Danske mediehuse kræver stop for gratis internet i S-toget | Version2\nDanske mediehuse kræver stop for gratis internet i S-toget\nForeningen Digitale Publicister, som har en lang række store danske mediehuse blandt medlemmerne, vil nu have firmaet bag gratis internet i S-togene til at stoppe med reklamerne eller indgå en aftale.\nJesper Stein Sandal@jespersandal Mandag, 19. april 2010 - 10:37 49\nPendlere i hovedstadsområdet kan foreløbig benytte sig af gratis internetadgang i S-togene, men finansieringen ved at indsætte en ekstra bannerreklame får nu de danske mediehuse til at stille firmaet bag et ultimatum.\n»Vi har tænkt os at bede dem holde op med det eller indgå en aftale med medierne. Vi mener ikke, de uden videre kan gøre det, de gør,« siger sekretariatschef Holger Rosendal fra foreningen Digitale Publicister.\nInternetadgangen i S-togene bliver leveret af et konsortium under navnet Gratis Danmark og administreret af firmaet Commute Media.\nTeknologisk er der tale om wi-fi-hotspots i S-togene med en internetopkobling leveret af Butler Networks. Løsningen finansieres ved, at der bliver indsat en bannerannonce i toppen af hver hjemmeside, som brugerne besøger.\nDet har udløst klager fra Digitale Publicister, Foreningen af Danske Interaktive Medier og en uafhængig webudvikler, som alle mener, at det er ulovligt, at Gratis Danmark modificerer hjemmesiderne ved at indsætte en ekstra reklame.\nKritikerne henviser til sagen om Aidonline, som tilbød et browserplugin, hvor bannerreklamerne blev udskiftet med bannere for velgørenhedsorganisationer. Det udløste en fogedretssag mod Aidonline, som selskabet tabte.\n»Der er visse ligheder med Aidonline-sagen. Vi kan ikke leve med, at Gratis Danmark med jeg ved ikke hvor mange brugere på S-togene, gør det her, så vi er nødt til at skride ind,« siger Holger Rosendal.\nDigitale Publicister har hidtil blot modtaget at foreløbigt svar fra Commute Media, men firmaet har ikke fulgt yderligere op. Derfor vil Digitale Publicister nu selv følge op for at få Commute Media til at ændre dets praksis.\nKristian Larsen Mandag, 19. april 2010 - 11:08\nSom jeg forstår det - puttes der et ekstra banner ovenover hjemmesiden.\nDet svarer mao. til hvad der regelmæssigt sker med mashups og andet.\nDet er dermed markant anderledes end AidOnline idet de udskiftede de reklameer som siden normalt viser med deres egne. Her er der ingen udskiftning, blot et ekstra banner i toppen.\nHvis jeg kørte en websession over SSL VPN ville jeg også få injiceret noget ekstra html til navigation, hvis jeg ser noget fra en side embedded i min webmail vil jeg også, osv. osv.\nJeg kan ikke hidse mig op over det - men det ville være rart hvis de gjorde en større dyd ud af at vise at "her er reklamen fra hotspottet og her er siden".\nKen Poulsen Mandag, 19. april 2010 - 11:31\nMan sidder vel på en VPN, på disse åbne netværk? ;)\nDe kan ikke inject noget på en SSL forbindelse.\nMen de kan lave noget i midten, så de overtager forbindelsen og smider et banner ind, derefter give data den moddet version ala manden-i-midten.\nDog ikke på en VPN.\nHvorfor ikke lave den rekvalme som en popup?\nDet sker jo ikke ret meget, men der er self. nogle popupblokere som napper dem.\nMen man kan jo sige de betaler forbindelse, de kan gøre hvad de vil, så må man jo leve med det som bruger og er man trætte af dem som website, så blokker man da bare deres IP.\nJan Friberg Mandag, 19. april 2010 - 12:10\nJeg kan altså ikke se problemet\nDer er tale om at de på almindelig http kommunikation (port 80) indsætter et topbander hvor der tydeligt står gratisdanmark og DSB s-more(i stog). Og på langt de fleste fornuftigt kodet sider giver det ikke noget problem. Dem der har et problem kunne sende brugerne over på ssl/https når de tilgås fra gratisdanmarks net da man ikke kan ændre deres indhold.\nSøren Dreijer Mandag, 19. april 2010 - 12:24\nJeg kan virkelig ikke forstå hvorfor så mange hidser sig op over Commute Medias ekstra reklamer. Jeg synes, det er super fedt, at jeg kan bruge gratis internet i både tog og busser, og jeg udnytter det fuldt ud. Det er noget af det bedste der længe er sket (udover gratis cykler i togene :).\nAlle de sider jeg besøger er alligevel plastret til med reklamer, så det rør mig ikke en pind at der er en ekstra reklame i toppen. Jeg får jo gratis internet adgang i den halve time jeg sidder i toget!\nJeg synes webudviklere burde hilse tiltaget velkommen. De får jo mere trafik ud af det hvilket, med de tonsvis af reklamer de allerede selv viser, i sidste ende burde give dem flere penge i kassen.\nPopups er det værste. Det burde alle holde sig langt fra...\nMichael Kjeldsen Mandag, 19. april 2010 - 13:03\nDanske medier har en fantastisk evne til at lægge sig for forbrugernes had. Her er to temmelig lavpraktiske løsningsforslag:\n1) Benyt en "break out of frames"-løsning.\n2) Luk for Gratis Danmarks IP\nDer er også en 3. - og helt usandsynlig dårlig - løsning:\n3) Nyd at I modtager trafikken, og brug den til at konvertere kunder.\nOg lad så være med at henvise til AidOnline-sagen  - der er ikke mange ligheder mellem de to sager...\nSøren Malling Mandag, 19. april 2010 - 13:06\nVi vil have og vi vil have\nVi vil have og vi vil have, og vil intet give, heller ikke for billeten..\nS-Togs løsningen har umiddelbart et lang større potentiale end 50 øres modellen som IC3-togene satser på\nPeter Brodersen Mandag, 19. april 2010 - 14:15\nDanske mediehuse kræver altså ikke stop for gratis internet\n.. men derimod at Gratis Danmark ikke bryder markedsføringsloven og ophavsretsloven.\nFri internet er en fantastisk idé. Rejser man fx rundt i USA, behøver man sjældent at bekymre sig om mobilt bredbånd; masser af butikker, hoteller, etc. har gratis adgang, typisk med en kode printet på kvitteringen eller udleveret gratis i receptionen. Det var også en stor glæde for mig at opleve, at Scandic Hotel nu også har gratis internetadgang; hidtil har det virket som at jo dyrere, hotellet var, jo større risiko var der for at man skulle betale for netadgang (hvorimod billige hoteller og hostels typisk bare have gratis internet - ud fra at internetforbindelsen er billig, men betalingsmodeller er dyre, og det derfor er lettere bare at give gratis netadgang, hvis man ikke har råd til en infrastruktur til betaling). Af samme grund har den snart ophørende betalings-netadgang i IC3-toget også været under rimelig kritik; med minut-afregning bliver man dobbelt straffet, hvis toget er forsinket.\nMen målet helliger ikke midlet. Fordi det er fedt med leverandører af gratis internet, er det ikke ensbetydende med at de kan bryde lovgivningen, som de har lyst til. Vi taler om et kommercielt foretagende, hvor Gratis Danmark bør tjekke, om deres handlinger er lovlige, før de sætter systemet i værk. Gratis Danmark er en virksomhed som alle andre virksomheder - uagtet at de i øvrigt er involveret i noget godt. Uanset hvad Gratis Danmark måtte aftale med deres brugere, så ændrer det ikke på, at Gratis Danmark krænker ophavsretten for langt de fleste hjemmeside-ejere med deres stunt.\nJeg har (som den uafhængige udvikler :-) ) beskrevet problemstillingen og citeret de relevante dele fra AidOnline-fogedsagen her:\nSå lad os holde tingene adskilt: Det er ikke gratis internet, som er problemet. Hvis man vil kæmpe for dette, kan man fx rette søgelyset på TDCs indsigelser mod Høje-Taastrup Kommune, som ellers i et spændende tiltag ville tilbyde gratis netadgang i centrale dele af byen.\nDet her handler om lovgivningen. Og er det så den front, man vil kæmpe på, så er det snarere politikerne, man skal råbe op.\nJeg tror dog, man skal være varsom. Som nævnt her:\n.. synes jeg, at det kan have nogle ubehagelige perspektiver, hvis en internetudbyder må fifle med siderne undervejs. Én ting er at tilføje reklamer (også på ikke-kommercielle hjemmesider, som måske netop har en pointe i at fremstå uafhængig af økonomiske interesser), men accepterer vi at internet-udbyderne begynder at blande sig, risikerer vi et filtreret net, hvor afsenderens budskab ikke når slutbrugeren i ufiltreret form (hvorefter slutbrugeren naturligvis skal være velkommen til at adblocke løs, etc.). Det kan fx være kontroversielle ord eller billeder, som er erstattet på hjemmesider, "for samfundets bedste".\nEr man et tålmodigt menneske, kan man eventuelt også kigge på mine oplevelser og eksperimenter i s-toget (som fx at køre en webserver med jævne mellemrum, da de uddelte offentlige ip-adresser :) ):\nFlemming Riis Mandag, 19. april 2010 - 14:32\nså næste skridt er vel forbud mod Opera Mini\nsom også laver om på siderne og fjerner reklamer , det er jo ikke aktivt slutbrugeren der gør det.\nSøren Dreijer Mandag, 19. april 2010 - 16:45\nRe: Danske mediehuse kræver altså ikke stop for gratis inter ...