Universiteter fritaget for påbud\n*Undervisningsminister Margrethe Vestager lægger nu op til, at universiteterne skal undtages fra en lov, der giver ministeren magt til at gribe ind, hvis en uddannelse ignorerer en dårlig evaluering, skriver Berlingske Tidende.\nDet sker selv om hun for blot to måneder siden insisterede på, at der skulle sættes magt bag et nyt evalueringsinstitut, der skal måle kvalitet på samtlige uddannelser i landet.\nTorsdag fremlagde Margrethe Vestager lovforslaget om det nye institut. Med lovforslaget får ministeren en ny magtbeføjelse. Hun kan tvinge uddannelsesinstitutionerne til at rette sig efter instituttets anbefalinger.\nMen der er én undtagelse. Ministeren får ingen beføjelser i forhold til universiteterne.\nKold luft mellem SF og Enhedslisten\n*Enhedslistens beslutning om i praksis at melde sig helt ud af finanslovsforhandlingerne vækker mildest talt ikke begejstring hos det andet venstrefløjsparti, SF. Uden Enhedslistens mandater må SF nemlig vinke farvel til muligheden for at tilbyde regeringen et flertal til venstre.\nIfølge dagbladet Aktuelt vil Enhedslisten kun lave aftaler med regeringen, hvis regeringen dropper at lave delaftaler med de borgerlige partier. Reelt betyder det, at Enhedslisten er ude af finanslovsforhandlingerne, fordi regeringen er nødt til at gå til højre for at få vedtaget sin arbejdsmarkedsreform og nedskæringerne i boligstøtten.\nRegering vil have Pinochet udleveret\n*Den spanske regering gav fredag grønt lys for at få den chilenske eksdiktator Augusto Pinochet udleveret af de britiske myndigheder, hed det fra en regeringskilde.\nChile kaldte fredag sin ambassadør i Spanien hjem i protest over, at den spanske regering har givet grønt lys for at få den chilenske eksdiktator, Augusto Pinochet, udleveret af de britiske myndigheder. Chiles udenrigsminister, José Miguel Inzulza, meddelte, at man kalder ambassadøren i Madrid tilbage som et udtryk for "dyb misfornøjelse" med Spaniens handlinger, men han understregede, at det ikke var udtryk for et diplomatisk brud.\nHandlingsplan på vej i Buenos Aires\n*På FN's klimakonference i Buenos Aires er konturerne af en handlingsplan for kampen mod klimaforandringer ved at tegne sig.\nPlanen med tilhørende tidsfrister vil indeholde spilleregler for, hvordan rammeaftalen fra klimatopmødet i Kyoto i fjor skal føres ud i livet.\n"Vi håber på at kunne offentliggøre en handlingsplan for de næste to-tre år, som vil gøre Kyoto-protokollen fuldt operationel, når den træder i kraft," siger FN-talsmand Michael Williams i Buenos Aires til Reuters.\nKosovo-oprørere dræbt af politi\n*Fem etniske albanere, iført den kosovo-albanske oprørsbevægelse UCK's uniformer, blev fredag morgen dræbt af serbisk politi i den sydlige del af den urohærgede serbiske Kosovo-provins, rapporterede det serbiske Informations Center.\nDe fem mænd var med i en større gruppe oprørere, der havde angrebet en politipatrulje mellem byerne Orahovac og Suva Reka.\nSamtidig meddelte UCK-oprørerne, at de har besluttet at etablere en civil myndighed i de dele af Kosovo, som UCK kontrollerer.\nBG-Bank dømt i selskabstømmersag\n*For første gang blev en bank på køberside dømt medansvarlig, da Østre Landsret i en principiel sag fredag afsagde dom i en selskabstømmersag. I den første sag, hvor en bank på køberside var inddraget, blev Jyske Bank i juni i Vestre Landsret frifundet.\nMen i denne sag fastslår Østre Landsret, at BG-Bank - på salgstidspunktet Bikuben - var fuldt bekendt med, at der var tale om ulovlig selvfinansiering ved salget det såkaldte overskudsselskab - altså at køberen finansierede handlen med selskabets egne midler - og intet gjorde for at afværge risikoen for, at skattevæsenet mistede penge. I det konkrete tilfælde knap 1,8 mio. kroner.\nRialtos fremtid stadig usikker\n*Fredagens møde mellem kulturministeren og Rialto Teatrets ledelse førte absolut intet med sig.\nDet frederiksbergske Rialto Teaters chef, Anders Ahnfelt-Rønne, var tydeligt ærgerlig efter mødet med kulturminister Elsebeth Gerner Nielsen i går om teatrets fremtid.\n"Det var skuffende, at kulturministeren ikke havde en plan, der kunne løse vores problemer. Jeg troede, at hun var tilstrækkeligt engageret i sagen til at tage et initiativ," sagde han på et pressemøde i Rialto Teatrets café umiddelbart efter samtalen i Kulturministeriet.\nFærre penge i USA-valg\n*Efter midtvejsvalgene i USA er der en større chance end nogensinde for, at Kongressen i sin næste samling vedtager en reform af USA's valgfinansieringslov. Vælgerne i staterne Arizona og Massachusetts gav grønt lys til en ny ordning, som tilbyder kandidater opstillet til lokalt politisk embede offentlig finansiering. Lige så vigtigt var det, at én af to forslagsstillere til en føderal reform - den demokratiske senator Russell Feingold - vandt genvalg i Wisconsin.\nRepublikaneren Mitch McConnell, som ledede sit partis angreb på et reformforslag fremsat i sidste samling af Feingold og moderate republikanske senator John McCain, sidder på sit partis pengekasse i Senatet. Faktisk afsatte McConnell en mio. ud 75 mio. dollar til et tv-reklamefremstød mod Feingolds genvalg i Wisconsin. Feingold afviste som princip at acceptere penge fra sit eget parti og var derfor underfinansieret i forhold til sin modstander. Han vandt alligevel.\nUSA advarer Saddam Hussein\n*USA's forsvarsminister William Cohen opfordrede fredag i Tyrkiets hovedstad, Ankara, Irak til at bøje af i striden om FN's våbeninspektion i Irak.\nCohen sagde efter et møde med Tyrkiets præsident, Suleyman Demirel, og forsvarsminister Ismet Sezgin, at NATO-partneren Tyrkiet støtter USA mod Irak, selv om Ankara-regeringen holder sig tilbage fra at gå med i en militær optrapning.\nIrak tog tidligere fredag afstand fra en ny resulotion fra Sikkerhedsrådet, der fordømmer Iraks beslutning om, at man ikke vil samarbejde med våbeninspektørerne, der skal kontrollere, at landet ikke producerer og oplagrer masseødelæggelsesvåben.\nDanmark skal hjælpe Tyskland\n*Øget beskæftigelse var det dominerende tema, da statsminister Poul Nyrup Rasmussen fredag var på officielt besøg hos Tysklands nye forbundskansler, Gerhard Schröder. Nyrup Rasmussen, der blev den første udenlandske regeringsleder, som har besøgt den nye tyske forbundskansler, orienterede Schröder om den danske regerings erfaringer med bekæmpelse af arbejdsløsheden, som har påkaldt sig meget stor interesse i den nye rød-grønne forbundsregering.\nDe to ledere enedes om at nedsætte en arbejdsgruppe der skal være inspiration for den nye politiske ledelse i Bonn.\nEU kigger på slagteri-fusion\n*Europa-Kommissionen indledte fredag en tilbundsgående undersøgelse af fusionen mellem de to største danske andelsslagterier, Danish Crown og Vestjyske Slagterier, oplyste kommissionens talsmand. Kommissionen "udtrykte tvivl" om, hvorvidt den fusion ikke vil medføre, at slagteriet vil skabe en dominerende stilling med så stor en andel af det danske marked for svine- og oksekød, tilføjede talsmanden.\nSagen sorterer under konkurrence-kommissær Karel van Miert, og det vil tage op til fire måneder inden, der foreligger en endelig afgørelse.\nRwanda har styrker i DRCongo\n*Rwandas vicepræsident og forsvarsminister, Paul Kagame, erkendte fredag for første gang, at rwandiske regeringsstyrker er involveret i konflikten i Den Demokratiske Republik Congo.\nUdtalelserne faldt efter et timelangt møde mellem Kagame og Sydafrikas præsident, Nelson Mandela, i Pretoria.\nKagame sagde, at de rwandiske styrker befinder sig i Congo for Rwandas nationale sikkerheds skyld.\nIfølge Mandela baner erkendelsen vej for bestræbelserne på at få en våbenhvile i stand og for, at de udenlandske styrker i landet kan trækkes tilbage.\nClinton vil bruge sejr på sundhed\n*Efter valgsejren tirsdag mener USA's præsident, Bill Clinton, og de demokratiske ledere i Kongressen nu, at de kan få flertal ved at overtale republikanske kongresmedlemmer til at stemme for demokratiske lovforslag.\nClinton sagde tidligt fredag, at demokraterne efter midtvejsvalget "vil række hånden ud til ligesindede i det andet parti". Det skal i første omgang ske i forsøget på at reformere sundhedsvæsenet i begyndelsen af 1999.\nSamtidig var der fredag tydelige tegn på, at republikanerne vil tage konsekvensen og begrænse rigsretshøringerne mod Clinton efter løgnene i Lewinsky-sagen.\nEt fremtrædende medlem af den amerikanske kongres udfordrede fredag formelt formanden for Repræsentanternes Hus, Newt Gingrich, på formandsposten.\nDet er Bob Livingston, der i lighed med Gingrich er republikaner, som prøver at overtage formandsposten.\nDansk populært i Nordtyskland\n*Dansk bliver mere og mere populært i Nordtyskland. Interessen for at lære dansk på de tyske voksenundervisningscentre i Slesvig-Holsten er øget, og 483 kurser med 11.642 undervisningstimer sidste år har betydet ny rekord for danskundervisningen, skriver Flensborg Avis lørdag. Dermed er dansk nået op på en femteplads i den tyske sprogundervisning. kun overgået af tysk, engelsk, spansk og fransk.\nFredsaftale udskudt efter bombeattentat\n*Fredsprocessen i Mellemøsten blev fredag formiddag ramt af endnu et hårdt slag, da to personer blev dræbt af deres egen bilbombe i Jerusalem. 21 tilfældige på et gademarked i den jødiske del af Jerusalem blev såret af bomben.\nAttentatet førte omgående til, at den israelske regering besluttede at udskyde den planlagte afstemning om land-for-sikkerhed-aftalen med palæstinenserne på ubestemt tid.\nI USA opfordrede præsident Bill Clinton fredag aften til, at parterne fortsætter bestræbelserne på at skabe fred trods bomben.\n"Det vil være den bedste måde at skabe sikkerhed for israelere og den bedste måde at indfri palæstinensernes længsler på. Og det er det eneste svar på den kriminelle terrorhandling i dag," sagde Clinton, der var mægler i de lange og komplicerede forhandlinger, som i oktober førte til aftalen mellem israelere og palæstinensere.\nDen israelske regering meddelte også fredag, at det stærkt omstridte nybyggeri til en ny bosættelse ved Har Homa i Østjerusalem bliver påbegyndt med det samme.\nDen palæstinensiske forhandler, Hassan Asfour, kaldte den israelske beslutning for "politisk terrorisme", der risikerer at skubbe begivenhederne over i ekstremisternes hænder.\nAugusto PinochetBill ClintonElsebeth Gerner NielsenGerhard SchröderJohn McCainMargrethe VestagerNelson MandelaNewt GingrichPaul KagamePoul Nyrup RasmussenSaddam HusseinSüleyman Demirel\nFNJyske BankKongressenKulturministerietRepræsentanternes HusRialto TeatretEUØstre LandsretVestre LandsretBerlingske TidendeDanish CrownEnhedslistenFlensborg Avis


