus med oliemassage, fodmassage og thaimassage der giver afslapning og velvære samt hjælper. Find nærmeste Thaimassør i, aarhus med tilbud på Klassisk og Traditionel. Der tilbydes mange former for massage, lige fra Fysiurgisk massage til Aroma. Rygmassage, Stolemassage, Kropsmassage, samt, thai massage i, aarhus. Oversigt over de bedste tilbud. Thai Massage i, aarhus - Book tid - Wellnessportalen Massage i Østjylland - Fysiurgisk massage, Hot, stone massage, Rygmassage, Parmassage, Thaimassage. Sjælland Sønderjylland Trekantsområdet Massage Østjylland. Skanderborg, Horsens, Silkeborg, Højbjerg, Randers, Åbyhøj, Risskov, Ebeltoft, Hedensted, Ry, Viborg, Aarhus.\nMassage: Aarhus thai massage massage sydsjælland\nValbypigerne søndag den.juni tlf Jeg forventer med respekt for mig at du har været i bad inden du kommer og besøger huset. Vi tilbyder lækker Thaimassage Body to Body Superfransk Græsk Åben 24 timer Vard Nisarat Sydjylland I dag,. 04:44 I Valby er vi tre voksne (30-50) thai-piger, der er rigtig dygtige til at massere og til at skabe en hyggelig, smilende atmosfære når du besøger. Don't miss me out We are here just for a short time. Jeg elsker mit arbejde og har altid god tid til dig, glad og smilende når du kommer. Jeg elsker at kneppe i begge huller. Maj, peachy i Valby af 1955,.\nAarhus thai massage massage sydsjælland - Massage i Østjylland\nVE71 Jylland 20:06 Hemmelig tlf nr besvares ikke/ Drømmer du om at blive forkælet af en en fræk, indlevende eksotisk pige, der elsker at få dig helt op i den. Thaimassage indeholder meget mere og i dag forbindes thaimassage ofte seksuelle ydelser såsom handjob med happy ending eller lignende. Åben Alle dage.00-24.00 Bredstenlandevej 86 Jylland 16:35 Thaimassage privat diskret Hej tilbyder thaimassage og body til Body i topklasse 26 år c skål smuk krop vil give dig en fantastisk service ved booking jeg giver addresse spild ikke tiden Kys jo jo Modtager kun. Åbent hver dag fra kl 9- 21 Ribegade 6 7100 Vejle telefonnr. Thai Massage Randers Midtjylland :50 Velkommen til Thaiwellness i Valby Vi er 2 Søde thai piger.\n0 svar på “Aarhus thai massage massage sydsjælland”\nHot anal sex viking tattoo fredericia


la0s Skrevet 31/10-13 12:35\nDet er sgu synd, synes virkelig det er en dejlig konsol. Den er rar og ikke så bombastisk, som alt det trættende next-gen reklamehejs kan gøre en Lars.\nDarkbeat Skrevet 31/10-13 12:49\nNintendo Wii åbnede selvfølgelig op for et nyt marked af casual gamers der er røget videre på tablets og smartphones nu, men for de fleste andre af os der går op i spil tror jeg den har stået som konsollen der var "den anden konsol" man havde ved siden af sin 360 eller PS3.\nJeg tror at Wii U vil være bedre tjent med at PS4 og Xbone udkommer så den kan komme lidt på afstand af current gen konsollerne, få sine egne unikke 3rd party titler og ikke være losseplads for dårlige versioner af multiplat spil.\nOlimar Skrevet 31/10-13 15:24\n3of19 Skrevet 31/10-13 18:51\nNu er det jo kun "traditionelle" konsoller, men damn 3DS har Japan i jerngreb!\nNaiera Skrevet 31/10-13 20:31\nJeg tror Japan ville eksplodere hvis man tog alle deres håndholdte konsoller fra dem fra den ene dag til den anden ;)\nslk486 Skrevet 05/11-13 15:07, rettet 05/11-13 15:07\n9/10 til Deus Ex Dir Cut fra Eurogamer\nHar jeg ventet på.\ndrwily Skrevet 05/11-13 15:36\nJeg er fuldstændigt ligeglad med, om hardwaren ikke er lige så "kraftig" som de kommende PS4 og XBOX1. Jeg synes Wii U m. gamepad er genialt. Men den halter indtil videre på spil- og online-fronterne...