\nMen det er lige præcis det. Der er helt klart forskel på at tilføje ting til siden, såsom en tydelig markeret frame med en reklame som du forventer at se fordi du kører igennem en gratis service hvor du har accepteret de ekstra reklamer, og så en side som bliver decideret manipuleret, dvs. den originale sides indhold bliver erstattet eller diverse ord highlighted. For mig at se er det en helt anden boldgade end hvad Gratis Danmark har gang i.\nFor at tage et andet eksempel, når du ser cachede sider på Google, viser de jo også en frame i toppen med informationer om den cachede side -- og det er ligesom Gratis Danmark forventet af brugeren fordi du netop bruger Google til at komme frem til siden i første omgang.\nVijay Prasad Mandag, 19. april 2010 - 20:17\nJeg har tidligere nævnt det i en af de andre tråde om Gratis-Danmark, men der er væsentlig forskel på Google's cachede kopi og den "HTML-injection" de laver.\nDeres "HTML-injection" fungerer i praksis som et cross-site-scripting angreb, og det er umuligt at se at det ikke er web-siden det kommer fra.\nVed Google's cachede version er der ingen tvivl for brugeren om at det er Google's cache der vises. En simpel ting som URL'en viser dette.\nJeg synes specielt det er problematisk for web-sites der har fravalgt reklamer pga. de ikke vil udsættes for ovenstående.\nGratis-Danmark bør IKKE have lov til dette!\nAnders Hybertz Mandag, 19. april 2010 - 22:06\nPersonligt er jeg ligeglad med de forholdsvis små reklamer som ligger i ens browser, når man benytter Gratis Danmark. Min Crome browser har endda for vane ikke at vise dem overhovedet.\nSå til surf-light og rss reading i s-tog er det en super fed løsning.\nHvis de som mener det er ordet gratis som er det allafgørende, så kan de jo nøjes med at læse i Gratis Aviserne - nåå nej, de indeholder sørme også reklamer.\nHeldigvis er Google services helt gratis, når man kommer ind på en ikke-reklame finanseret internet forbindelse. Nåå nej - Google har også reklamer alle steder, selv i min private email box.\nEr det ikke sådan idag, at gratis, bare betyder at hvis du ikke lader dig friste at de viste reklamer, så skal du ikke betale noget.\nJust my 2 €'s\nSøren Dreijer Mandag, 19. april 2010 - 22:25\nDet synes jeg mere er en pointe om at Gratis Danmark skal gøre det tydeligere at det er deres reklame der vises end at det er direkte ulovligt; og det har de jo netop meldt ud at de arbejder på at rette op på. Hvis de gør det tydeligt nok at folk ved at Gratis Danmark viser reklamer når du bruger deres service, så kan jeg virkelig ikke se problemet.\nNu kan siderne jo ikke bestemme hvilket medium de vises i og de må gøre det så godt som de kan. De kan jo heller ikke tvinge brugerne til ikke at gemme deres password sikkert eller sørge for at de ikke bruger det samme password som de bruger til alle andre hjemmesider; eller at deres computer ikke er inficeret med spyware og virus.\nDesuden er jeg helt enig med Anders H. :)\nVijay Prasad Tirsdag, 20. april 2010 - 8:15\nJeg har åbentbart ikke gjort min mening tydelig nok. Jeg taler IKKE om visning af reklamer eller copyright. Det handler om at Gratis-Danmark's løsning, som tillader 3. part at overvåge/profilere brugere af en web-side der ellers bevidst har fravalgt det.\npart er dem de sælger reklamer til. De får information om brugere og deres brug af web-siden. Hvis de skulle være ondsindede, har de mulighed for at lave angreb på siden, noget som ikke ville være muligt uden Gratis-Danmark lavede deres "HTML-injection".\nEt punkt jeg ikke havde tænkt over før, er at det også er ALLE sider som er berørte. Du kan ikke finde f.eks. sider som kræver login i Google's cache. Med Gratis-Danmarks' løsning gives der også adgang til de "beskyttede" sider, som f.eks. web-mail olign.\nHvis de vil vise reklamer, må de lave en løsning hvor andre ikke kan udgive sig for at have et tilførsforhold til de web-sider der vises - alt andet er ikke acceptabelt!\nJan Friberg Tirsdag, 20. april 2010 - 10:34\nHvor ser de at de giver 3. parten disse oplysninger. Bannerne har ikke være hentet fra de almindelige ad-serves da de ikke fanges i af min ad-blocker. I betingelserne for Gratis Danmark skriver de om top bare kun\nGratis Danmark topbar\nNår brugeren benytter den gratis Internetforbindelse på Gratis Danmark netværket, så godkender brugeren at tilføje en 100-130 pix høj topbar i browser vinduet så længe brugeren er koblet op på den gratis forbindelse. Topbaren vil ikke ændre de hjemmesider brugeren benytter, men skubbe indholdet ned på siden. Topbaren indeholder nyhedsopdateringer, rejseinformation og kommercielt materiale, der er med til at finansiere den gratis Internetadgang. Topbaren skydes kun ind på http, port 80 trafik og ikke på sikre https eller VPN forbindelser.\nTidligere skriver de:\nGratis Danmark benytter ikke dine informationer til at kontakte dig udenfor Gratis Danmark. Du vil endvidere ikke blive kontaktet i forbindelse med markedsføring og brugerundersøgelser, medmindre du har givet dit samtykke. Endelig sælger Gratis Danmark ikke dine personfølsomme informationer til tredjepart.\nDet hele handler om tilid. Og i alle punkter på nettet kan der jo fortages manipulation af dataene uden at det kan opdages. Spørgsmålet er har man lige så meget tillid til Gratis Danmark som TDC, Telenord eller 3 for den sag skyld.\nFølsomme data som login-oplysninger burde jo i den ideelle verden overføres på sikre forbindelser.\nSøren Dreijer Tirsdag, 20. april 2010 - 10:41\nJa, du har ret i at det selvfølgelig er skidt hvis reklamerne bruges af ondsindede hackere, men det ser jeg to ting Gratis Danmark kan gøre noget ved.\nFørst og fremmest vises de sider du henviser til som beskyttede forhåbentlig allerede over https, og derved kan Gratis Danmark ikke vise deres reklamebanner på dem (nu viser Google jo også reklamer i din Gmail, men det er måske okay?).\nDerudover kan Gratis Danmark vælge selv at sælge deres reklameplads i stedet for at bruge en "off the shelf provider". Derved kan de tage et større kig på de reklamer der vises og sørge for at de ikke gør noget ondsindet.\nVijay Prasad Tirsdag, 20. april 2010 - 18:54\ndet ser jeg to ting Gratis Danmark kan gøre noget ved\nDet lyder ikke rart, at alle web-side ejere skal forlade sig på at Gratis-Danmark's velvilje mod at beskytte deres tjenester, specielt når man bevidst har fravalgt reklamer.\nnu viser Google jo også reklamer i din Gmail\nJeg opponerer ikke mod nogen's ret til at vise reklamer på deres egne web-sider. Hvis Google vil vise reklamer på GMail, så gør de det bare.\nDerudover kan Gratis Danmark vælge selv at sælge deres reklameplads\nDet er stadig samme problem, man skal forlade sig på Gratis-Danmarks velvilje, selvom man har fravalgt reklamer. Endeligt taler historien imod foreslaget, se: http://www.version2.dk/artikel/5631-tv2dk-er-ogsaa-ramt-af-banner-injekt...\nSøren Dreijer Onsdag, 21. april 2010 - 13:53\nDet lyder ikke rart, at alle web-side ejere skal forlade sig på at Gratis-Danmark's velvilje mod at beskytte deres tjenester, specielt når man bevidst har fravalgt reklamer.[quote]Nu er der jo ingen silver bullet der kan fikse det hele, men det jeg foreslog kan i det mindste gå en lang vej hvis Gratis Danmark er opmærksom på de reklamer de viser (ligesom TV2 blockede de reklamer i den artikel du henviste til). Som du selv siger, er det trods alt dem (GD) der viser reklamerne uden den endelige sides vidende og de bør derfor være ekstra forsigtige.\n[quote]Det er stadig samme problem, man skal forlade sig på Gratis-Danmarks velvilje, selvom man har fravalgt reklamer. Endeligt taler historien imod foreslaget, se:\nJeg har lidt svært ved at se forskellen på brug af fx en computer på dit lokale bibliotek og så Gratis Danmarks reklamer. I begge tilfælde ved hjemmesiden intet om den besøgendes forudsætninger. Der kan fx være et ekstra reklamebanner (i GDs tilfælde) eller der kan være keyloggers og andre godter på bibliotekscomputeren. Lige lidt kan hjemmesiden gøre noget ved det og ansvaret er derfor lagt over på dem der faciliterer kontakten til hjemmeside, dvs. bibliotekspersonalet eller Gratis Danmark.\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 14:46\nHvad så hvis du bruger Gmail til at melde dig til et nyhedsbrev? For diskussionens skyld kunne vi forestille dig du meldte dig til et nyhedsbrev hos en non-profit organisation, der arbejder for at få fjernet reklamer fra internettet.\nI det tilfælde bliver der jo bragt reklamer i forbindelse med indhold andre har skabt og imod deres ønsker - det må vel betyde Google ryger i samme kategori som Gratis Danmark?