Shenk’s Homestead (2018 Release) | WhiskyGentlemen\nMichter’s Distillery i Louisville, KY, produceret et omfattende udvalg af prisvindende amerikanske whiskyer og har siden august 2015, destilleret i deres egen facilitet. Mitcher’s høster hvert år stor global anerkendelse for kvaliteten af både deres egne men også deres sourced whisky.\nHer står vi med deres Shenk’s Homestead 2018 Kentucky Sour Mash udgivelse fremstillet ved brug af Sour Mashing og så er modningen sket i forkullet amerikansk samt har de også gjort brug af franske ege fade hvor indholdet er blevet blandet i den endelige batch.\nHvorfor Shenk’s Homestead? John Shenk etablerede tilbage i år 1753 det som vi kender som Mitcher’s i dag.\nDer er i alt aftappet 1.810 flasker af denne (vi har her flaske nr. 289) og så er den alkoholprocent på 45,6%.\nKrydret rug er her i en blodig slåskamp sammen med egetræ og brunt sukker hvor lige meget blod spildes. Så ankommer duften af let bark i et mix med skovbund hvor små hints af læder også vil have mulighed for at svinge sværdet, som kun bliver gjort delvis. Når hvad der er nævnt, er “faldet”, rejser karamel sig op og det sker på samme tid, med appelsinskal og let krydderi. Din sidste stående mand på slagmarken er her cayennepeber, hints fra mango, usødet kakaopulver og rødt æble.\nAfbrændt karamel, forkullet egetræ (her der der “smæk” på) og smagen af øllebrød (med mørk øl) bestiger først tronen. Så vil ahornsirup og hvid friskkværnet peber også havde en plads i kongerækken og det sker lige foran rosiner, mørk chokolade og hints fra rug. Efter 2-3 sekunder ankommer den lette skovbund fundet i næsen, lægger sit svær og lader appelsin rejse sig fra støvet hvis støv er stødt ingefærpulver blandet med tannin/garvesyre som giver en skønherlig bitterhed til det andet, som er nævnt. Det skal nævnes at denne er meget tyktflydende, hvilket bestemt kun er positivt.\nEgetræ partere her, alt andet, og efterlader kun arme og ben tilbage på de blodige marker hvilket gør at chokolade, smør og rugbrød er svært at “indsamle” da de virker lidt svage i det. Eller, skrevet på en anden måde, dens egetræsafslutning overdøver lidt alt andet men balancen er stadig helt i øjet.\nTil de ca. 775,- tænkte man, at det var for meget at skulle slippe for denne men dette blev stærkt modbevist. Den smager langt bedre end håbet og dens balance, som ikke er perfekt, er tæt nok på, til at kunne anbefales for nævnte beløb også hvis den skulle koste lidt mere et sted.\nSmager dejlig “mørk” med en frisk bitterhed. Dette må være whisky verdenens svar på en Royal Red ift. bitterhedsmatch.\nSmagen er dyb og interessant og der er hverken for lidt el. meget af det som opfanges og dermed er balancen rigtig god. – Michter’s kan altså bare det der, med at få noget godt ned i flasken til os forbrugere og livsnydere.\nGlen Els Roasted Alive (Special 2018 Release)\nAnmeldelse læst af: 26.916\nAnmeldelse læst af: 15.154


Cytogrammet uden funktioner hvad det betyder - Varikocele\nExocervix: celler af pladeepitelet af overfladelagene detekteret - norm eller patologi?\nI gynækologi er et cytologisprøjt en metode til undersøgelse, hvorved en livmoderhalskræft eller cancers tilstand kan detekteres i tide. Det er en tidlig diagnose, der er af særlig betydning, da kvinder med eksocervicitis i de fleste tilfælde ikke oplever nogen mistænkelige symptomer.\nEt cytologi-smear er en vigtig forskning, der har hjulpet mange kvinder med at forhindre udviklingen af livmoderhalskræft. En sådan undersøgelse skal finde sted, alle kvinder er uden undtagelse blevet 25 år gamle, mens aktiviteten eller udelukkelsen af sexliv ikke betyder noget. Med andre ord betragtes dette smøre som en obligatorisk analyse. Det normale resultat vil være: "eksocervix af de flade epithelceller uden funktioner."\nMeget ofte er en cytologisk undersøgelse tildelt patienten for at afklare forekomsten af erosion af livmoderhalsen, hendes kræft eller ektopi.\nRøde blodlegemer i exocervix - skal jeg gennemgå en ny undersøgelse?\nFaktisk skal blodceller normalt være til stede i det biologiske materiale, der tages til cytologisk undersøgelse. Derfor, hvis resultatet angiver "exocervix - elementer i perifert blod", så er der ingen grund til at bekymre sig om det. Denne funktion tyder på, at prøven blev kvalitativt og korrekt taget til analyse.\nAnalyse af cytologi er obligatorisk, det bør tage alle kvinder efter 25 år hvert andet år. Hvis det planlagte smør viste uønskede ændringer, skal diagnoseproceduren gentages en eller to gange om året. I dette tilfælde afhænger denne frekvens af arten af de identificerede ændringer.\nExocervix - celler af fladepitelet af overfladelagene findes. På hvilken cyklusdag kan dette resultat være?\nFor at opnå de mest korrekte resultater anbefales det at gennemgå en undersøgelse ikke tidligere end den femte dag i menstruationscyklussen, forudsat at menstruationsstrømmen er helt stoppet. Den sidste frist for smøring er fem dage før starten af den næste menstruationsstrøm.\nFor at opnå nøjagtige resultater er det vigtigt ikke bare at respektere tidsintervallet, men også at overholde andre anbefalinger:\nEt par dage før testen skal du fjerne sex;\nDu bør ikke gøre douching med forskellige mål;\nDet er ikke nødvendigt at indsætte tamponer eller medicin i vagina, for eksempel suppositorier eller tabletter.\nHvis man mistænker diagnosen eksocervixproliferation af et cylindrisk epitel, hvordan skal smøret tages?\nDet er muligt at bekræfte den moderate inflammation af exocervix, forudsat at et smear er korrekt taget for cytologi. For at gøre dette skal en kvinde besøge gynækologens kontor. Materialet tages til undersøgelse på en gynækologisk stol med specielle spejle. Meget ofte medfører indførelsen af sådanne anordninger en kvinde en følelse af ubehag, ikke mere.\nLægen bruger en steril gynækologisk børste til at samle biologisk materiale, så det er ikke overraskende, at der under undersøgelsen kan påvises en "eksocervix ophobning af cylindriske epitelceller". Lægen anvender det afskrabede øvre lag af livmoderhalsen til et glasskinne og sender det til laboratoriet til undersøgelse.\nExocervix - i det resulterende materiale, squamous epithelium, hvide blodlegemer og røde blodlegemer. Hvad kan resultatet af undersøgelsen betyde?\nResultatet af cytologisk analyse vurderes ifølge flere egenskaber.\nMængden af biologisk materiale indsendt til analyse\nEt udsnit af fremragende kvalitet kaldes tilstrækkelig, hvor alle de nødvendige celler er til stede i tilstrækkelig mængde.\nMangelfuldt materiale indikerer, at i eksocervixet kan pladeepitelet være i ringe antal eller mangler helt. Cellular kit kan også være utilstrækkeligt.\nUtilstrækkeligt materiale er manglende evne til at vurdere tilstedeværelsen eller fraværet af brud på strukturen af cervix overfladelag.\nDekodning cytologi analyse\nCytogrammet "exocervix betragtes som normalt - celler af det pladeformede epitel er detekteret i en normal mængde".\nTilstedeværelsen af den inflammatoriske proces kan bedømmes, hvis antallet af leukocytter øges. Hvis årsagen til sygdommen er en infektion, så vil E. coli, cocci og andre patogener findes i smøret.\nFor at bekræfte udviklingen af ondartede tumorer kan kræftceller findes i det diagnostiske materiale.\nHvis resultatet af et cytologisk smear viste mindre ændringer, eller der er forslag om, at en ondartet tumor udvikler sig, anbefaler lægen at kvinden skal screenes for onkogene HPV-serotyper.\nSom et resultat af analysen kan en sådan karakteristisk "eksocervix - detekterede røde blodlegemer" indikeres. Som regel med den korrekte analyse er tilstedeværelsen af blodlegemer normal.\nMange kvinder er interesserede i, hvilke faktorer kan forvrænge resultaterne? Oftest er det hormonelle ændringer hos unge piger, hvoraf resultaterne kan være falske positive.\nFor at få det korrekte resultat og ikke genoptage smeden, skal du overholde følgende resultater:\nAnalysen er taget mindst fem dage efter afslutningen af menstruationsblødning, men senest fem dage før starten af den næste menstruation;\n1-2 dage før datoen for den foreslåede analyse er det nødvendigt at afstå fra intimitet, især hvis forskellige smøremidler anvendes\nDer er heller ikke behov for at udføre brus på aftensdagen\nRetsmidler til lokal anvendelse bør udelukkes på det tidspunkt, det vedrører stearinlys, salver, medicinske tamponer og andre lægemidler.\nSandsynligheden for et negativt resultat er stadig der, så det er bedst at bekræfte diagnosen ved gentagen forskning.