\nDer mangler en ny original Mario-titel til konsollen! (ikke bare endnu en "New Super Mario Bros"). Der mangler en original Zelda-titel. Der mangler Mario Party og Mario Kart. Det er også frustrerende at læse om nye spændende spil, for derefter at konstatere, at de ikke kommer til Nintendo. GTAV, f.eks.\nHvad angår online-features, så synes jeg det er dybt tåbeligt, at man ikke kan spille multiplayer-spillene i f.eks. Nintendoland online! Det er faktisk næsten utilgiveligt i vore dage!\nOg så er jeg heller ikke helt tilfreds med signalet mellem gamepad og Wii U. Jeg kan IKKE gå ind i det tilstødende lokale og spille videre på gamepaddet, som man ellers får indtryk af i reklamer og anmeldelser.\nJeg kender stort set ikke et eneste menneske som ikke kender til den originale Wii. - Men jeg kender omvendt stort set ikke en eneste som kender til Wii U (med mindre de har spillet på min)! Wii U er gået fuldstændigt under radaren.\nJeg er jævnt glad for min Wii U, men skulle jeg opsummere kort, så ville det være: "spildt potentiale". Jeg håber Nintendo kan vende skuden! Det er svært at forestille sig, at en del af deres underskud på Wii U skyldes reklame-udgifter. Jeg har ikke set reklamer for Wii U, og man kan knap nok finde dem i butikkerne.\nslk486 Skrevet 05/11-13 15:40\nNår man ikke spiller med på multiplatform og "hvem er bedst" klaveret, så betyder det ikke så meget, nej :)\nHanky Skrevet 05/11-13 16:29\nSweet - og så er det budget!\nSonic Skrevet 07/11-13 14:47\nReklame 1: http://www.youtube.com/watch?v=-Q1EoUimxak\nReklame 2: http://www.youtube.com/watch?v=zErtDxOjTks\nReklame 3: http://www.youtube.com/watch?v=xkZhNaZJ59E\nReklame 4: http://www.youtube.com/watch?v=D1qjF9nH-Oo\nSumez Skrevet 07/11-13 15:30\nSonic Skrevet 15/11-13 22:17\nBeano Skrevet 15/11-13 22:26\nFedt - allerede bestilt :D\nSumez Skrevet 17/11-13 12:07\nBede-x Skrevet 17/11-13 12:40, rettet 17/11-13 12:43\nGaf, naturligvis ;)\nslk486 Skrevet 17/11-13 12:44\nDet ligner umiskendeligt IGN, men kunne ikke finde det på sitet. ^ Forklarer hvorfor :)\nBede-x Skrevet 17/11-13 12:48, rettet 17/11-13 12:50\nFordi det blev postet før tid og så taget ned igen af en eller anden grund (embargo?). Jeg nåede at se videoen fordi de er hurtige ovre på Gaf (Og jeg følger Neogafs nye tråde på Twitter). Blev rehosted men også efterfølgende fjernet der, men kan vel findes hvis man har lyst til at søge lidt.\nslk486 Skrevet 17/11-13 12:53, rettet 17/11-13 12:58\nJeg skrev jo netop at dit link forklarede hvorfor (^), men på vegne af de dovne - tak ;)\nBede-x Skrevet 17/11-13 13:00, rettet 17/11-13 13:01\nAhh ja, det kan jeg se. Troede der var tale om imperativ, fordi jeg ikke så dit "er" i slutningen af forklar, men det skal så også siges at jeg er ret træt lige nu :)\nWehner Skrevet 17/11-13 13:00, rettet 17/11-13 13:00\nForskellen på 'forklar' og 'forklarER' :)\nslk486 Skrevet 17/11-13 13:34\nKunne nok også have været skrevet tydeligere :)\nAnyway - det tegner godt.\nBede-x Skrevet 17/11-13 14:00\nJeg kunne selvfølgelig også bare lære at læse ;)\nEn ting jeg bed mærke i hos IGN var, at de nævnte at det var virkelig godt i singleplayer, men endnu bedre i coop og jeg er lidt spændt på hvordan det forhold opleves vægtet hos de forskellige anmeldere. På filmen så områderne mere åbne ud end man ville forstille sig, hvis der kun var designet efter singleplayer og det gjorde mig en lille smule nervøs.