\nAt GD så har valgt en løsning hvor de tilsyneladende skyder en linje kode ind i den besøgte hjemmeside er snot-dumt... Men hvis vi, for diskussionens skyld, antager de ændrer denne praksis kan jeg overhovedet ikke se der skulle være noget at komme efter.\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 17:30\nGratis Danmarks oprindelige bruger-betingelser nævnte ikke t ...\nBemærk, at de er blevet ændret for nyligt. Den 23. december 2009, da Gratis Danmark begyndte at vise reklamer, tog jeg en kopi af deres betingelser. I dem stod der intet om topbaren.\nJeg har sammenlignet min kopi af deres gamle betingelser med dem, der ligger på siden nu. Bortset fra whitespaces og en nummereret linje, så er den eneste forskel i betingelserne at de har tilføjet hele afsnittet om deres topbar.\nGratis Danmarks oprindelige brugere har ikke accepteret nogen topbar i de betingelser, de indgik med Gratis Danmark\nBrugerne er ikke blevet informeret om at betingelserne er ændret\nDe begyndte at vise topbaren, før de selv havde rettet betingelserne til.\nMen derudover er det her som nævnt ikke begrænset til brugernes rettigheder, men handler også om hjemmeside-ejeres rettigheder - private som kommercielle. Det gør blot sagen mindre køn, at Gratis Danmark har rettet betingelserne under fødderne af deres egne brugere.\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 17:53\nRe: Gratis Danmarks oprindelige bruger-betingelser nævnte ik ...\nPunkt 5 i brugerbetingelserne\nÆndringer kan foretages af Gratis Danmark uden varsel\nDer er ingen grund til at køre det helt ud af proportioner. Du er utilfreds med den måde GD fører forretning på. Fair nok - så meld dem til politiet, hvis du mener de bryder loven. Men når du er igang, bør du så ikke også melde Google? Eller hvad med producenterne af web-browsere generelt?\nAt du har et problem med at din side ikke fremstår præcist som du har tiltænkt det er ganske enkelt noget klynk. I dét øjeblik du gør dit indhold tilgængeligt på internettet mister du også alle rettigheder i forhold til hvordan det præcist skal vises.\nVi er helt enige om at trediepart ikke skal rode med din kode...og vi er også helt enige om at det netop er hvad GD har gjort, hvis de har indskudt den linje du tidligere har bragt. Men hvis de ændrer den praksis har du intet at komme efter. Og jeg synes ærligt talt det er en pinlig holdning at have, at du skal have ret til at bestemme over indholdet i min browser... Hvis jeg har lyst til at benytte en browser, der åbner 117 forskellige sites i samme vindue kommer det overhovedet ikke dig ved, så længe de enkelte siders kode ikke bliver redigeret eller får indskudt ekstra kode.\nDermed er vi tilbage ved pointen om ikke at blæse det her ud af proportioner. For hvad er det helt præcist du ønsker at opnå? At GD fjerner den omtalte linje kode? Hvis det er dit ønske kan jeg da sagtens følge dig i det. Men i praksis vil det ikke betyde en fløjtende fis, da de på ingen tid vil kunne implementere en anden løsning der har præcist de samme konsekvenser rent visuelt... Ja det ville være så simpelt at sådan en kode-ignorant som mig sikkert ville kunne finde ud af det.\nSå hvad er det du vil opnå? Vil du have et rimeligt principielt ønske gennemført eller vil du gøre det til et korstog du har tabt på forhånd?\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 18:20\nBemærk kronologien med at Gratis Danmark viste reklamer, før de havde rettet deres betingelser til.\nJeg vil mene, at jeg har givet fint udtryk for hvad jeg vil opnå:\nHer beskriver jeg også min holdning til adblockers og det at rode med hjemmesider, efter man har hentet dem hjem.\nJeg ved derfor ikke, hvorfor du påstår, at jeg har en holdning til hvad din browser skal gøre, når jeg ligefrem på skrift er citeret for, at slutbrugerne skal have lov til at slå sig løs og fedte med koden. Jeg nævner også, at det er den juridiske virkelighed; Fogedsagen blåstemplede eksplicit adblockers. Jeg mener ikke, at nogen slutbruger gør noget forkert, og det har jeg heller ikke givet udtryk for. Det er der til gengæld en del, som gerne vil have at jeg mener, for så er det lettere at angribe mig :) Men du slår huller i luften med den kritik.\nMen den juridiske virkelighed er samtidigt, at internetudbyderne - Gratis Danmark, TDC, Fullrate, bibliotekerne, boligselskaberne, etc. - ikke må pille ved indholdet undervejs. Det kan Gratis Danmark ikke komme udenom, blot fordi deres internetservice tilfældigvis ikke indebærer betaling.\nVirkeligheden er også, at jeg henvendte mig for snart fire måneder siden til dem om deres lovbrud, og jeg senest har hørt fra dem den 8. februar, hvor de nævner, at de er "i dialog med Pressens hus (Digitale Publicister) og FDIM, for at finde en løsning der tilgodeser alle parter". Mens de altså fortsat gladeligt viser reklamer, selv om de selv kan se, at den ikke er god.\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 18:44\nJamen hvis du er utilfreds med at dine intentioner bliver misforstået, burde du måske gøre dem mere klare? For hvis du ikke er interesseret i at blande dig i hvordan din side kommer til at se ud, når den ender hos slutbrugeren, kan jeg ærligt talt ikke forstå du bruger så meget krudt på netop dette punkt?\nSom sagt har du absolut intet at komme efter rent visuelt. GD har tilsyneladende valgt en åndssvag løsning, rent teknisk. Men den tekniske løsning kan nemt ændres, uden der pilles ved så meget som én pixel på det grafiske slutresultat... Hvilket bringer mig tilbage til: Hvad er din hensigt?\nMen lad mig så spørge dig direkte: Hvad vil din holdning være hvis GD ændrer praksis, så der ikke bliver indskudt kode, men det visuelle slutresultat er præcist det samme?\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 19:08\nJeg tager gerne imod forslag til, hvordan jeg kan gøre mine intentioner klarere end det her (taget fra den anden artikel):\nJeg nævnte også, at jeg ikke ønsker at udbydere begynder at filtrere i indholdet, og det kan gå hen og blive et handicappet web, vi ender med.\nJeg gætter dog på, at fordi det handler om mediehuse, som tidligere har været ude i nogle dumme sager og har opført sig fjollet (fx at de ikke vil have at deres nyheder bliver indekseret på http://news.google.com/ ), så går folk ind i debatten med en forventning om, at det handler om at de gamle mediehuse igen er ude med riven, fordi de har et forkvaklet forhold til nettet.\nMen der er stadigvæk en del tilfælde, hvor folks argumenter i den her sag ikke holder. Fx at folk vidste, da de registrerede sig, at der kom reklamer i toppen. De blev vist før betingelserne blev ændret. Det kan vi vel godt blive enige om er problematisk?\nI forhold til løsningen, så ja - jeg ville elske, hvis Gratis Danmark ikke indsatte kode på andres hjemmesider, af en lang række årsager, hvilket blandt andet inkluderer det juridiske, det sikkerhedsmæssige og så slet og ret at det er dårlig stil af en net-leverandør.\nEn anden løsning (fx frames) vil måske kunne afhjælpe på nogle af tingene, men kan samtidigt skabe nye problemer. Jeg vil dog ikke bevæge mig for langt ud i spekulation og tankespind om, hvilke alternativer, der måtte være, før jeg har set dem.\nSlutteligt handler det også om loyalitet. En ujuridisk vurdering af services som fx Googles oversætter-tjeneste er, at det er en loyal repræsentation af siden, hvorimod der ikke er noget loyalt over for hjemmeside-ejeren at en tjeneste undervejs skyder ekstra reklamer ind i toppen. Reklamerne beriger hverken brugeren eller hjemmeside-ejeren.\nPeter Eriksen Onsdag, 21. april 2010 - 19:14\nLige meget hvilken vinkel jeg ser det her fra, så kan jeg ikke se hvorfor du skulle have så store problemer med GD?\nHvad vil du have? En principiel afgørelse der forbyder folk, at vise din side på andre måder en lige præcist som du vil have det?\nHvad nu hvis jeg laver en "AidOnline" browser som der ikke piller i din kode men konsekvent viser en reklame som et vandmærke i toppen? Hvordan vil du reagere på det?\nJeg har ikke pillet i din kode men blot lagt et vandmærke henover - vil du så også komme og dunke mig i hovedet?\nDen her sag har efterhånden karakter af flueknepperi og "mig, mig, mig" - ikke noget der hjælper på den ellers store respekt, jeg har for dit arbejde.\nHvis ikke du har gjort det, så kunne du jo tilbyde din ekspertise til GD og hjælpe dem med, at lave en løsning som du vil godkende.\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 19:23\n@ Peter Brodersen\nDu har endnu ikke svaret på mit spørgsmål. Hvordan vil du stille dig i forhold til en løsning der ikke skyder kode ind, men har fuldstændigt samme visuelle resultat?\nAt du ikke bryder dig om reklamer eller ikke mener google translate i den grad kan være illoyal overfor det oprindelige indhold...ja det er vel irrelevant for diskussionen?