Verdens længste familiekajak ekspedition | Livet er GODT følg os\nTa’ med på eventyr i Norge 2018\nVerdens længste familiekajak ekspedition\nPosted on 6. december 2016 By Life is GOOD follow us\nJeg fik den skøre ide om at padle/sejle i kajak fra København til Istanbul sammen med min familie, som var starter på det hele. Vi tog af sted fordi vi gerne ville ud på et rigtig familie eventyr og at det måske kunne være starten på et nyt liv plus muligheder for at samle penge ind til Nuru International.\nKøb papir-udgave her\nVi signere alle bøgerne, og send os en mail hvis der skal en speciel besked i bogen.\nVi havde ikke overvejet hvor langt der egentligt var, men Istanbul var lang væk og på en måde ende af Europa. Også ville vi gerne ud på en rejse som var længere end et år og denne tur var bestemt lang nok.\nE-bogen er online på Amazon, køb den her\nSkrevet af vores fantastisk ven Chris Paton, med brug af vores ekspedition dagbog, tager bogen dig med på et utroligt fascinerende familie eventyr, verdens længst i kajak, gennem Europa med alle dens forskellige kulture. Plus vi er meget stolte over at Dave Cornthwaite, har skrevet forordet.\nVi kunne umuligt have forstille os alle de oplevelser og udfordringer som turen bød på. På godt og ondt, var dette en fantastisk, livsændrende rejse. I bogen vil du finde mange sjove men også lidt for spændende episoder. Vi har prøvet at være så ærlige som muligt og håber at I vil syntes om, denne store del af vores liv.\n← Hvad får en familie ud af at tage på eventyr?\nTa’ med på eventyr i Norge →\nKategori: eventyr, Kajak Tags: A family on adventure, bog, eventyr, familie eventyr, Forside, kajak, København til Istanbul\nFirma Micro-Adventure i naturen\nBog – Verdens længste familie kajak tur.\nDrømme, kan blive til virkelighed!\nInterrail gennem Europa, (anden del)\nDanmarks måske størs… on Halvandet år i kajak, et fanta…\nLife is GOOD follow… on Sejle eventyr på Middelha…\nBjarke on Sejle eventyr på Middelha…\nAnne-Lene on Sejle eventyr på Middelha…


Gå direkte til eReolens udvalg af Turen går til ved at klikke HER. På eReolen findes også et stort udvalg af romaner, biografier, kogebøger og podcast.\nDu skal være oprettet som bruger på dit lokale bibliotek. Hvis du bor i Gentofte Kommune skal du bruge dit cpr-nummer og din 4-cifrede pinkode fra Gentofte Bibliotekerne. Er du ikke oprettet som bruger, kan du kontakte dit lokale bibliotek (klik HER for åbningstider) eller selv oprette dig med Nem-ID ved at klikke HER.\nLog dig ind og lån. Du kan låne 8 ebøger og 8 lydbøger om måneden plus de bøger, der er markeret med blåt, som er ekstra-lån.


Teknologiforståelse i matematik\nDet kræver mere faglig indsigt at kaste sig ud i projekter som de beskrevne. Forfatterne er udmærket klar over problemet, som skyldes et mangeårigt svigt i uddannelsen af lærerne.\nPubliceret tirsdag 14. maj 2019 - 09:41 Senest opdateret onsdag 29. april 2020 - 19:05\nFilmkompagniet har udgivet et gratis materiale med titlen: ”Kodning for alle”. Materialet er tænkt til at bistå lærerne i forbindelse med forsøgsfaget teknologiforståelse – men lur mig, om ikke ”forfatterne” har den bagtanke, at materialet også kan anvendes af matematiklærere uden forsøgsfag.\nTitel: Kodning for alle\nDet er i givet fald en bagtanke, denne anmelder helt kan tilslutte sig, og begrundelser for at gøre det i matematikundervisningen kan man sagtens finde i vejledningen til det tværgående tema ”It og medier”.\nForfatterne i gåseøjne ovenfor, fordi basismaterialet er fire film, hvor hovedrollerne indehaves af henholdsvis Lis Zacho, lærer og matematikvejleder på Lindevangskolen i Frederiksberg Kommune, og Mads Remvig, lærer og læringsvejleder på Beder Skole i Aarhus Kommune.\nDe fire film tager hver især et undervisningsmæssigt udgangspunkt givet i titlen, og fremstillingen retter sig mod bestemte klassetrin – givetvis fordi filmene med større eller mindre autenticitet i glimt skildrer forløb på de angivne klassetrin. Det er ikke dokumentarfilm eller reportager – filmene skal vise kollegaer noget om, hvad sådanne forløb kan gå ud på, og hvordan man kan gøre, og det gør de udmærket. Enhver lærer kan forestille sig fraklip af forskellig art, som det ikke havde været formålstjenligt at beholde.\nFilmene viser også brugen af nogle konkrete programmeringssprog af typen blokprogrammering og udviklet til brug for børn, nemlig TinkerCad (film 1), Scratch (film 2 og 3) og Turtle (film 4). Film 1 og 2 er målrettet 4. klasse, film 3 er tiltænkt 6., og film 4 er til 8 klasse.\nProgrammeringssprogene TinkerCad og Scratch er givne produkter. Turtle er her en kategori, og i filmen anvendes TurtleCoder, som er et tysk produkt.\nHertil knytter sig yderligere fem film, hvor der gives nogen instruktion i brugen af de forskellige programmeringssprog. Tre film om Scratch, en om TinkerCad og en om TurtleCoder. Det er fint, hvis man kender disse programmeringssprog i forvejen, ellers slår det slet ikke til. Hvis man har interessen og tiden, kan man finde flere instruktionsvideoer til disse programmeringssprog på YouTube.\nDer er også skriftligt tillægsmateriale - kaldet undervisningsmateriale – men det er vist til forfatternes egen undervisning eller kursusvirksomhed. Den didaktisering, der ville betyde, at andre lærere relativt let ville kunne anvende tillægsmaterialet, er ikke tilstrækkelig.\nDet samlede materiale bygger på forfatternes omfattende erfaring og viser igen, at man udmærket kan gennemføre fornuftige undervisningsforløb med børn, hvor de både kan udvise kreativitet, lære noget matematik, stifte bekendtskab med programmering og udvide deres forståelse af informationsteknologiens muligheder og umuligheder. Det er ikke ny viden. Sådanne forløb har lærere – omend ikke mange – gennemført i mere end en snes år.\nFor matematiklærere, som gerne vil i gang med teknologiforståelse, er ”Kodning for alle” et udmærket sted at starte; men man skal også læse lektien på https://emu.dk/grundskole/teknologiforstaelse.\nDer er et kæmpeproblem i det her. Det kræver mere faglig indsigt end grundig gennemgang af de anmeldte materialer at kaste sig ud i projekter som de beskrevne. Det har ikke noget med materialerne at gøre, og forfatterne er udmærket klar over problemet, som skyldes et mangeårigt svigt i uddannelsen af lærerne. Et svigt, som tog sin begyndelse i midten af 1980'erne, og som ikke er imødegået endnu. I mange år har lovgivere, skolepolitikere og administratorer ønsket og stillet krav om, at lærere skulle have linjefag i fag, de underviser i. Men undervisning i informationsteknologi, digital dannelse eller – nå ja – teknologiforståelse kræver åbenbart ingen uddannelsesmæssige forudsætninger hos underviseren.\nteknologiforståelse it i undervisningen undervisning it anmeldelser matematik


Oktober bliver dejligt stille. Der er godt nok et enkelt eksotisk indslag, og en stor fejring – men ellers, så bliver den helt stille og langsom. Lige som jeg allerbedst kan lide det.\nHam min elskede bliver 50. Et skarpt hjørne ville nogen mene, men omvendt er han gift med en kvinde, som allerede har gjort sig erfaringer med 50’erne – og kun på den gode måde. Han skal fejres, selvfølgelig skal han det, men i første omgang på den stille måde. Til sommer giver vi den max gas med en kæmpe fest, men lige nu er det en stille familiefejring, der giver mest mening.\nDet er også i denne måned, at vi har bryllupsdag, og kan fejre 34 herlige og velfortjente år sammen.\nVi skal til Sydafrika. Næsten hele familien (dog desværre uden ældstesønnen og hans dejlige hustru) skal på safari, og jeg glæder mig helt ustyrligt meget. Jeg har prøvet det et par gange før, men det er noget, jeg slet ikke kan forestille mig at blive træt af. At køre rundt ude på savannen mens alting stille vågner – eller, næsten endnu bedre, mens alle gør klar til natten; det er en helt enestående oplevelse. Kan selvfølgelig ikke regne med at vi er heldige nok til at rende på en flok vilde hunde igen, men ét eller andet spændende skal vi nok møde!\nSelvfølgelig skal vi også vandre. Sæsonen rinder så småt ud, men vi skal lige have vredet den sidste fornøjelse ud af den. Vi tager til skønneste Mors, og vandrer ad kyststien øen rundt. Tiden er lidt knap, så vi når nok kun sydøen i denne omgang, men så har vi jo også noget til gode. Aldrig en skidt ting.\nJeg skal bage, for kage hører efteråret til (faktisk kan jeg nok ikke rigtig komme i tanke om en årstid, som kage ikke hører til…). Jeg vil eksperimentere mig frem til den perfekte, gammeldags krydderkage, og mens forsøgene står på, vil jeg nyde de tunge dufte af sirup, ingefær og nelliker.\nDewey’s Readathon ligger i oktober, og denne gang kan jeg faktisk være med! Alt for ofte har kalenderen været propfuld når readathon løb af staben, men denne gang kan jeg lykkeligt begrave mig i bøgernes verden. Med masser af læseknas og gode sager ved hånden, selvfølgelig. Vidste I i øvrigt, nu vi er ved bøgerne, at I kan prøve Mofibo gratis i 30 dage med koden fra Jeanette? Det er sidste chance i dag, så skynd jer, hvis det lyder som noget, I vil prøve. Jeg er i hvert fald fan. Lytter og læser nærmest alt for meget… og kan da slet ikke slippe Läckbergs nye krimi.\nSelvom det er en del år siden jeg gik i skole, får jeg altid tilbage-skolebænken-fornemmelser i efteråret. Jeg elsker at lære nyt, og i år vil jeg prøve om jeg kan få hul på det der portugisiske. På høje tid, kunne man mene, for det er ikke helt okay at jeg kan kalde folk grimme ting på ca. 50 måder i Rio, men ikke kan finde ud af at bede om at prøve skoene i en størrelse 38…\nHvad skal jeres måned gå med? Uanset hvad, så håber jeg det bliver en efterårslykkelig måned for alle!\nPrevious ArticleNår tingene er allermest svære, vil jeg være allermest glad