\nSumez Skrevet 17/11-13 22:53\nJeg er mest interesseret i at vide hvordan dem der roser det, vægter det op imod 3D Land, så ser virkelig frem til nogle tekster :)\n3of19 Skrevet 17/11-13 23:06\n3D Land var ikke et dårligt spil overhovedet, men ift. hvad man har set af 3D World er det nærmest tamt.\nBeano Skrevet 19/11-13 19:01\nEurogamer's Super Mario 3D World anmeldelse...\nSonic Skrevet 19/11-13 19:40, rettet 19/11-13 20:19\nMan-o-man! Der sker dælme meget lækkert for tiden :D\nEdit: Woah - http://www.neogaf.com/forum/showpost.php?p=90507101&postcount=1\nHanky Skrevet 20/11-13 02:35\nWow, nogle scores!\nForhåbentlig hvad Wii U har brug for, for at booste lidt maskinsalg.\nSumez Skrevet 20/11-13 08:11, rettet 20/11-13 08:12\nJeg tror ikke det kommer som den store overraskelse for nogen at WiiU får gode Mario-spil, det den har brug for er alt muligt andet oveni i hatten :D\nMen jeg glæder mig pludselig meget til at spille det her, selvom jeg stadig har NSMBU til gode.\nIøvrigt nogen der har læst anmeldelser, der er stødt på nogen der direkte sammenligner spillet med 3D Land?\nBede-x Skrevet 22/11-13 05:20\nLyder på Chris Kohler til at det er tilfældet:\nRetrolasse Skrevet 28/11-13 17:00\nSuper Mario 3D World er et kongespil. Jeg har spillet det Co-op med en kammerat i dag. Super oplevelse. Glæd Jer!\nSonic Skrevet 28/11-13 19:32\nGlæder mig sygeligt til posten på mandag :)\n3of19 Skrevet 28/11-13 19:37\nGlæder mig sygeligt til eShop opdateringen i morgen middag :p\nHanky Skrevet 28/11-13 20:05, rettet 28/11-13 20:06\nGlæder mig til posten i morgen ;)\nSonic Skrevet 28/11-13 22:13\nBasterd :) Jeg får det fra Amazon, derfor. Jeg bliver nødt til at være nærrig for tiden, med alt det der launcher og kommer :)\n3of19 Skrevet 29/11-13 07:19\nLige kommet hjem fra nattevagt og shoppen er allerede opdateret så min WiiU sidder og downloadet nu. Gamepad ligger ved siden sf sengen så jeg kan tage en lille runde når jeg vågner :)\nRetrolasse Skrevet 12/12-13 21:32, rettet 12/12-13 21:35\nTjek lige juletemaet paa Wii U's eShop. Det er derfor man elsker Nintendo! Det bragte mig i julestemning :-)\nBede-x Skrevet 18/12-13 15:05, rettet 18/12-13 15:32\nNy Nintendo Direct er i gang. Der er blevet annonceret et Dynasty Warriors lignende Zelda spil Hyrule Warriors (ikke det endelige navn) af Tecmo Koei.\nBede-x Skrevet 18/12-13 15:13, rettet 18/12-13 15:52\nTo dlc pakker til Sonic: Lost World baseret på Nintendo franchises er på vej. Den første baseret på Yoshi's Island er tilgængelig nu gratis.\nBede-x Skrevet 18/12-13 15:18, rettet 18/12-13 15:30\nNes Remix annonceret. Kan købes på Eshop efter præsentationen.\nBede-x Skrevet 18/12-13 15:22\nSad lige og chattede så fangede det ikke helt, men det lød til der blev præsenteret et Dr. Mario spil med Luigi i hovedrollen. Dr. Luigi.\nJuggernaut Skrevet 18/12-13 17:39\nHvordan er vurderingen generelt af spiludvalget? Er maskinen efterhånden værd at smide penge efter?\nslk486 Skrevet 18/12-13 17:48\nJa, hvis du er til Mario... :)\nKonsolkongen Skrevet 18/12-13 17:53\nDer er ikke så mange titler at vælge imellem, men af dem der er, er en større del af dem at ganske høj kvalitet. Jeg er stadig rigtig glad for min maskine.\nHanky Skrevet 18/12-13 17:56\nSamme her - det er min mest brugte konsol for tiden, og har været det de sidste 2-3 måneder.