\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 19:29\nFx at folk vidste, da de registrerede sig, at der kom reklamer i toppen. De blev vist før betingelserne blev ændret. Det kan vi vel godt blive enige om er problematisk?\nJa, det tror jeg også GD er enige med dig i. Derfor har de så ændret deres brugerbetingelser...\nProblemet med at du hiver den slags ind i debatten er at tonen bliver ekstremt skinger og hellig... Nu handler det pludseligt ikke om en fornærmet website-indehaver... Nej nu er det Peter Brodersen, de uskyldiges beskytter, der griber til sværdet mod onde, onde, onde GD ;)\nJo, du har naturligvis ret i at GD's oprindelige brugerbetingelser ikke sad 110% i skabet... Det har man så rettet op på - hvad er det mere du vil have? At ingen laver fejl? At GD lukker og slukker istedet for at tilrette deres brugerbetingelser?\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 19:38\n@Kim: Det afhænger af løsningen. Men sandsynligvis ikke godt, idet det oprindelige indhold ikke bliver præsenteret loyalt.\nOm det så også vil overtræde lovgivningen, afhænger af den konkrete implementation. Den nuværende løsning er både i konflikt med markedsføringsloven og ophavsretsloven. Det kan tænkes, at en anden løsning "kun" er i konflikt med markedsføringsloven. Men igen, det afhænger af den egentlige implementation.\nAlt andet lige er det dog ikke en ny problemstilling. Siden slut-90erne har der været mange eksempler på uhensigtsmæssige frame-løsninger, hvor nogle har indlejret andres sider i deres frameset eller som en iframe på siden. Denne opførsel med at indlejre andres sider med frames medførte kritik fra masser af os netbrugere på det tidspunkt; en søgning i gamle nyhedsgrupper vil klart vise dette. Uagtet at der måtte være tekniske løsninger for at bryde ud af frames, understregede AidOnline-sagen også, "[..] at det er uden betydning for krænkelsen, at rekvirenterne har mulighed for at installere et script [..] idet rekvirenterne ikke kan anses for at have pligt til at foretage ændringer af deres websites for at undgå krænkelser.". Et script vil heller ikke kunne afgøre, om siden indlejres loyalt eller ej; vi skal derfor ikke i gang med en teknisk løsning på et juridisk problem.\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 19:43\nJan Friberg henviste til betingelserne mht. reklamerne. Jeg argumenterede blot i den forbindelse, at Gratis Danmark ikke havde nævnt dette over for deres brugere, da de begyndte med reklamerne. Den behøver ikke at være meget længere end det.\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 19:48\nDen behøver ikke at være meget længere end det\nSå du medgiver der ikke er noget at kritisere GD for længere, i forbindelse med deres brugerbetingelser, da de har rettet dem til?\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 19:49\nMen sandsynligvis ikke godt, idet det oprindelige indhold ikke bliver præsenteret loyalt\nSå var det vel heller ikke forkert, at antage du ønsker at blande dig i indholdet i min browser?\nSom sagt mange gange tidligere... Du har overhovedet ikke nogen veto-ret i forhold til hvordan jeg vælger at få vist dit indhold. Så længe jeg eller andre ikke direkte ændrer i din kode eller lægger egne grafiske elementer ind over dit "værk" har du intet at skulle have sagt...\nI øvrigt...nu vi er inde på markedsføringsloven, så synes jeg måske du skulle rydte lidt op på dit eget site, inden du kommer efter andre. Din brug af adwords er mildest talt i gråzonen... Du har ikke klart adskilt det "redaktionelle" indhold og reklameindholdet... Du har lavet en ramme der både indeholder reklamer og øvrigt indhold. Det deciderede reklameindhold er endvidere bragt med samme skriftfarve som de ikke reklamefinansierede links - synes du ikke det er problematisk reklameadfærd?\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 20:16\nJeg ønsker mig at blande i, om internetudbydere piller ved brugeres indhold, samt om andre hjemmesider inkluderer indholdet på en illoyal måde (det kunne fx være, hvis de frame'r indholdet med en reklame i toppen).\nDet går hånd i hånd med lovgivningen.\nOm du efterfølgende fedter løs, vil jeg - og ikke mindst lovgivningen - ikke blande os i.\nHvis du mener, at jeg bryder markedsføringsloven, så kan jeg naturligvis kun være tilfreds med at du gør mig opmærksom på, hvilken paragraf, jeg overtræder, og så vil jeg få det i orden.\nMin hjemmesides links har ikke angivet nogen standard-linkfarve. Det lader jeg nemlig den besøgendes browser om at bestemme :)\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 20:49\nDu vil altså blande dig i hvordan jeg vælger at få fremstillet indholdet fra internettet... Rart at få det på det rene Peter.\nHvis du er en internetudbyder, eller du på din hjemmeside indlejrer min side med reklamer, så ja. Alternativt har du en rimeligt bred tolkning af "Om du efterfølgende fedter løs, vil jeg - og ikke mindst lovgivningen - ikke blande os i." :)\nDerudover vil jeg mene, at en overskrift med "Annoncer fra Google" gør det rimeligt klart, at der er tale om annoncer fra Google. Jeg er faktisk lidt i tvivl om, hvad der ellers skulle være tale om.\nFarverne stammer fra Googles standard-palet for en knap (annonceenhed), som jeg så senere (vist helt tilbage i 2006) lavede om til en linkenhed, og så har jeg ikke tænkt meget mere over den siden da. Men jeg kan da godt ændre reklame-udseendet, hvis det gør dig glad :)\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 20:49\nJeg ønsker mig at blande i, om internetudbydere piller ved brugeres indhold, samt om andre hjemmesider inkluderer indholdet på en illoyal måde (det kunne fx være, hvis de frame'r indholdet med en reklame i toppen)\nJamen så er det jo godt at der er så mange browsere på markedet, der automatisk farver reklame-links i andre farver end almindelige links... Come on Peter. Du ved lige så vel som jeg at reklamerne ikke er adskilt klart fra resten af dit indhold - den praksis henter du vel (konservativt sat) 30-50% af dine adsense-indtægter på. Prøv at smid en bar ind over dine reklamer og brug en anden farve til linksne, så skal jeg garantere dig dine adsense cpm vil rasle ned... Men det ved du jo allerede ganske udemærket, ikke sandt? ;)\nP.S. Det er i øvrigt noget BS, at det er brugerens browser, der formaterer adsense-links... Det gør du, som indehaver af adsense-kontoen... Så det er godt nok et spøjst tilfælde, at du "tilfældigvis" har valgt at formatere dine adsense-link i præcist samme farve som er standart-formatering for links i de fleste browsere ;)\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 20:55\nHm, forum-softwaren bytter vist lidt rundt på vores indlæg. Lige nu står dit indlæg (66736) længere nede end mit svar (66739) på det indlæg, og begge er dateret 20:49.\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 20:57\nHvad hvis jeg bare gerne vil vælge en internetudbyder, der frame'r din side? Det må jeg jo ikke i følge dig...og det tolker jeg som et ønske om at blande sig i indholdet i min browser... Hvilket jeg naturligvis ikke kan have så meget som skyggen af respekt for.\nDu har bevidst valgt at formatere dine adsense-links i standartfarven for links... Derudover har du placeret dem i samme boks, som dine andre links og forms... Hvordan kan man tolke det på anden måde end at du, bevidst, forsøger at udtvære skellet mellem reklamer og ikke-reklamer?\nJeg ville elske at køre en A-B test på din side... Jeg er ikke et sekund i tvivl om at dine adsense klik ville styrtdykke, hvis bare man opdelte boksen i to og gav adsense linksne en anden farve ;)\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 20:59\nDet er fordi jeg mere eller mindre konsekvent havde skrevet adwords istedet for adsense... Det har jeg så rettet, da det var en tåbelig tastefejl/hjerneblødning :)\nForum-softwaren "gentrykker" så bare ens indlæg, hvis man retter i det...Det er hvad der er sket. Så det er udelukkende min skyld :)\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 21:03\nFor lige at afrunde den her "tu quoque"-omgang:\nWell, det er den eneste boks, som der er på siden :)\nMen hvis du mener, der kan opstå forvirring, så skal jeg nok skifte boksen ud og fx smide en ramme om.\nBaldur Norddahl Onsdag, 21. april 2010 - 21:08\nEr det vi vil? Gratis Danmark kan indføre at man skal bruge en speciel browser (*) for at kunne bruge deres net. Denne specielle browser viser reklamer i et område af skærmen reserveret til formålet.\nBrugeroplevelse er nøjagtig den samme, selvom der teknisk måske er en forskel. Personligt tror jeg også at juristerne kommer frem til at der ikke er nogen forskel.\nDu har ikke eneret på at vise reklamer på skærmen. GD bryder ikke din ophavsret da de ikke på nogen måde ændrer i dit værk. Dit værk bliver loyalt vist på skærmen præcis som du har tænkt dig.