Barriere- og løsningskatalog. for frivilligområdet. Social- og Integrationsministeriet - PDF\nBarriere- og løsningskatalog. for frivilligområdet. Social- og Integrationsministeriet\nDownload "Barriere- og løsningskatalog. for frivilligområdet. Social- og Integrationsministeriet"\n1 Juni 2012 Barriere- og løsningskatalog Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Social- og Integrationsministeriet2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning 4 Fremgangsmåde og metoder 4 Læsevejledning 6 2. Mulighed for at arbejde som frivillig 7 Barriere: Uklarhed om beskæftigelsesregler 7 Barriere: Frivillige på overførselsindkomst må ikke i tilstrækkeligt omfang arbejde frivilligt inden for deres kompetenceområde 8 Barriere: Personer, der ønsker at være frivillige, ved ikke, hvor de kan bruge deres kompetencer 9 Barriere: Rekruttering af frivillige er vanskeligt 10 Barriere: Beskatning af naturalier 10 Barriere: Lav takst ved befordringsudgifter 11 Barriere: Begrænset mulighed for løntilskud og virksomhedspraktik Finansiering 13 Barriere: Fravær af ramme-/basisfinansiering af frivillige foreninger 13 Barriere: Manglende støtte til allerede udviklede metoder 13 Barriere: Tidsbegrænsede tilskud 14 Barriere: Variation i krav til 18-ansøgninger 15 Barriere: Vanskeligt at få 18-midler til tværkommunale projekter Dokumentation 16 Barriere: Store krav til dokumentation 16 Barriere: Prioritering af effektdokumentation 17 Barriere: Dokumentation af madindhold Godkendelser/ tilladelser 19 Barriere: Børneattester kan ikke indhentes digitalt 19 Barriere: Regler for private virksomheder overføres til frivillige foreninger19 Barriere: Tilladelser til tilbagevendende arrangementer 20 Barriere: Uoverskuelige ansøgningsprocedurer 20 Barriere: Usikkerhed om, hvornår der skal udarbejdes APV 21 Barriere: Usikkerhed om arbejdsskadeforsikring 21 Barriere: EU overvejelse om fjernelse af momsfritagelse Samarbejdsrelationer 233 Barriere: Mange indgange til kommunen 23 Barriere: Kommunalt fokus på strategisk arbejde på frivilligområdet 23 Barriere: Manglende kommunikation mellem kommunalbestyrelsen og frivillige 24 Barriere: Kommunen har egne frivillige initiativer frem for at samarbejde med frivillige foreninger 24 Barriere: Manglende kendskab til det frivillige arbejde blandt sagsbehandlere i kommunerne 25 Barriere: Vanskeligt som kommunal leder at inkludere de frivillige i det kommunale arbejde 25 Barriere: Kommunale udbud er ikke sammensat, så de kan løses af frivillige foreninger 25 Barriere: Fravær af kommunale principper for, hvilke opgaver frivillige foreninger må varetage 26 Barriere: Uens vilkår i frivilligcentre på tværs af kommuner 26 Barriere: Manglende mulighed for at få lovforslag i høring Opfattelser af frivilligt arbejde 28 Barriere: Myte om, at de frivillige overtager ansattes job 28 Barriere: At begrebet arbejde bruges om den frivillige indsats 28 Barriere: Manglende anerkendelse af den frivillige indsats Bilag: Deltageroversigt 304 1. Indledning Gennem frivilligt arbejde skabes stærke fællesskaber på tværs af generationer og social baggrund. Regeringsgrundlag 2011 I 2010 udførte cirka 43 procent af danskerne over 16 år frivilligt arbejde. 1 Det afspejler en lang tradition for, at mange danskere udfører en frivillig indsats, der har stor betydning for det danske velfærdssamfund. På frivilligområdet arbejdes under en række rammebetingelser, der har betydning for både den enkelte frivillige og for de frivillige foreninger. De frivillige og foreningerne kan i den forbindelse møde barrierer, der gør det vanskeligt, dyrt eller tidskrævende at udføre det frivillige arbejde. Barriererne kan have meget forskellig karakter nogle kan påvirke få specifikke foreninger eller frivillige, mens andre kan opleves som en udfordring for mange. I både regeringsgrundlaget og i charter for samspil mellem det frivillige Danmark/foreningsdanmark og det offentlige er der fokus på vigtigheden af, at det ikke må være unødigt besværligt at udføre frivilligt arbejde. Social- og Integrationsministeriet har i forlængelse heraf besluttet at igangsætte en analyse med henblik på at identificere specifikke områder, der opleves som barrierer i forhold til det frivillige arbejde. Undersøgelsen skal bidrage med konkrete løsningsforslag til, hvor barrierer for det frivillige arbejde kan mindskes det være sig i forhold til statslige regler, i forhold til kommunernes regler og procedurer eller i forhold til de frivillige foreningers egen tilrettelæggelse og opgavevaretagelse. Dette barriere- og løsningskatalog udgør Deloittes kortlægning af både de oplevede barrierer og aktørerne på områdets egne løsningsforslag på frivilligområdet. Fremgangsmåde og metoder Der er lagt vægt på, at aktørerne på området har været meget involveret i afdækning af både barrierer og løsningsforslag. Involveringen har været prioriteret i processen for at sikre, at barrierer og løsningsforslag kunne komme så tæt på frivilligt arbejde i praksis. For at afdække barrierer og løsningsforslag har både frivillige foreninger og kommuner været inddraget i processen. Udvalgte ministerier har også været inddraget med det primære formål at lytte og bidrage med viden. Se bilag 1 for oversigt over deltagere. Der er i forbindelse med afdækning af barrierer 1 Center for frivilligt socialt arbejde: Årsrapport Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog5 og løsningsforslag afholdt tre seminarer og en række forudgående fokusgruppeinterview. Dette katalog udgør en syntese af hele processen, og det understreges, at de enkelte foreninger derfor ikke nødvendigvis er enige i alle barrierer og løsningsforslag. Fokusgruppeinterview Der er gennemført en række fokusgruppeinterview med en række foreninger fra forskellige områder af den frivillige sektor. Formålet med fokusgrupperne har været at afdække barrierer og løsningsforslag i dybden. Dette er gjort ved at afholde fokusgruppeinterview med forskellige repræsentanter fra samme forening, der kunne bidrage med forskellige perspektiver på barrierer og løsningsforslag. Hver forening deltog således med repræsentanter fra forskellige steder i organisationen, eksempelvis ledelse, konsulenter, koordinatorer og frivillige med forskellige opgaver. Dette katalog udgør en syntese af hele processen og de enkelte foreninger er derfor ikke nødvendigvis enige i alle barrierer og løsningsforslag. Kick-off-seminar Formålet med kick-off-seminaret var at indsamle oplevelser af barrierer og løsningsforslag på tværs af områder, foreninger m.v. Kick-off-seminaret var et heldagsarrangement, hvor en bred deltagerskare arbejdede med at beskrive barrierer og tilhørende løsningsforslag. De omkring 60 deltagere var repræsentanter for en lang række frivillige, foreninger, kommuner og ministerier. Foreningerne deltog med både ansatte og frivillige. Arbejdet foregik i grupper, hvor deltagerne i fællesskab beskrev barrierer og løsningsforslag. På seminaret var der endvidere inspirationsoplæg fra professor på frivilligområdet fra Aarhus Universitet, Lars Skov Henriksen, og fra Frivilligrådets formand, Vibe Klarup Voetmann, samt introduktion til formålet med arbejdet ved social- og integrationsminister Karen Hækkerup. Uddybningsseminar Uddybningsseminaret havde til formål at kvalificere beskrivelser af barrierer og løsninger samt at vurdere omfanget af de enkelte barrierer. På baggrund af kick-off-seminaret udarbejdede Deloitte et udkast til et barriere- og løsningskatalog. Dette katalogudkast dannede udgangspunkt for uddybningsseminaret. På uddybningsseminaret arbejdede en mindre gruppe repræsentanter fra foreninger og kommuner og med at uddybe og kvalificere barrierer og løsningsforslag i kataloget. Udvalgte ministerier deltog for at lytte og evt. bidrage med viden. Valideringsseminar Det afsluttende valideringsseminar har til formål at validere og kvalificere de barrierer og løsningsforslag, der er udarbejdet. På baggrund af uddybningsseminaret har Deloitte udfoldet og suppleret en række af barriererne og løs- 5 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog6 ningerne i en ny version af barriere- og løsningskataloget. Kataloget har dannet grundlag for valideringsseminaret, hvor deltagerne har gennemgået barrierer og løsningsforslag og givet input til valideringen af disse. På baggrund af valideringsseminaret har Deloitte udarbejdet det endelige barriere- og løsningskatalog. Med udgangspunkt i barriere- og løsningskataloget vil Social og Integrationsministeriet i samarbejde med en række andre ministerier arbejde videre med henblik på at begrænse barrierer for frivilligt arbejde. Læsevejledning Dette katalog består af en række barrierer med tilhørende løsningsforslag. Barrierer og løsningsforslag er nummereret fortløbende og inddelt i seks temaer. Mulighed for at arbejde som frivillig (kapitel 2) Finansiering (kapitel 3) Dokumentation (kapitel 4) Godkendelser/tilladelser (kapitel 5) Samarbejdsrelationer (kapitel 6) Opfattelser af frivilligt arbejde (kapitel 7) Under hvert tema præsenteres barrierer og tilhørende løsningsforslag. Der gives en kort beskrivelse af selve barrieren samt de medvirkende foreningers og kommuners vurdering af: Hvem påvirkes: Er det den enkelte frivillige, foreningen eller både den frivillige og foreningen? Hvor mange påvirkes: Er det få, flere eller mange? Barrierens omfang: Er barrieren mindre indgribende, indgribende eller meget indgribende i det frivillige arbejde, der udføres? For hver barriere er vurderingerne angivet i overbliksform, jf. illustrationen i tabellen nedenfor. I dette eksempel er det således både individ og organisation, der påvirkes. Barrieren påvirker flere og er meget indgribende i det frivillige arbejde. 