\nJuggernaut Skrevet 18/12-13 17:57\nJeg skal bruge en erstatning til Wii'en og pigerne er rigtig glade for de der dansespil. Ellers er det meget begrænset hvor meget jeg har brugt den. Ja, nu er jeg gået helt amok i Super Metroid men ellers er det nok et år siden jeg har haft noget jeg gider at spille.\nBede-x Skrevet 18/12-13 17:58, rettet 18/12-13 18:00\nMaskinen får slet ikke nok støtte i multiformat titler sammenlignet med andre populære platforme og de katastrofale salgstal kombineret med teknisk svag hardware slår ligesom fast, at det ikke kommer til at ændre sig. Jeg er stadig rigtig glad for min Wii U pga. de enkelte højkvalitetstitler, man bare er nødt til at spille, der dukker op et par gange om året og vil gerne anbefale maskinen på det grundlag. Uagtet hvordan maskinen så end sælger, er Super Mario 3D World stadig den bedste spiloplevelse, jeg har haft i år.\nDunwich Skrevet 18/12-13 20:39\n"Teknisk svag hardware".\nKonsolkongen Skrevet 18/12-13 20:40\nI forhold til udgivelses tidspunktet er hardwaren jo svag :)\n3of19 Skrevet 18/12-13 22:43\nRet tam Nintendo Direct...\nIngen dato på Mario Kart 8\nHyrule Warriors - nej tak\nDr. Luigo - nej tak\nNES Remix - et lille måske. Jeg er ikke en stor fan af tidlige NES spil\nSmash Bros. - har aldrig tændt mig\nDK Country - NEJ. SPILD af Retro Studios tid! Hvis der er EN genre der er nok af på Wii U er det platform. Kom så med Metroid for fa'n!\nHanky Skrevet 18/12-13 23:30\nJa, så hellere nogle flere FPS spil :P


Disneyland Chessy lejlighed 6pax nær RER Val d'Europe (FONTAINE3) - Chessy\nDisneyland Chessy lejlighed 6pax nær RER Val d'Europe (FONTAINE3)\nChessy, Île-de-France, Frankrig1,8 km til Disneyland® Paris\nIdeel beliggenhed med RER ved foden af bygningen! 5min fra Disneyland\nBil ikke nødvendig!\nLejligheden FOUNTAIN III er bekvemt placeret ved siden af RER-stationen Val d'Europe, inden for 200 meter fra indkøbscentret Val d'Europe og 5min fra Disneyland Paris.\nDenne hyggelige lejlighed ligger på øverste etage af en opholdstilladelse.\n- en stor stue med en komfortabel sovesofa (2 pax)\n- et fuldt udstyret køkken (ovn, komfur, køleskab, opvaskemaskine, Nespresso kaffemaskine, elkedel, brødrister, tallerkener og bestik, køkkenredskaber ...\n- et værelse med 1 dobbeltseng (2 personer)\n- et soveværelse med 2 dobbeltsenge (2 personer)\n- et badeværelse med bruser og vaskemaskine\nUdenfor kan du nyde en terrasse med udsigt over Place d'Ariane.\nGratis WiFi adgang i lejligheden.\nVi giver dig med prøver af shower gel, shampoo og balsam, body creme og afgørende til morgenmad (te, kaffe, sukker) og rengøringsmidler.\nFra toppen af din terrasse, nyde den livlige Ariane i stedet. Praktisk placeret lige overfor RER-stationen Val d'Europe, du er tæt på alle faciliteter (Monoprix, restauranter, barer og cateringvirksomheder, bageri ...)\nAlt i nærheden! Bil ikke nødvendig!\nFor shopping-elskere, lejligheden er 200 meter fra en af de største indkøbscenter i Seine-et-Marne, "Val d'Europe". Du vil også finde "Vallée Village - Chic Outlet Shopping".\nVal d'Europe Shopping Center: 200 meter\nVallée Village Chic Outlet Shopping: 250 meter\nSea Life Aquarium: 250 meter\nDisneyland Paris: 5min med RER\nI nærheden ...\nMiddelalderlige by Provins: 45 km\nCheck-in: mandag til lørdag fra 15:00 til 18:00. Uden for disse timer, søn- og helligdagsarbejde, så kontakt os, vi altid har en løsning!\nHar du brug for at bestille en overførsel fra / til lufthavnen eller en anden destination? Vi tilbyder også en transportydelse, tøv ikke med at kontakte os!