\nDer er vistnok en større browser som har benyttet konceptet uden at blive sagsøgt.\n(*) alternativer til en speciel browser er mange. For eksempel kunne de lave et program, som altid viser et vindue i toppen eller siden af skærmen med reklamer. Man har kun internetadgang så længe programmet kører.\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 21:11\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 21:12\nOg en web-udvikler af dit format kan ikke finde ud af at smide en ekstra bar ind i den boks, så den bliver delt op i to (én del til dit indhold og én del til reklamer) og i øvrigt ændre html-farvekoden i adsense til noget andet end standartformatet for links? ;)\nKan jeg i øvrigt lokke dig til at komme med en tilbagemelding (evt. på din blog) om hvilken effekt ændringen vil have på dine adsense cpm? Det ville være interessant at se om jeg er helt i skoven med mine konservative 30-50% ;)\nPeter Brodersen Onsdag, 21. april 2010 - 21:35\nTjoeh, måske. Min oprindelige design-tanke var at vende om på hjemmeside og applikation, dvs. i stedet for at have en stor hjemmeside, hvor selve applikationen kun var et lillebitte felt på siden, så skulle applikationen fylde det hele, og hjemmesiden tilsvarende bare være et lillebitte felt på siden.\nEn helt særskilt boks, som flagrer for sig selv, synes jeg ville se lidt spøjs ud, og snarere give udtryk for at der var bokse med forskellig funktionalitet. Men som man i øvrigt kan se på siden, er det ikke ligefrem mine design-skills, som er i særklasse :)\nJeg skiftede til linkenheder for at prøve et alternativ til annoncebokse - og så fyldte de mindre på siden end den mindste annonceboks, og var på den måde mindre "intrusive". Man kan tilsyneladende ikke få annoncebokse mindre end 125x125.\nNjøeh, ligesom du heller ikke får de aktuelle tal :)\nMen som det nok også fremgår af de reklamer og link-enheder, der har været på siden, så har der ikke været det bedste kildemateriale at finde reklamer ud fra - simpelthen fordi der er så lidt tekst på siden, som der er. I starten var der reklamer for alt, der bare lugtede lidt af kort. Spillekort, id-kort, samlekort, etc. Det konverterer ikke specielt imponerende :)\nKim Sørensen Onsdag, 21. april 2010 - 21:59\nDet konverterer ikke specielt imponerende :)\nNej det er klart... Ellers ville du jo ikke have behov for at benytte dig af den slags tricks ;)\nDet overordnede design af din side er jeg imidlertid ret vild med... Så det er ikke en hetz det her :) Jeg synes oprigtigt det er en fed ide, at blæse indholdet ud til at fylde så meget og gøre navigationen til en mindre sidekommentar...\nMen come on Peter... Du skal ikke sige det ikke er et helt bevidst valg, at du har formateret dine adsense links som du har...og at det ikke er helt bevidst, at reklame-delen ikke er tydeligt adskilt fra selve navigationsdelen...\nP.S. Hvis jeg skulle øge din konverteringsrate ville jeg smide en adsense skyscraper ud under zoom-værktøjet til venstre... Det ville ikke forstyrre den generelle brugeroplevelse og med lidt McGyver-finter kunne det rent faktisk indeholde nogle brugbare reklamer (i.e. reklamer folk rent faktisk gider trykke på af egen drift)...\nP.P.S. Jeg er i øvrigt ikke interesseret i selve konverteringsraterne... Bare om jeg var helt ude i skoven med mit gæt på betydningen af at indramme reklamerne ;)\nAxel Hammerschmidt Lørdag, 15. maj 2010 - 1:17\nDet er faktisk tankevækkende\nHvorfor skal jeg se reklamer fra de danske mediehuse, når det er mig der betaler for min internetadgang?\nHvis man skal ta' de danske mediehuses klage her alvorligt, så er det faktisk dem der burde betale min ISP, for min internetadgang og ikke mig.\nMin ISP sørger nemlig for, at de danske mediehuses får betaling fra klickene fra mig - lige som GD sørger for det, men der "betaler" jeg GD for internetadgangen ved at der kommer reklamer fra dem på min (MIN!) skærm.\nJuraen her er helt forskellig fra den AidOnline sagen.\nBaldur Norddahl Lørdag, 15. maj 2010 - 12:10\nDu kan bare lade være med at besøge deres side, så slipper du for det.\nOmvendt kan danske mediehuse bare blokere for GD hvis de ikke ønsker kunder der benytter gratis Internet i S-toget.\nEt eller andet sted burde de holde op med at opføre sig som børn og blive enige om en løsning.\nAxel Hammerschmidt Lørdag, 15. maj 2010 - 21:10\nDet var ikke svar på det jeg spurgte om.\nDet er ikke noget problem, at slippe for reklamer fra danske mediehuse Men hvis de danske mediehuse vil bestemme over de reklamer, som jeg modtager skal de betale min ISP for det.\nTegner jeg et diagram over interesserne mellem mig, min ISP og de danske mediehuse ser situation som den er idag sådan her ud:\nmig <-> (betaling) <-> ISP <- reklamer :danske mediehuse\nMed GD som min "ISP" ser forholdet sådan ud:\nmig <- (gratis) <- GD+reklamer <- reklamer danske mediehuse\nÆndringen fra (betaling) til (gratis+reklamer) rager ikke de danske mediehuse.\nVil de danske mediehuse så bestemme, ser det sådan ud:\nmig <- (gratis) <- ISP <- reklamer+betaling :danske mediehuse\n-hvor de danske mediehuse betaler min ISP det jeg ellers skulle betale.\nBaldur Norddahl Søndag, 16. maj 2010 - 13:36\nDu glemmer vist et par (betaling) i dit diagram. Mest vigtigt glemmer du at det faktisk koster penge at have journalister ansat til at producere artikler du gider læse. Du ønsker ikke at betale for at læse avis, så derfor må du se reklamer i stedet.\nDer skal derfor to gange reklamer til. En gang til avisen og en gang til GD. Men to gange reklamer betyder formodentlig mindre indtægt.\nOg mon ikke det er her hunden ligger begravet? Det er en krig om fordeling af reklameindtægter. Danske Mediehuse mener måske ikke der er plads til yderligere reklamer. De vil hellere at GD lukker eller finder en anden finanseringsmodel end reklamer. Hvis GD lukker, vil en større del af brugerne måske vælge at betale for deres egen internetforbindelse (3G eller mobiltelefon) som er uden konkurrerende reklamer.\nSom beskrevet tidligere i tråden, så findes der andre måder for GD at vise reklamer på. Det er derfor en tabt sag for aviserne. Det har de bare ikke gennemskuet endnu.\nAxel Hammerschmidt Søndag, 16. maj 2010 - 16:30\nDu glemmer vist et par (betaling) i dit diagram.\nDer skal derfor to gange reklamer til.\nJeg skulle måske ha' tilføjet en forklaringtil symbolikken.\nI den første diagram betyder:\n"<- reklamer :danske mediehuse"\nat danske mediehuse sender reklamer gennem kanalen.\nI det andet diagram betyder:\n"<- (gratis) <- GD+reklamer"\n(der mangler iøvrigt et ":" foran danske mediehuse, som i det første diagram) at GD tilføjer reklamer til kanalen og at forbindelsen er gratis (for mig).\nSå der er 2 gange reklamer, når det er GD der er ISP.\nDet er en krig om fordeling af reklameindtægter. Danske Mediehuse mener måske ikke der er plads til yderligere reklamer. De vil hellere at GD lukker eller finder en anden finanseringsmodel end reklamer.\nDet er ris til deres egen bagdel, hvis de lukker GD, fordi GD skaber mer-trafik på deres site. Og det er osse en væsentlig forskel fra sagen med AO, som ikke skabte trafik til mediehusene.\nJeg tror snarere de vil ha' at GD ikke lægger deres reklamer på samme skærmbillede. Spørgsmålet er så, om de kan finde noget jura, der kan tvinge GDs reklamer væk fra "deres" skærmbilleder.\nOphavsretten i den forbindelse tror jeg ikke på og jeg håber GD står fast og ta'r slagsmålet. Det gjorde AO som bekendt ikke. Men det kunne være det var fordi bistandsorganisationerne sprang fra tidligt i forløbet og så var der ikke længere noget tilbage at kæmpe om - eller finansierer slagsmålet for AO.\nEt alternativ kunne være at GD lægger deres reklamer i blokke, li'som med kommerciel TV og -radio. Men om lovgivningen på det område osse gælder for internettrafik er vel det man kalder et godt spørgsmål.\nInternettet er jo ikke reguleret på samme måde og bliver det forhåbentlig aldrig.\nAxel Hammerschmidt Torsdag, 20. maj 2010 - 16:11\nDanske Mediehuse kommer til at tabe den kamp\nog sådan her ser Version2 artiklen ud med Readability:\nReadability knappen giver en bedre læseoplevelse. Prøv det!\nAxel Hammerschmidt Torsdag, 27. maj 2010 - 1:01\nRe: Danske Mediehuse kommer til at tabe den kamp\nEndnu et tilfælde:\n9.1 Advertisements. AnchorFree may deliver third-party advertisements ("Advertisements") within the content of any web page accessed. Advertisements may be injected into the top of the page, inserted directly into the page content, or even displayed to overlay the page. You hereby acknowledge and consent that AnchorFree may alter the content of any web page accessed for the purpose of displaying Advertisements.]