6 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog7 2. Mulighed for at arbejde som frivillig Barriere: Uklarhed om beskæftigelsesregler Mange frivillige oplever, at der er en uensartet fortolkning af reglerne på beskæftigelsesområdet. Der er variation på tværs af a-kasser, kommuner, frivillige og ledere på frivilligområdet m.m. Eksempelvis kan medlemmer af forskellige a-kasser få forskellig rådgivning om, hvorvidt de må udføre frivilligt arbejde, og hvor meget frivilligt arbejde de i så fald må udføre. Ufordringen for a-kasserne er, at de kan sanktioneres økonomisk. Hvis en person udfører uretmæssigt frivilligt arbejde, kan det betyde, at a-kassen ikke kan få refusion. Foreningerne oplever endvidere, at mange personer på overførselsindkomst gerne vil udføre frivilligt arbejde men oplever at være begrænset af en usikkerhed om hvor mange timer, de må udføre frivilligt arbejde uden at deres ydelse bliver reduceret. Mange af de frivillige foreninger peger på, at usikkerheden om disse betyder, at mange, der gerne vil udføre en frivillig indsats ud over denne ramme, tvinges til at begrænse indsatsen Ligeledes kan 4-timers-reglen betyde, at jobsøgende ikke har mulighed for at udføre opkvalificerende frivilligt arbejde parallelt med jobsøgningen uden at få reduceret deres dagpengetilskud. Det er en oplevelse blandt mange frivillige foreninger, at potentielle frivillige på overførselsindkomst ikke tør melde sig som frivillige, fordi de er bange for at miste deres overførselsindkomst. Der peges også på, at dagpengeområdet har klarere regler, mens reglerne på kontanthjælps-, og fleksjobområdet er mere uklare. Løsningsforslag: Klarere regler Reglerne for, hvor meget frivilligt arbejde man må udføre på overførselsindkomst, kan ifølge flere frivillige og foreninger præciseres, således at skønsrummet og mulighederne for misforståelser er mindre. Det bør herunder tyde- 7 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog8 liggøres, hvor meget man må arbejde, når man som frivillig eksempelvis skal være til rådighed for arbejdsmarkedet. Flere foreninger har foreslået, at det bliver gjort muligt at udføre mere (fx 15 timer) eller ubegrænset frivilligt arbejde.foreningerne foreslår ligeledes, at der kan foretages en ændring af lovgivningen, således at der, hvis den jobsøgende lever op til forpligtigelserne i forbindelse med jobsøgning, kan være ubegrænsede muligheder for at udføre frivilligt arbejde. Endvidere foreslås det, at lovgivningen kan ændres, så den afspejler, at frivilligt arbejde styrker kompetencerne og øger netværksmulighederne, således at man som frivillig bruger tid på at opkvalificere sig til ordinært arbejde. Det vil give a-kasserne bedre mulighed for at tænke i muligheder frem for timebegrænsninger. Løsningsforslag: Fortolkningsstøtte til myndigheder Flere foreninger peger på, at ministerierne kan yde fortolkningsstøtte i form af en vejledning til a-kasser, jobcentre og frivillige foreninger om reglerne for, hvor meget frivilligt arbejde man må udføre på overførselsindkomst. Løsningsforslag: Vejledning til frivillige pjece om regler Det foreslås herudover, at der kan udarbejdes pjecer, der på en lettilgængelig og overskuelig måde forklarer reglerne for, hvad og hvor meget du må udføre som frivillig, når du for eksempel er på dagpenge. Pjecerne kan placeres hos a-kasser, jobcentre, på beskæftigelsesministeriets hjemmeside osv. Barriere: Frivillige på overførselsindkomst må ikke i tilstrækkeligt omfang arbejde frivilligt inden for deres kompetenceområde I forlængelse af ovenstående barrierer oplever mange frivillige, at de, hvis de er arbejdsløse, ikke i tilstrækkelig høj grad må udføre frivilligt arbejde inden for deres kompetenceområde. Dette på trods af, at flere oplever, at de gerne vil og kan bidrage med deres kompetencer. Begrænsningerne i adgangen til at arbejde frivilligt og ulønnet er begrundet i, at der typisk er tale om arbejdsopgaver,, som kan udbydes som almindeligt lønarbejde. Der er ikke tale om, at bestemte faggrupper helt er afskåret fra at arbejde frivilligt og ulønnet. 8 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog9 Løsningsforslag: Indføre undtagelse om frivilligt arbejde Det foreslås, at alle arbejdsopgaver skal kunne udføres af frivillige i et vist antal timer om ugen uanset fagområde. Barriere: Personer, der ønsker at være frivillige, ved ikke, hvor de kan bruge deres kompetencer Flere frivillige og foreninger har givet udtryk for, at personer, der gerne vil være frivillige, ikke ved, hvor og hvordan de kan bidrage. De har svært ved at finde de relevante foreninger. Foreningerne oplever således, at der findes områder, hvor der efterspørges frivillig arbejdskraft og bestemte kompetencer, men de potentielle frivillige ved ikke, at deres indsats og kompetencer efterspørges. Løsningsforslag: Frivilligportal Foreningerne peger på, at der med fordel kan etableres en frivilligportal på kommunernes hjemmesider. Dog skal det bemærkes, at Frivilligjob.dk og Projekt Frivillig allerede eksisterer, og at Center for Frivilligt Socialt Arbejde er ved at udvikle et koncept for en national foreningsdatabase. I databasen skal det blandt andet være muligt for borgere at søge konkrete foreninger. De tre løsninger kunne ifølge flere foreninger med fordel samles på én hjemmeside. Endvidere kan portalen (eller portalerne) i højere grad markedsføres, eksempelvis via apps. Løsningsforslag: Udbrede eksisterende portaler Som alternativ til oprettelsen af en ny frivillig portal kan de eksisterende løsninger udbygges og markedsføres, herunder kan Frivilligjob.dk udbygges, så eksempelvis foreslås det at kommuner eller boligselskaber også kan oprette jobannoncer. Det bemærkes, Frivilligjob.dk i dag som udgangspunkt allerede godkender opslag fra kommunale/offentlige institutioner og initiativer - dog med visse begrænsninger, som er beskrevet på hjemmesiden. Retningslinjerne for kommunale/offentlige institutioners adgang til opslag på Frivilligjob.dk lægger sig op af landsorganisationen FriSes anbefalinger om grænser mellem offentligt ansvar og frivilligt engagement. 9 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog10 Barriere: Rekruttering af frivillige er vanskeligt Flere foreninger oplever, at det er vanskeligt at rekruttere frivillige og særligt frivillige med ledelses- og koordineringskompetencer. Løsningsforslag: Frivilligportal Også i forhold til denne barriere fremhæves anvendelsen af en frivilligportal som en mulig løsning. Som nævnt ovenfor arbejder Center for Frivilligt Socialt Arbejde i øjeblikket med at udvikle et koncept for en national foreningsdatabase. Alternativt kan de eksisterende løsninger udbygges og markedsføres. Løsningsforslag: Uddannelsesinstitutionerne kan formidle viden om mulighederne på frivilligområdet En række foreninger opfordrer uddannelsesinstitutionerne til at orientere de studerende om frivilligt arbejde, herunder bør de også informere om, at det også er muligt at bruge sin uddannelsesbaggrund aktivt i det frivillige arbejde. Alternativt kan de frivillige foreninger markedsføre sig mere direkte på uddannelsesinstitutionerne. Herudover foreslås det, at kendskabet til frivilligt arbejde udbredes gennem aktiveringsforløb. Løsningsforslag: Rekruttering gennem seniorordninger Endvidere peger nogle foreninger på, at kommunerne kunne lade medarbejdere på seniorordninger udføre frivilligt arbejde et antal timer om ugen. Dette kunne understøtte fremtidig rekruttering af disse medarbejdere. Barriere: Beskatning af naturalier Når man arbejder som frivillige, kan der være uklarhed om, hvordan man skal beskattes. Flere frivillige oplever usikkerhed om, hvorvidt de skal beskattes af for eksempel et måltid, de indtager i forbindelse med deres frivillige arbejde som eksempelvis spiseven for ældre medborgere. Dette gælder også for idrætsfrivillige, der kan få et måltid i forbindelse med aktiviteter. 10 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog11 Løsningsforslag: Fritagelse fra beskatning af måltider Det foreslås, at der sker en fritagelse fra beskatningen af betalte måltider og lignende, der indtages i forbindelse med det udførte frivillige arbejde. Eventuelt med anvendelse af en bagatelgrænse. Løsningsforslag: Øget vejledning til frivillige og foreninger om skatteforhold i forbindelse med naturalier Endvidere peger foreningerne på, at der kan udarbejdes informationsmateriale til frivillige og foreninger om muligheder for at give de frivillige måltider og lignende i forbindelse med udførelse af frivilligt arbejde. Barriere: Lav takst ved befordringsudgifter Nogle frivillige anvender ofte egen bil for at nå ud til de borgere, de hjælper. Enkelte foreninger peger på, at de frivillige modtager den laveste takst som godtgørelse af transport, hvilket kan betyde, at de delvist finansierer transporten selv. Løsningsforslag: pris- og lønregulering og eventuelt højere takst Det foreslås af nogle foreninger, at der sker en regulering af taksten med den almindelige løn- og prisudvikling som minimum, og at der eventuelt anvendes en højere takst. I princippet er der dog mulighed for at foreninger kan betale den høje kørselstakst, da det er op til foreningen selv, hvilken takst der anvendes. Barriere: Begrænset mulighed for løntilskud og virksomhedspraktik Generelt gælder for en virksomhed såvel som af en frivillig forening, at det kræves, at der er vist antal ansatte, for at det er muligt at have én person i løntilskud eller i virksomhedspraktik. Dette kan være en udfordring for frivillige foreninger, der ikke har ret mange fastansatte. Flere foreninger peger således på, at foreningerne ville have gavn af medarbejdere i løntilskud eller virksomhedspraktik, ligesom det ville give den arbejdssøgende mulighed for kompetenceudvikling og netværk. 11 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog12 Løsningsforslag: Dispensation for frivillige foreninger Det foreslås, at forholdstalsreglen lempes, så frivillige foreninger, der ikke har mulighed for at oprette flere lønnede stillinger, kan have flere i løntilskud. Der kunne for eksempel tages udgangspunkt i omfanget af timer til udført frivilligt arbejde frem for antal lønnede medarbejdere. 12 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog13 3. Finansiering Barriere: Fravær af ramme-/basisfinansiering af frivillige foreninger De fleste offentlige puljemidler tildeles på baggrund af ansøgning med udgangspunkt i et eller flere konkrete projekter. Frivillige foreninger kan derfor kun i mindre grad søge midler til drift. Foreningerne oplever, at en basal drift imidlertid ofte er en forudsætning for at kunne gennemføre projekter og for at kunne opretholde foreningerne. Løsningsforslag: Indførelse af driftsstøtte til foreninger En række foreninger foreslår, at der etableres mulighed for at søge om midler til drift i en årrække ud over de allerede eksisterende muligheder hos eksempelvis Sundhedsstyrelsen og DUF. Tildelingen kan eksempelvis ske med udgangspunkt i foreningernes størrelse, for eksempel opgjort som antal og omfang af igangværende projekter, antal medlemmer eller antal frivilligtimer, der ydes per år. Af allerede eksisterende puljer til driftsbevilling for frivillige foreninger kan endvidere nævnes tips- og lottopuljerne samt grundfinansiering til frivilligcentrene samt permanente driftsbevillinger på satspuljen. Løsningsforslag: Indførelse af basisbevilling Det foreslås endvidere, at der kan indføres en basisbevilling til frivillige foreninger efter en række fastsatte kriterier. Tildelingskriterierne ville som ovenfor kunne være baseret på for eksempel projektomfang, medlemstal eller antal frivilligtimer, der ydes om året. Barriere: Manglende støtte til allerede udviklede metoder Mange foreninger oplever, at der ofte stilles krav om udvikling og nytænkning for at få tildelt puljemidler, mens der sjældent er projektfinansieringsmuligheder til projekter, der anvender allerede udviklede virkningsfulde metoder som eksempelvis pårørendegrupper eller spejderaktiviteter. 