Kunst og prostitution - Kunstkritikk\nKunst og prostitution\nJohn Kørners malerier af prostituerede kvinder er fulde af kreativ energi på et formelt niveau. Men energien overføres ikke altid til en perspektivåbnende politisk kraft.\nAf Jacob Lillemose\t 30.08.11 Article in english\nJohn Kørner, Paulina, 2009. Foto: Anders Sune Berg.\nFor en kunstner som John Kørner, der sælger sine malerier gennem det eksklusive galleri Victoria Miro i London og har udsmykket Kronprinseparrets bolig på Amalienborg, synes en udstilling på Arbejdermuseet i København at være en kontrast. Det er det måske også, men det er ikke desto mindre hvad Kørner på eget initiativ har sat i stand. Med udgangspunkt i sin serie Brugte Kvinder (2009-2011), der handler om prostituerede kvinder, har han henvendt sig til museet for at indlede et samarbejde, og det er nu blevet til udstillingen Kvinder til salg.\nUdover Kørners malerier består udstillingen også et af lille informationsrum og en dokumentarfilm, hvor de besøgende kan få konkret viden om de «arbejdende» kvinders liv, især dem af dem som fanges af trafficking. Udstillingen er tænkt som en helhed, hvor informationsrummets præsentation af fakta forlænges ind i maleriernes abstrakte billedverden, der så omvendt forankres af en socialrealistisk tyngde. At Kvinder til salg således ikke kun er tænkt som en kunstudstilling fremgår også af udstillingskataloget der indeholder tre ikke-kunstorienterede tekster om prostitution. Derudover lægger museet i løbet af udstillingsperioden hus til et foredrag om emnet og en visning af Lukas Moodyssons film Lilya 4-ever (2002). På den måde har Kørner skabt en ramme om sine malerier, der adskiller sig fra kunstinstitutionens hvide kube og dens forestilling om en æstetisk sfære hinsides den beskidte virkelighed. Det er et – for alle andre end kunstkonservative modernister – oplagt konceptuelt og for så vidt vellykket greb med gensidig gevinst. Malerierne, der udenfor museet fungerer som kommercielle produkter, får en form for real life credit og museets dedikationen til at skabe opmærksomhed omkring arbejderklassens historie og udvikling får et smart, samtidigt image.\nJohn Kørner, Natascha, 2011. Foto: Anders Sune Berg.\nKørner er dog ikke politisk kunstner i den forstand, at han engagerer sig i emnet ud fra et erklæret ideologisk standpunkt og ønske om bestemte forandringer. Han er først og fremmest maler og maleriet kommer før emnet. Udstillingen er således ikke tænkt som udtryk for en skarpt defineret holdning til prostitution. Som han siger i et interview i udstillingskataloget, så er malerierne ikke debatindlæg, men malerier, der skal fungere i deres egen ret. De skal italesætte emnet med et andet (billede)sprog end det der er gældende i prostitutionsdebatten i øvrigt. Det er basalt velkomment, al den stund at debatten i Danmark alt for ofte savner nuancering og derfor ikke forstår at rumme det stadig mere presserende emnes kompleksitet, hvis ikke den ligefrem er gået i stå, fanget i en politisk og moralsk skyttegravskrig.\nMalerierne er portrætter af enkelte kvinder – Christel, Natascha etc. – i situationer, hvor de, på nær i seriens første maleri, ikke er på arbejde, men viser hvad de kommer «hjem» til eller kommer fra. Der er «Simone» som flygter gennem sneen kun iført et par støvler og synes at være ved at brænde op af kulde, der er «Maria» som er blevet smidt ud i mudderet af sin «ejer,» og der er «Ursula,» som ensom går en tur langs vandet. Det er situationer hvor kvinderne, til trods for at de ofte er nøgne, ikke er begærsobjekter for et mandligt blik, men kropsliggør udsatte menneskeskæbner.\nJohn Kørner, Nikita, 2010. Foto: Anders Sune Berg.\nKvinderne er uden ansigt, så selvom titlernes navne indikerer noget andet, så er der i modsætning til materialet i informationsrummet ikke tale om personlige, men mere generelle forestillede situationer. Billederne ansporer med andre ord ikke, som det ofte er tilfældet i dokumentariske beskrivelser af emnet, til identifikation og medlidenhed med kvinderne som ofre, men til en mere kølig refleksion over et forholdsvist underbelyst aspekt af emnet, nemlig det liv de lever når de ikke trækker på gaden. Lykkes det?\nDer er et element af «frokost i det grønne» over motivvalget, eksempelvis i Carmen (2011) og Laila (2011), men ikke i en grad så den maskuline skuelyst bliver den dominerende fortælling. I Natascha (2011) er der fx hverken frokost, grønt eller kurtiserende selskab, men ensomhed i et tarveligt krat. Malerierne er bedst eller faktisk virkeligt gode når Kørners velkendte koloristiske stil morfer sammen med et mareridtsagtigt scenarie, der næsten kan minde om noget fra en gyserfilm. Som i Simone (2011). Det er voldsomt og ubehageligt at se på, men samtidig også dragende og svært at slippe synet fra. Det er et billede, der gør modstand, æstetisk såvel som indholdsmæssigt, og udvider horisonten for hvordan man kan se og forstå de prostituerede kvinder som mennesker der kæmper med livet som indsats mod en brutal virkelighed. I flere af de andre malerier er modstanden betydeligt mindre. Det er som om den koloristiske stilen kommer til at overskygge indholdet og malerierne ikke helt finder balancen mellem at skabe nye, indlevende historier og distanceret refleksion. Motiverne er enten for minimale, bogstavelige eller ornamenterede i deres udtryk til at skabe en intensitet som kan fastholde blikket længe nok til at den udfordrede og udvidede tanke opstår. Man kommer ikke for alvor bag overfladen. Eller, rettere, æstetikken bliver til overflade. Den kreative energi som eksisterer i malerierne på det formelle niveau overføres ikke til perspektivåbnende vibrationer på det indholdsmæssige niveau.\nJohn Kørner, Laila, 2011. Foto: Anders Sune Berg.\nBrugte Kvinder kommer efter, at Kørner for et par år siden malede en lignende serie malerier om de faldne danske soldater i krigen i Afghanistan, og som det også var tilfældet med den serie, bliver man i tvivl om, hvor det er han vil hen med den politiske reference. Måske fordi de ender med at ville for lidt i deres forsøg på ikke at være debatindlæg?\nDa Kronpriseparret afviste et af malerierne fra Afghanistan-serien indvilgede Kørner således i at moderere værket med begrundelsen at, «det er nu engang et bestillingsarbejde, så kunden skal være tilfreds.» En bemærkning, der må forstås sådan, at gallerikunstneren John Kørner bestemmer over den socialt engagerede kunstner John Kørner. Det er et skisma som også, om end i mindre grel grad, kommer til syne på Kvinder til salg. Arbejdermuseet er i sammenligning med Amalienborg alt andet end lige en meget mere interessant kontekst for hans nye samfundskommenterende værker, men det er samtidig som om, at Brugte Kvinder ikke tager højde for, at det er en kontekst, som fordrer maleriet på anderledes vanskelig politisk vis.\nJohn Kørner, Kvinder til salg på Arbejdermuseet.


De 10 bedste hoteltilbud i Saint-Denis - TripAdvisor\nBedste tilbud på hoteller i Saint-Denis, Arrondissement of Saint-Denis\nHoteltilbud i Saint-Denis\n20 ud af 20 ejendomme er tilgængelige i Saint-Denis\nNr. 1 ud af 20 hoteller med bedste værdi for pengene i Saint-Denis\nNr. 2 ud af 20 hoteller med bedste værdi for pengene i Saint-Denis\nNr. 3 ud af 20 hoteller med bedste værdi for pengene i Saint-Denis\nNr. 4 ud af 20 hoteller med bedste værdi for pengene i Saint-Denis\nNr. 5 ud af 20 hoteller med bedste værdi for pengene i Saint-Denis\nNr. 6 ud af 20 hoteller med bedste værdi for pengene i Saint-Denis\nNr. 7 ud af 20 hoteller med bedste værdi for pengene i Saint-Denis\nAndre overnatningssteder i nærheden af Saint-Denis (23)\n20,2 km fra Saint-Denis\n27,2 km fra Saint-Denis\n27,3 km fra Saint-Denis\n31,1 km fra Saint-Denis\n31,3 km fra Saint-Denis\n32,1 km fra Saint-Denis\n32,2 km fra Saint-Denis\n33,3 km fra Saint-Denis\n36,2 km fra Saint-Denis\n26,9 km fra Saint-Denis\n29,3 km fra Saint-Denis\n29,9 km fra Saint-Denis\nVis flere hoteller i Saint-Denis


» Bestil Pekana Cutral salve – 35 G – 77 kr.\nPekana Cutral salve – 35 G\nNavn: Pekana Cutral salve – 35 G\nEn del online webshops udlover til alt held alverdens leveringsmodeller. En af dem der er mest populær er i dag afhentningssteder, så du selv har mulighed for at hente de nyindkøbte produkter når det passer dig bedst. Muligheden er jo rigtig let, og endda endvidere den mest prisbevidste leveringsløsning ved køb af Pekana Cutral salve – 35 G.\nDu kunne ligeledes foretrække at bestille varerne til levering til din lejlighed eller til når du er på job. Den viser sig til tider en tak dyrere, men endda usædvanlig fleksibel. Den prisbilligste leveringsmetode er uden tvivl at du selv henter ordren, hvilket beroer på at du lever med kort afstand til internet butikkens arbejdslager.\nFragttiden på Sundhed og skønhed || Sundhedspleje er jo virkelig afgørende om man mangler ordren fluks, så herved er det utvivlsomt fornuftigt at man tjekker den forventede leveringsdato for det aktuelle produkt.\nFlere online virksomheder reklamerer med levering på næste hverdag på utallige varer, eksempelvis Pekana Cutral salve – 35 G, der dog betinges af at bestillingen fuldbyrdes forinden et fast klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få dit nye produkt ekspederet før de logistikansatte får fri.\nNogle få online selskaber lover fragtfri levering, men undertiden kun hvis du aftager for en præcis sum. I øvrigt kunne man overveje den mindst kostelige løsning til levering, der mange gange – hvad end man er nær Horsens, Nykøbing Falster eller Haslev – vil være at få dem til at bringe produkterne til et udleveringssted.\nDet er i dag ultra nemt for internetbrugere at prissammenligne fra forskellige e-firmaer, og til gengæld har langt de fleste Pekana butikker på nettet ikke kunne slippe for at sænke salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til børn, samt også til mænd og kvinder – betragteligt, og endda nogle gange byde på portofri levering.\nDet kan dog stadigvæk blive rentabelt at tjekke nogle få butikker på nettet efter rabat på Pekana Cutral salve – 35 G inden du køber, så man er skudsikker på at modtage den mest betalelige pris.\nMan må imidlertid ikke undervurdere, at i tilfælde af at en online butik sælger produkter til en salgspris som kan virke usædvanlig lav, kan det undertiden være et signal om en fup e-butik. Shopping med kort er heldigvis dækket ind under en retningslinje, der begunstiger folk overfor snydagtige e-shops.\nGenerelt foreslår vi køb med betalingskort eller MobilePay. Som et alternativ kunne du udnytte en løsning på afbetaling som eksempelvis ViaBill, for så vidt du ønsker at klare regningen over tid.\nFør folk bestiller på en Pekana online virksomhed burde de i reglen tage stilling til forhandlerens forretningsaftale, det er dog normalt ikke særlig interessant.\nAlternativet er at finde ud af om webbutikken er medlem af e-mærke ordningen, hvilket kan være en tilkendegivelse af at online forretningen adlyder de opstillede regler, tillige med at netshoppen tit efterses af sagkyndige der har meget erfaring med lovene på området. Desuden tilbydes du chance for at få hjælp, hvis du bliver udsat for udfordringer i processen med din ordre.\nTilmed tilrådes det at køber er vaks omkring de mest vitale betingelser der har indvirkning på bestillingen, f.eks. den returneringsret internet butikken kører med. I relation til det er det også vigtigt, at man til enhver tid gemmer sin e-mail kvittering, således man senere vil kunne bevise sin shopping af Pekana Cutral salve – 35 G, uanset om du skal købe til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fører til fuldkommen ærlige genveje til at eftergå en hel del tidligere kunders anmeldelser og af den grund anbefaler vi, at du tjekker e-butikkens bedømmelser af Pekana Cutral salve – 35 G inden du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder tilsvarende i højeste grad passende løsninger til at få indblik i e-forhandlerens pålidelighed. I øvrigt er der en del online forhandlere som giver kunderne mulighed for at levere en omtale af ordreforløbet, hvilket ydermere burde drages fordel af til at vurdere kundetilfredsheden.\nDette website finansieres af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med en masse forhandlere på nettet derved at vi præsenterer virksomhedernes tilbud, og tjener kommission ifald en af vores besøgende laver en transaktion.\nFakta om varer og webshops vedligeholdes hyppigt, men det er ikke muligt for os at give garantier imod modifikationer der eventuelt er udarbejdet efter seneste opdatering af de viste oplysninger.