13 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog14 Løsningsforslag: Indførelse af puljer eller anden støtte til projekter, der ikke har udvikling som mål Foreningerne foreslår, at der etableres mulighed for at søge om midler til projekter, der anvender allerede udviklede metoder og/eller handler om en længerevarende støttende indsats over for eksempelvis udsatte borgere. Det bemærkes, at der fx fra tips- og lottopuljen til særlige sociale formål samt puljen til udvikling af frivillig socialt arbejde (PUF) hvert år uddeles midler, som primært har karakter af støtte til projekter, der gennem en årrække har vist sig stabile. (Hvorvidt der i den forbindelse er tale om egentlig understøttelse af metoder, der er udviklet, beror på en konkret vurdering af det enkelte projekt, men generelt kræver støtte til allerede udviklede metoder en dokumentation af effekten for brugeren). Løsningsforslag: Nye finansieringsmetoder Nogle foreninger peger på, at der med fordel i højere grad kan tænkes i partnerskaber med både offentlige og private aktører for at sikre mere langvarig finansiering. Disse aktører kan knyttes til projekterne og forpligte sig til at investere i dem over en længere årrække. De kan både bidrage med økonomiske midler, men også med faglige kompetencer og eventuelt pro bonoarbejde. Historier om gode partnerskaber må meget gerne formidles bredt ud til inspiration for andre foreninger, således at flere frivillige foreninger bliver opmærksomme på denne mulighed. Barriere: Tidsbegrænsede tilskud Flere foreninger oplever, at bevillinger ofte er af ét eller få års varighed, hvilket gør det vanskelig at tænke langsigtet i foreningens arbejde. Udfordringen er, at det kan være uklart, om der vil være midler til at forsætte bestemte aktiviteter ud over den nuværende bevillings varighed, og at det derfor kan være svært at fastholde medarbejdere, fokus på indsatsen m.m. Løsningsforslag: Længerevarende bevillinger Det foreslås, at der gives mulighed for længerevarende bevillinger. De langvarige bevillinger kunne eksempelvis gives på baggrund af gode resultater i 14 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog15 en afprøvningsperiode med konkrete projekter eller på baggrund af foreningernes generelle resultater. Tildelingskriterierne kunne med fordel være fleksible. Barriere: Variation i krav til 18-ansøgninger Foreningerne peger generelt på, at der er stor variation i kommunernes krav til 18-ansøninger, hvilket besværliggør ansøgningsprocessen og gør det vanskeligt for de frivillige foreninger at rådgive deres lokalafdelinger og konkrete frivillige om ansøgningerne. Løsningsforslag: National ansøgningsblanket Det foreslås, at der udvikles en national ansøgningsblanket, som alle kommuner kan anvende som udgangspunkt i forbindelse med 18. Blanketten skal være en generel rammer, der tillader lokale prioriteringer. Barriere: Vanskeligt at få 18-midler til tværkommunale projekter Flere foreninger peger på, at projekter i nogle tilfælde vil foregå på tværs af kommunegrænser. Udføres der eksempelvis socialt arbejde for hjemløse, er det ikke sikkert, at de hjemløse opholder sig fast i samme kommune, ligesom det for eksempel ved fritidsaktiviteter for børn kan være oplagt, at børn fra flere kommuner kan deltage. En række foreninger oplever det derfor som en udfordring, at der ikke kan søges projektmidler på tværs af kommuner, idet 18-midler i dag tildeles inden for en kommunes område. Løsningsforslag: Muliggør tværkommunale ansøgninger og puljemidler Foreningerne foreslår, at det gøres muligt at søge tværkommunale midler. Det kunne tydeliggøres i vejledningen til serviceloven, at der kan søges midler til projekter, der går på tværs af kommunegrænser. Alternativt skal flere kommuner kunne iværksætte projekter sammen. 15 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog16 4. Dokumentation Barriere: Store krav til dokumentation Når frivillige foreninger modtager midler, ledsages de som oftest af krav om dokumentation af, hvad midlerne er blevet anvendt til. Det er oplevelsen blandt flere af foreningerne, at der ikke altid er sammenhæng mellem projekternes omfang og kravene til dokumentation, som generelt opleves stigende. Eksempelvis opleves det meget tidskrævende, når de frivillige selv skal foretage evalueringer af projekter. De frivillige udfører som udgangspunkt frivilligt arbejde for at være i den sociale relation og ikke for at udarbejde dokumentation. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at foreningerne gerne synliggør deres aktiviteter, for eksempel hvor mange der har benyttet konkrete tilbud, men peger på omfanget af dokumentationen og i nogle tilfælde dokumentationsformen som en udfordring. Løsningsforslag: Differentierede dokumentationskrav Kravene til dokumentation kan ifølge flere foreninger med fordel justeres efter henholdsvis størrelsen af de bevilgede beløb, og hvorvidt pengene gives til velafprøvede projekter eller nye tiltag, hvor der bør være mindre krav til allerede afprøvede metoder/indsatser. Eventuelt kan der indføres en egentlig bagatelgrænse for hele eller dele af opstillede dokumentationskrav. Ligeledes kan der være flere versioner af evalueringsskemaer og lignende afhængigt af beløbsstørrelse. Herudover kan det overvejes om dokumentationen i højere grad kan findes i forskning om eksempelvis effekterne af idræt eller socialt arbejde. Det bemærkes dog, at de årlige standardrapporter, som kan sige noget om de enkelte projekters effekter på brugerniveau, er et krav fra Rigsrevisionen. Endvidere bemærkes, at krav om udarbejdelse af standardrapport er helt fraværende i forbindelse med Social- og Integrationsministeriets driftsbevillinger, og differentieret hvad angår tips- og lottopuljen til særlige sociale formål samt puljen til udvikling af frivilligt socialt arbejde (PUF). Differentieringen gør, at kun 2-årige bevillinger på over kr. pr. år fx skal aflevere årlige statusrapporter. 16 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog17 Løsningsforslag: Dokumentationsbistand Nogle foreninger foreslår, at der kan stilles bistand og dokumentationsværktøjer til rådighed til at understøtte dokumentationen af projektforløb og resultater. Løsningsforslag: Alternative dokumentationsformer Herudover peger nogle foreninger på, at der kan gives mulighed for alternative dokumentationsformer som eksempelvis erfamøder, der i mindre grad stiller krav om skriftlig produktion, eller at foreningers årsregnskab kan anvendes som dokumentation. Barriere: Prioritering af effektdokumentation Blandt foreningerne opleves der et øget fokus på at dokumentere effekter af den frivillige indsats. Flere foreninger oplever det som en udfordring, fordi der ikke i alle foreninger er midler og kompetencer til at indsamle denne type dokumentation. Herudover peges der på, at når frivilligt arbejde skal dokumenteres på individniveau som det ofte er tilfældet i forhold til effektmåling kan det ødelægge relationen mellem frivillig og borger, idet der kan skabes et asymmetrisk forhold, der også findes i forhold til fagprofessionelle. Endvidere peges der på, at det skal være muligt at få hjælp i de frivillige foreninger uden at skulle registreres. Derfor undlader nogle foreninger at søge om penge, hvis der er krav om dokumentation af effekter på individniveau. Løsningsforslag: Undlad individbaseret dokumentation Foreningerne peger på, at det vil være en fordel, hvis dokumentationen ikke sker på individniveau, men tilrettelægges, så der ikke er krav om at registrere konkrete brugeres resultater. Dette kan for eksempel ske ved, at der i stedet dokumenteres resultater for en gruppe af brugere, der modtager en bestemt indsats. Alternativt kan projekterne foretage en anonym registrering af brugernes progressioner. Løsningsforslag: Differentiering af krav om effektdokumentation Flere foreninger har foreslået, at krav om effektdokumentation differentieres i forhold til projektets indhold, da nogle typer projekter egner sig bedre til effektmåling end andre. 17 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog18 Løsningsforslag: Centrale dokumentationsværktøjer Flere foreninger har foreslået, at opdragsgiver til projekterne kan stille let tilgængelige og praksisnære effektdokumentationsværktøjer til rådighed. Løsningen kan også være, at projektledelsen tilrettelægger dokumentationsproceduren, således at det sikres, at der måles på få men relevante parametre, og at det sikres, at de frivillige har de rette kompetencer til at udfylde registreringen. Barriere: Dokumentation af madindhold Enkelte foreninger oplever, at de, hvis de får doneret mad, skal dokumentere, hvordan den er lavet, af hensyn til fødevarelovgivningen. Dette er ikke altid muligt i praksis. Løsningsforslag: Fritagelse for reglerne Det foreslås, at lovgivningen skal tilpasses, således at det er muligt for de frivillige at få doneret mad, uden at de skal angive tilberedning. Der bør dog stadig være fokus på at overholde hygiejnekrav. 18 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog19 5. Godkendelser/ tilladelser Barriere: Børneattester kan ikke indhentes digitalt Børneattester indeholder oplysninger om overtrædelse af straffelovens regler og kan indhentes af blandt andet frivillige foreninger. Flere foreninger oplever, at det kan være en udfordring, at børneattesterne ikke kan indhentes digitalt. Løsningsforslag: Muliggør elektroniske børneattester En række foreninger opfordrer til, at det skal være administrativt enklere og hurtigere at indhente attester for den enkelte frivillige forening. Konkret kan dette ske ved at gøre attesterne elektroniske. Barriere: Regler for private virksomheder overføres til frivillige foreninger På en række områder som for eksempel fødevareregler og sikkerhed gælder samme regler for frivillige foreninger som for private virksomheder. Det kan være en udfordring ifølge flere foreninger, fordi foreningerne ikke har ressourcer til at honorere kravene. Løsningsforslag: Lempelse eller graduering af regler for frivillige Det foreslås, at der indføres en lempelse eller graduering af reglerne. 19 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog20 Barriere: Tilladelser til tilbagevendende arrangementer Flere foreninger afholder tilbagevendende arrangementer. Det kræver et stort antal ansøgninger hver gang til relativt ensartede arrangementer. Det opleves af flere foreninger som en stor byrde for arrangørerne. Løsningsforslag: Flerårige tilladelser Der kan med fordel indføres flerårige tilladelser, således at der ikke er behov for ansøgning til det enkelte arrangement. Løsningsforslag: Øget koordination mellem myndigheder Det er flere foreningers oplevelse, at en øget koordination mellem myndigheder kan mindske behovet for mange ansøgninger, da de kan tage udgangspunkt i samme ansøgning. Herudover kan der udarbejdes en tjekliste med oversigt over hvad der kræves for at få tilladelse. Barriere: Uoverskuelige ansøgningsprocedurer Når en forening skal afholde et arrangement, kræver det en række tilladelser, og der kan være uklarhed om, hvor og til hvem foreningen skal henvende sig for at få tilladelserne. Løsningsforslag: Lettere indgang til kommunen eller paraplyorganisationen Det foreslås, at der etableres én indgang til kommunen for frivillige foreninger, hvortil foreningerne kan indsende deres ansøgninger, og at der derfra bliver formidlet videre til de relevante myndigheder. Denne indgang må også meget gerne være synlig på kommunens hjemmeside. Den fælles indgang kan suppleres af tjeklister for, hvad frivillige skal huske, når de henvender sig i forbindelse med for eksempel ansøgninger. 20 Barriere- og løsningskatalog for frivilligområdet Idekatalog Vis mere\nUdvalgsrapport - Tilbud om forløb med frivilligt arbejde til alle, der tager en ungdomsuddannelse Indholdsfortegnelse 1. Indledning...3 2. Initiativets formål...5 3. Et signalement af unges frivillige Læs mere RAPPORT EVALUERING AF DEN FRIVILLIGE GÆLDS- RÅDGIVNING\nTil Socialministeriet Dato September 2011 RAPPORT EVALUERING AF DEN FRIVILLIGE GÆLDS- RÅDGIVNING RAPPORT EVALUERING AF DEN FRIVILLIGE GÆLDSRÅDGIVNING INDHOLD 1. Indledning 1 1.1 Om evalueringen 1 1.2 Puljen Læs mere Web-håndbog om brugerinddragelse\nWeb-håndbog om brugerinddragelse Socialministeriet Finansministeriet www.moderniseringsprogram.dk Regeringen ønsker at skabe en åben og lydhør offentlig sektor. Ved at tage den enkelte med på råd skal Læs mere Vejledning om særlig støtte til børn og unge og deres familier\nSocialudvalget 2010-11 SOU alm. del Bilag 58 Offentligt Vejledning om særlig støtte til børn og unge og deres familier (Vejledning nr. 3 til serviceloven) 1. Denne vejledning erstatter Vejledning om særlig Læs mere UNDERSØGELSE AF RAMMERNE FOR DEN VIRKSOMHEDSRETTEDE BESKÆFTIGELSESINDSATS\nUNDERSØGELSE AF RAMMERNE FOR DEN VIRKSOMHEDSRETTEDE BESKÆFTIGELSESINDSATS UDARBEJDET FOR ARBEJDSMARKEDSSTYRELSEN NOVEMBER 2011 Undersøgelse af rammerne for den virksomhedsrettede beskæftigelsesindsats Læs mere Udvikling af etniske minoritetsforeninger\nUdvikling af etniske minoritetsforeninger - En guide til frivilligkonsulenter Er denne guide noget for dig? Arbejder du med at understøtte udvikling af etniske minoritetsforeninger? Vil du have inspiration Læs mere EVALUERINGSRAPPORT. Historien om en succes\nEVALUERINGSRAPPORT Historien om en succes En indsats der rykker Denne rapport fortæller historien om en succes Vester Voldgade 17 1552 København V Tlf. 33 63 10 00 www.kab-bolig.dk Det er historien om Læs mere Et stærkt velfærdssamfund skal skabes sammen med borgerne!\nFRIVILLIGRÅDET Et stærkt velfærdssamfund skal skabes sammen med borgerne! Reformoplæg fra Frivilligrådet April 2010 Et stærkt velfærdssamfund skal skabes sammen med borgerne! Reformoplæg fra Frivilligrådet Læs mere Det specialiserede socialområde - redskaber til styring og prioritering\nDet specialiserede socialområde - redskaber til styring og prioritering Juni 2009 Det specialiserede socialområde - redskaber til styring og prioritering Juni 2009 I tabeller kan afrunding medføre, at Læs mere August 2010. Handicapråd. Den gode praksis\nAugust 2010 Handicapråd Den gode praksis Handicapråd Den gode praksis Indholdsfortegnelse 1. Indledning... 3 2. Handicaprådets sammensætning og samarbejde... 4 Handicaprådets formål og opgaver... 4 Sektoransvar Læs mere Beretning til Statsrevisorerne om samarbejdet mellem kommunerne og Udbetaling Danmark. Maj 2015\nBeretning til Statsrevisorerne om samarbejdet mellem kommunerne og Udbetaling Danmark Maj 2015 BERETNING OM SAMARBEJDET MELLEM KOMMUNERNE OG UDBETALING DANMARK Indholdsfortegnelse 1. Introduktion og konklusion... Læs mere HÅNDBOG OM BARNETS REFORM BARNETS REFORM\nHÅNDBOG OM BARNETS REFORM BARNETS REFORM HÅNDBOG OM BARNETS REFORM BARNETS REFORM Publikationen er udgivet af Servicestyrelsen Edisonsvej 18. 1. 5000 Odense C Tlf. 72 42 37 00 info@servicestyrelsen.dk Læs mere FOREBYGGELSE AF FUNKTIONSEVNETAB HOS ÆLDRE KORTLÆGNING AF KOMMUNALE PRAKSIS- ERFARINGER. Til Socialstyrelsen. Dokumenttype Rapportudkast\nTil Socialstyrelsen Dokumenttype Rapportudkast Dato December 2012 FOREBYGGELSE AF FUNKTIONSEVNETAB HOS ÆLDRE KORTLÆGNING AF KOMMUNALE PRAKSIS- ERFARINGER FOREBYGGELSE AF FUNKTIONSEVNETAB HOS ÆLDRE KORTLÆGNING Læs mere Projekt God Løsladelse\nProjekt God Løsladelse Erfaringer metode og anbefalinger 1 Hanne Ramsbøl Nell Rasmussen Indholdsfortegnelse Indledning... 3 Bilag 1 Metoden - Køreplan for god løsladelse... 5 Bilag 2 Overordnede anbefalinger... Læs mere Inspirationsoplæg. Offentlig-privat samarbejde på det specialiserede socialområde\nInspirationsoplæg Offentlig-privat samarbejde på det specialiserede socialområde Weidekampsgade 10 2300 København S Tlf. 3370 3370 www.kl.dk Layout og tryk: KL s trykkeri Foto: Colourbox Offentlig-privat Læs mere Forenkling også et kommunalt ansvar\nDet Fælleskommunale Kvalitetsprojekt Forenkling også et kommunalt ansvar Inspiration til intern forenkling i kommunerne 1. Hvad er intern forenkling? 10 2. 10 veje til forenkling på tværs af sektorer og Læs mere En effektiv beskæftigelsesindsats udsatte borgere\nEn effektiv beskæftigelsesindsats for udsatte borgere New Insight A/S 1. udgave, 1. oplag 2013 Pjecen er udarbejdet af New Insight A/S Design: Kommuneforlaget A/S Fotos: Colourbox Sats: Kommuneforlaget Læs mere RAPPORT OM ETISK HÅNDTERING AF BEBOERMIDLER. - og udvikling af beboernes handlekompetence i forhold til økonomi\nRAPPORT OM ETISK HÅNDTERING AF BEBOERMIDLER - og udvikling af beboernes handlekompetence i forhold til økonomi KOLOFON Af en arbejdsgruppe nedsat af social- og integrationsministeren Med bidrag fra: KL, Læs mere Vidensgrundlag om kerneopgaven i den kommunale sektor\nVidensgrundlag om kerneopgaven i den kommunale sektor Arbejdspapir udarbejdet i forbindelse med Fremfærd Peter Hasle, Ole Henning Sørensen, Eva Thoft, Hans Hvenegaard, Christian Uhrenholdt Madsen Teamarbejdsliv Læs mere Status pa kommunernes implementering af førtidspensions- og fleksjobreformen. Evaluering\n213 Status pa kommunernes implementering af førtidspensions- og fleksjobreformen Evaluering Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING... 5 2. SAMMENFATNING AF EVALUERINGENS HOVEDRESULTATER... 6 2.1. STATUS PÅ Læs mere Afrapportering af nye forsøgstemaer fra frikommune\nTIL ORIENTERING 31. oktober 2012 Afrapportering af nye forsøgstemaer fra frikommune arbejdsgruppen om nytænkning af den aktive beskæftigelsesindsats til ansøgningsrunde 4 i frikommuneforsøgene J.nr. 2012-0017232 Læs mere Høringsudkast 2014 - Sundhedsaftale Administrative del\nIndholdsfortegnelse Kapitel 1: Organisering, implementering og opfølgning... 5 1.1 Den politiske og administrative organisering af samarbejdet om sundhedsaftalen... 5 1.2 Implementeringsplan og opfølgning Læs mere Veje til et godt liv i egen bolig\nVeje til et godt liv i egen bolig Fokus på etik, værdigrundlag og kompetenceudvikling i botilbud for mennesker med handicap og sindslidelser m.fl. Man er ikke hjemme der, hvor man har sin bolig, men der, Læs mere Analyse af bedste praksis for brug af rammeaftaler\nAnalyse af bedste praksis for brug af rammeaftaler Juni 2011 1 Analyse af bedste praksis for brug af rammeaftaler Juni 2011 Udbudsrådet Nyropsgade 30 1780 København V Tlf.: 72 26 80 00 Fax: 33 32 61 44 Læs mere Samarbejde mellem forskning og praksis på forebyggelsesområdet\nSamarbejde mellem forskning og praksis på forebyggelsesområdet 2009 Samarbejde mellem forskning og praksis på forebyggelsesområdet Udarbejdet for Sundhedsstyrelsen af: Finn Diderichsen 1 Else Nygaard 1 Læs mere Lokal forebyggelse af kriminalitet\nJanuar 2008 Lokal forebyggelse af kriminalitet Idékatalog til det lokale kriminalpræventive samarbejde Idékatalog til det lokale kriminalpræventive samarbejde, navnlig i kreds- og lokalråd Indhold 1. Indledning Læs mere Mere tid til velfærd. Regeringens plan for mindre bureaukrati i kommuner og regioner. Regeringen. Oktober 2009\nMere tid til velfærd Regeringens plan for mindre bureaukrati i kommuner og regioner Oktober 2009 Regeringen Indhold Forord Mindre tid på administration mere tid til mennesker Regeringen fremlægger hermed Læs mere EFTERSPØRGLSEN PÅ INTERNATIONALE KOMPETENCER OG INTERESSEN FOR AT ETABLERE PRAKTIKOPHOLD I UDLANDET\nEFTERSPØRGLSEN PÅ INTERNATIONALE KOMPETENCER OG INTERESSEN FOR AT ETABLERE PRAKTIKOPHOLD I UDLANDET - HVAD SIGER DE OFFENTLIGE OG PRIVATE VIRKSOMHEDER? FORUM FOR BUSINESS EDUCATION NOVEMBER 2009 Indholdsfortegnelse Læs mere (0) Udret mere bliv ikke kun flere. Header. Sideheader. En guide til et styrket og mere mangfoldigt foreningsliv. Header. Rubrik. Rubrik.\nHeader Udret mere bliv ikke kun flere En guide til et styrket og mere mangfoldigt foreningsliv Rubrik Header (0) Rubrik Citat Reference Sideheader Udret mere - bliv ikke kun flere En guide til et styrket Læs mere Specialundervisning i folkeskolen veje til en bedre organisering og styring. Juni 2010\nSpecialundervisning i folkeskolen veje til en bedre organisering og styring Juni 2010 Specialundervisning i folkeskolen veje til en bedre organisering og styring Juni 2010 Specialundervisning i folkeskolen Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback


Jeg har aldrig været på Anholt, der må vi tage til, engang når vi er kommet tilbage, når vi har penge og tid igen. Der er et spor der, jeg må forfølge, endnu et, det ender aldrig, der er altid en fært som venter på at blive fanget. – Aporia Compound\nJeg har aldrig før lagt mærke til hvor tæt på hinanden de to ord fært og færd ligger. Jeg var lige ved også at skrive fjært, men så bliver det næsten for plat, så nærmer vi os middelalderen for meget, Till Eulenspiegel, Rabelais og alt det, verden som et teater, komedie eller tragedie, vi ved det ikke, men en forestilling er det, grotesk, gotisk arkitektur, alkymiens begavede undergange. Vi er jo oplyste mennesker, vi er vant til rindende vand og internet, elektrisk lys og supermarkeder uden ende. Kroppen er noget vi slæber med os, vi går i fitnesscentre og køber udstyr for tusinder af kroner, for vi skal bevæge os som var vi vægtløse, som der ingen byrde var at bære. Vi tænker bedst, hvis vores kroppe er tæmmede, hvis vi er virkelig fit, så kan vi yde mere, og meningen med livet er jo at stå i tjeneste, vi skal gøre vores bedste, ellers bliver det aldrig bedre, ellers får dæmonerne fat, og vi styrter, det hele går i tusind stykker, vi vågner i en skyttegrav på en pløjemark og der er meget, meget langt hjem, vi er her bare, vi er her bare, fordi vi er her, fordi vi er her, vi er her, fordi vi er her, og nu vil vi gerne hjem. Men hvor mange skal dø, og hvor knuste skal vi være, før vi fatter det. Det er det samme om og om igen. Der er ikke en skid vi kan lære, som vi ikke allerede vidste i forvejen. Bedre end til at huske, er vi til at glemme. For gentagelsen er en glemsel i sig selv, indholdet går tabt og bliver til kanon, det vi skal igennem, bøger uden ende, dokumentarprogrammer, og allerede nu har jeg mødt veluddannede mennesker som ikke ved hvad holocaust er. Så kan det jo næsten være lige meget, så er det eneste vi ved, at alt som er sket, kan ske igen. Selv de sværeste tider har en ende. Der er liv efter døden, vi kan bare ikke vide hvordan. Det er det sværeste af alt; at indse at det hele fortsætter, men vi skal ikke være der til at opleve hvordan. Et kort glimt, og så er vi væk igen. Jeg ved ikke om det trøster mig, eller om det er det, der gør mig vanvittig. På det seneste har jeg tænkt meget, for meget, på døden, at jeg skal miste igen. Og det er gået op for mig, meget klart, at også mine dage en dag er talte. En dag er et mig der ligger, sidder eller står dér, hvor det så end må være, i en seng på et hospital eller under en lastbil, i et synkende skib, et fly som rammer jordens overflade alt for hårdt. En dag er det slut, det er virkelig sandt. Jeg overvejede at skrive en roman om skæbnespyddet, hvordan det blev reddet i land på Anholt og grundlagde en djævlekult dér.\nMen jeg skriver ikke thrillers, jeg har ikke tid til alt det mørtel, alle de sten som skal hugges ud og slæbes på plads, sindrige maskiner og trisser og planer, jeg er virkelig ikke særligt praktisk anlagt. Jeg kan ikke gøre noget færdig, der er ikke noget at blive færdig med.\nHar du også set en and lette fra søens vand. Har du også hørt nogen synge mens de gik ud med dagens affald. Det skal nok gå. Det skal nok gå. Det hele. Det er også bare det, at have nogen at rejse med, som gør mig lykkelig.\n06/05/2014 by lbnorgaard


Tab omkring 10 kg på en md. - sådan gjorde jeg! | Forum.iform.dk\nSkrevet 1. jun 2011, 21.59\nSidst opdateret 1. jun 2011, 22.01\nHer er nogle tips til, hvordan du kan få et hurtigt vægttab + en livsstils omlægning, uden at køre træt i det. Det er sådan jeg har gjort :)\nMorgen: Cheasy fedtfattig yoghurt med branflakes drysset henover.\nMellemmåltid: Et stykke frugt.\nMiddag: En skive rugbrød (uden smør), med fedfattigt pålæg + pynt, og nogle gulerødder/rød peber/agurk i skiver, indtil du føler dig mæt. Eller en stor skål salat (f.eks. rester fra aftenen før), med f.eks. kyllingestykker og lidt fedtfattid dressing.\nMellemmåltid/eftermiddag: Et stykke frugt, og hvis du ellers bliver sulten, så spis en masse gulerødder.\nAften: En huske regel er (for du ikke skal køre træt i din aftensmad), del din tallerken op i to halve. Den ene halve fylder du med grønt, den anden med kød og ris/kartofler/pasta + lidt sovs. På den måde kan du stadig spise det du plejer, bare mindre og med mere grønt. Væn dig til kun at tage en portion. Hvis du gerne vil have to portioner, så tag nogle mindre portioner. Husk at spise langsomt, det mætter mere. Til aftensmaden, drik et glas skummetmælk,\nSen aften: Hvis du skulle blive sulten, så spis gulerødder.\nFordelt over hele dagen: drik gerne 2 liter vand eller mere, da vand er en vigtig faktor i dit vægttab, og du får renset ud i kroppen.\nUdover den sunde kostplan (livsstilsomlægning), går jeg tre ture om dagen. To korte, og en lang. Dvs. En tur på ca. 1 - 1,5 km 2 gange om dagen, og en tur på 3 - 5 km en gang om dagen.\nHvis du skal forskellige steder hen, så væn dig selv til at gå eller cykle, istedet for at tage bussen eller bilen. Også hvis du skal ud og handle. Du taber dig mere, ved at have vægt på :).\nJeg håber det kunne hjælpe nogen lidt på vej, det har i hvert fald hjulpet mig rigtig meget på kort tid. :) Det vigtige er bare, at du ikke går tilbage til dine "madvaner" igen når vægttabet er slut, men beholder dine nye madvaner, ellers tager du det hele på igen. Lav derfor noget mad du kan lide, ellers kører du træt i det. :)\nSkrevet 2. jun 2011, 00.28\n10 kg? på en måned siger du?\nJeg er ret skeptisk, da man som hovedregel regner med, at en normalvægtig person taber omkring 0,5-1 kg om ugen, hvis denne er på en decideret kur med den rette strategi.\n2,5 kg om ugen i en måned er ret meget at tabe.\nSå med mindre man er meget overvægtig, lader dette sig ikke så let gøre. Så er det nok primært vand, der er tabt (:\nline elsig (træningsekspert iform.dk)\nSkrevet 6. jun 2011, 11.11\nJeg vil blot gerne i denne forbindelse tilføje, at man ud fra et sundhedsmæssigt perspektiv anbefaler et vægttab på 0,5 kg om ugen. Eventuelt op til 1 kg hvis man er svært overvægtig. Et vægttab på 0,5 kg pr uge vil kræve et energiunderskud på ca 530 kcal om dagen.\nÅrsagen til denne anbefaling skal findes i, at et større dagligt energiunderskud kan betyde et komprimis med kroppens behov for micronæringsstofferne; vitaminer og mineraler.\nMin anbefaling er derfor ikke at man satser på 10 kg vægttab på en måned, men lader processen tage længere tid. Chancerne for at vægttabet og ændringerne er vedvarende stiger også herved.\nSkrevet 7. jun 2011, 13.57\nLine: Er det overhovedet muligt at tabe så meget på blot én måned?\nKan ikke engang se hvordan det skulle kunne være muligt for en meget overvægtig person at tabe dette antgal kg.\nSkrevet 7. jun 2011, 14.26\nJeg har aldrig tabt mig ti kilo - men fem kilo på en måned, det har jeg gjort et par gange. Min vægt ligger efterhånden permanent omkring 70 nu, men tidligere sneg den sig hurtigt op på over 75. Da mine gallakjoler sidder bedst på mig (læs: det er lettest at trække vejret), hvis jeg vejer 70, har jeg taget en lynkur et par gange.\nMin var ganske simpel, dog - jeg stoppede med at spise sukker helt de første par uger, og meget lidt de sidste par dage.\nOj - vægt giver ikke megen mening uden højde ift. overvægt - jeg er 175 høj, så min bmi svinger omkring 23.\nSkrevet 7. jun 2011, 22.56\nJeg er 21 nu. Da jeg var 17 tabte jeg 10 kilo på en måned. Jeg spiste kun gulerødder og frugtyoghurt, meget sjældent almindelig mad, og spiste ikke før kl 8 og sjældent efter kl 15. Jeg endte med et BMI på 16,1 og havde nok mest tabt muskler. Jeg var ulykkelig og der var ting jeg prøvede at glemme. Så det kan lade sig gøre. Nu har jeg ifølge en tanita-test en body-age på 12 år og får i hvert fald fibre nok :-) Jeg lytter altid til min krop nu, og har i øvrigt et normalt BMI.\nSkrevet 8. jun 2011, 11.20\nMan kan ikke sætte tal på præcis hvor meget man kan tabe sig indenfor et bestemt tidsrum. Mulighed for vægttab er meget forskelligt fra person til person, og influeres af et hav af faktorer.\nIda fortæller hun har tabt 10 kg på en måned, for hende har det derfor kunnet lade sig gøre.\nSom jeg skrev tidligere, så er det bestemt ikke noget der kan tilrådes ud fra et sundhedsmæssigt sigte!!\nSkrevet 6. jul 2013, 09.50\nom man kan tilråde det er vel en smagssag.. Sålænge man ikke sulter sig selv kan man ikke sætte et tal på om et vægttab er sundt eller ej.. Det kan jo være at der er en del væske ophobet i kroppen og man ved at ændre sin kost taber en del kg ved det. Så 10 Kg kan være fint og det bliver formentlig ikke ved med at være 10 kg man smider per måned.\nSkrevet 10. aug 2013, 11.51\nSkrevet 16. nov 2013, 08.58\nDet lyder godt! Man kunne evt tage lidt hytteost under sit pålæg, på rugbrødet, som erstatning for smør. Aftensmad lyder godt, der er også nogle eksempler herinde http://sundkostplan.dk/\nHvordan går det med vægtabet nu? Taber du dig stadig?


Ullenboom Kravletæppe 70X100 cm Grå Stjerner - pinkorblue.dk\nUllenboom Kravletæppe 70X100 cm Grå Stjerner\nFlere produkter fra ULLENBOOM Flere Tæpper\nArt. nr.: A267294\nDette muntre babytæppe varmer din baby, når det er nødvendigt. Det fine tæppe er 70X100 cm stort og fungerer både praktisk og som pynt til børneværelset. Brug dette fine patchtworktæppe i barnevognen på kølige dage eller som hyggetæppe. Består af varmt fleece. Er nemt at folde og er den perfekte følgesvend på ture om foråret, sommeren eller efteråret.\nEr fri for allergiske materialer. Kan vaskes ved maksimal 30°C\nBestår af fem 20 cm brede stofstrimler\nBlød forside: 100% bomuld (ÖkoTex)\nBlød bagside 100% Polyester (ÖkoTex)\nKan maskinvaskes på skåneprogram ved maksimal 30°C\nIdeel til rejser og på turen.\nVarmer på kølige dage om foråret, sommeren og efteråret\nDet perfekte hyggetæppe til børn\nPasser perfekt til alle Ullenboom produkter\nÆndringsforslag til artikel A267294\nUllenboom Patchwork Pudebetræk 80 x 80 cm Mint ...\nProduktanmeldelser fra vores kunder: Ullenboom Kravletæppe 70X100 cm Grå Stjerner