Motorola One Vision – det første kig - MereMobil.dk\nVIDEO: Du får interessant nightfoto-funktion, hurtigopladning og en stor skærm i 21:9-format til kun 2.300 kroner. Vi ser nærmere på Motorola One Vision.\nDet første kig på Motorola One Vision\nI efteråret anmeldte vi Motorola One, der var en rigtigt spændende smartphone til en rigtig skarp pris. Nu er Motorola klar med efterfølgeren, som har fået navnet Motorola One Vision.\nProcessoren i Motorola One Vision er en Exynos 9609 fra Samsung. Og ydelsen fejler absolut ikke noget. Vi har lavet nogle benchmarkmålinger, som bringer One Vision forbi Sony Xperia 10 Plus, Nokia 8.1, Moto G7 Plus og Motorola One.\nGenerelt er der ud fra specifikationerne at dømme virkelig ”value for money” på denne smartphone.\nKameraet har også fået en opgradering af de store. Motorola har nu sat en 48 megapixels sensor med quadpixel teknologi, samt en 5 megapixels dybde sensor i.\nDet betyder, at billederne reelt har en opløsing på 12 megapixels, men telefonen har altså 48 megapixels at arbejde med. Så én megapixel bliver til fire – firkantet sagt.\nDerudover har kameraet også en Night-Vision funktion, der kan tage billeder i mørke omgivelser. Lidt ligesom Huawei P30 Pro. Det er dog vigtigt at huske, at prisen på Motorola One Vision og Huawei P30 Pro er langt fra hinanden.\nMotorola One Vision har 4 GB RAM og 128 GB intern hukommelse. Den har en vejledende pris på 2.299 kroner uden abonnement. One Vision er i handlen fra mandag den 3. juni 2019 hos blandt andet Telia, Call Me, Elgiganten, Wupti.com, ProShop og Atea.\nDer er ingen tvivl om, at Motorola har gjort sig selv til en spændende “spiller” i branchen efter få år, hvor de har været helt væk fra det danske marked. Der er også store forventninger til en foldbar smartphone fra Motorola.\nTidligere artikelOnePlus 7 Pro – det første kig\nNæste artikelProblemerne med Galaxy Fold er måske løst


Et tilfældigt møde - Kapitel 20: At fortælle det hele til Louis - Movellas\n20. Kapitel 20: At fortælle det hele til Louis\nJeg kiggede mig forvirret rundt i min lejlighed.\n”Vent.. er du udenfor min dør? Lige nu?” Spurgte jeg og gik ud til min hoveddør og åbnede døren langsomt. Der stod Louis. Han lagde langsomt sin mobil ned i lommen igen og lagde hans arme omkring mig, mens han kyssede mig på toppen af hovedet. Jeg prøvede desperat at lade være med at græde.\n”Jeg kunne ikke vente længere. Jeg vidste at du havde brug for mig, om så jeg skal lytte eller bare være her. Det er lige meget for mig. Jeg er her nu.” Sagde Louis i et blødt toneleje.\nDet bløde toneleje var lige det der fik mig til at bryde sammen. Jeg lod aldrig folk se mig græde, med mindre jeg følte mig hundrede procent tryk omkring den, dog var jeg altid en lille smule skeptisk alligevel, før jeg lod mine tårer falde for øjnene af dem. Louis fulgte mig hen til sofaen og fik mig sat ned. Jeg lagde mig op af ham og lod ham holde om mig mens jeg græd.\nJeg vidste jeg skulle fortælle ham det hele på et tidspunkt, men at mærke hans arme omkring mig igen var vidunderligt. Jeg ville ikke give slip på dette øjeblik og jeg var bange for jeg aldrig ville opleve det igen, hvis jeg fortalte ham min historie.\nJeg tog mig endelig sammen og fortalte ham alt. Alt om min far og hvad han havde gjort og hvad han havde fået mig til at gøre. Jeg fortalte ham om min depression og om da jeg cuttede. Da jeg var færdig, holdte Louis stadig om mig, men jeg lod mærke til at en enkel tåre faldt fra hans øje.\n”Hvorfor græder du?” Spurgte jeg ham snøftede og så på ham igennem mine egne tårer.\n”Maria, jeg holder virkelig af dig. Men hvorfor har du ikke fortalt mig alt det her før?” Jeg trak bare på skuldrende, men han kiggede stadig forventningsfuld på mig, indtil jeg svarede.\n”Jeg var bange for at du ikke ville kunne lide mig efter du hørte det. Jeg kan ikke lide tanken om at være alene igen. Jeg tror bare jeg har det bedre med at være den der går, end at blive forladt igen.”\nDerefter gjorde han det bedste han nogensinde havde gjort. Han tog mit ansigt mellem sine hænder og kiggede mig direkte i øjnene.\n”Du er smuk. Du er alt hvad jeg nogensinde har ledt efter.” Sagde han og kyssede mig langsomt før han fortsatte.\n”Jeg siger ikke at det her er kærlighed endnu, men jeg er sikker på at det en dag vil komme. Jeg vil gerne gøre dig glad Maria. Jeg vil ikke se dig græde igen.” Sagde han før han kyssede mig igen. Dette kys var længere, men det havde jeg intet imod. Tværtimod.\nLouis tørrede mig tårer væk og kyssede mig på panden, på næsen og ned af siden af mit ansigt.\n”Maria. Jeg vil gerne kunne kalde dig min. Jeg er ligeglad med hvad folk vil sige. Jeg vil beskytte dig over for alt der du kan forstille der vil blive sagt eller gjort i mod did, som vil sårer dig.” Jeg var fuldstændig mundlam. Jeg kiggede bare på ham et stykke tid inden jeg endelig fik talegaven igen.\n”Du er fuldstændig vidunderlig Louis.”\nJeg begravede mit ansigt ved hans bryst og bliv liggende. Jeg kunne hører hans hjerteslag og jeg nød dets rytme. Det var stabilt og blødt. Louis lå sammen med mig i lang tid og kyssede mig en gang i mellem mens han holdte min hånd eller kørte hans fingre igennem mit hår.\nIngen havde gjort noget lignende for mig før. Han blev ved med at minde mig om at han ville blive ved min side, lige meget hvad. Jeg glemte alt om tid og sted og jeg ved ikke hvor lang tid vi bare havde lagt der, da Louis mobil begyndte at ringe. Øjeblikket skulle jo ende på et tidspunkt. Louis kiggede irriteret på sin mobil og trykkede på ’optaget’ knappen og lagde den tilbage på bordet.\n”Det havde du ikke behøves Louis.”\n”Det ved jeg, men intet er mere vigtigt end at jeg er her hos dig lige nu.”


Grønt Nationalregnskab for Danmark 2014-15 (Danmarks Statistik, februar 2017) – CSR-rådgivning.dk\nDet samlede udslip af drivhusgasser fra de danske økonomiske aktiviteter faldt i 2015 med 4,8 pct. og drivhusgasintensiteten (udslip pr. kr. BNP) faldt med 6,3 pct. Tallene for 2014 viser, at nedgangen i både de absolutte udslip og i drivhusgasintensiteten var større, hvis udslippene knyttet til forbruget af brændstof, der er bunkret mv. i udlandet, ikke medregnes.\nAf regnskabet fremgår blandt meget andet, at den danske energiproduktivitet i perioden fra 1980 til 2015 blev mere end fordoblet. Medregner man også den store mængde energi, som går til danske virksomheders internationale transportaktiviteter, var stigningen i Danmarks energiproduktivitet mere beskedent på 21 pct. Uanset afgrænsningen skaber danske virksomheder nu betydeligt mere værditilvækst for samme energiforbrug, end det tidligere var tilfældet.\nHvad er Det Grønne Nationalregnskab?\nDet grønne nationalregnskab for Danmark supplerer det traditionelle nationalregnskab med oplysninger om forbindelsen mellem økonomi og miljø. Regnskabet, der er baseret på retningslinjer fra bl.a. FN, er opbygget så oplysningerne om miljø og naturressourcer kan sammenholdes med de økonomiske aktiviteter på en logisk måde. Det sker bl.a. gennem en konsekvent brug af den samme detaljerede erhvervsklassifikation, som anvendes i nationalregnskabet.\nLæs hele nationalregnskabet….\n………og de mange spændende og positive resultater her eller se mere på DS’s hjemmeside.\nPosted in CO2, CSR-rapportering og -erklæringer, Miljø, SDG - Sustainable Development Goals.\n← Analysis of newest sustainability reporting…\nDiscover why CSR is a… →


Hvilket lægemiddel er bedre end Mukaltin eller Lasolvan, og hvordan adskiller de dem\nHoste er et normalt fysiologisk fænomen hos mennesker . Det renser lungerne. Sådan hoste kræver ikke behandling. En anden ting er, når hoste skyldes infektioner . Så udover hoste ses ledsagende symptomer: løbende næse, feber og andre. I dette tilfælde kræves øjeblikkelig behandling for at fjerne infektionen og forhindre udvikling af komplikationer. De mest populære hostemedikamenter er Mukaltin og Lasolvan. Ofte er patienter interesseret i spørgsmålet, hvilken af stofferne er mere effektive? For at give et svar skal begge stoffer overvejes mere detaljeret.\nDet aktive stof er et ekstrakt af Althea medicin . Tilgængelig i pilleform. Det har en ekspektorativ virkning.\nAlthaea officinalis hjælper med at producere slim og forbedrer cilieret epithelium. På grund af dette sputum flydende og bedre ud af luftveje.\nVærktøjet bruges til fortynding og fjernelse af sputum, hvilket er vigtigt, når:\nDet er vigtigt at vide, at lægemidlet kun bruges til at lindre patientens tilstand . Ved alvorlig sygdom er behandling med Mukaltin alene ikke nok. Til dette har du brug for en omfattende behandling.\nKontraindikationer er en allergisk reaktion på komponenterne i mavetarmkanalen og mavesårets mavesår.\nDer er også oplysninger om, at stoffet også er kontraindiceret til børn under 1 år, og det ordineres med omhu for børn under 2 år. Under graviditet og amning afgøres en specialist også om optagelse, da det ofte kan kontraindiceres.\nDosen af Mukaltin bestemmes individuelt af lægen for patienten. Der er dog generelle retningslinjer for optagelse.\nVoksne skal tage 2 tabletter 4 gange om dagen . Børn under 12 år skal tage 1 tablet 3 gange om dagen . Fra en alder af 12 kan børn foreskrives en voksen dosering. Tabletter tages en halv time før et måltid og løser dem som slik.\nDet aktive stof er Ambroxol . Fås i form af en opløsning, tabletter, sirup og pastiller.\nDen aktive bestanddel frembringer slimproduktion. Dette bidrager til fortynding og sputum fjernelse. På grund af dette har patienterne et fald i hyppigheden og intensiteten af hoste. Også i behandlingen af sygdomme bemærker folk et fald i antallet af forværringer af sygdomme.\nDet aktive stof absorberes næsten fra mavetarmkanalen. Maksimal koncentration af lægemidlet observeres i 1, 5-2 timer . Halveringstiden er 10 timer .\nSygdomme i åndedrætssystemet, hvor der er en høj viskositet af sputum.\nBronchial astma med viskøs og vanskelig sputum.\nDet er forbudt at anvende Lasolvan når:\nForsigtes også med forsigtighed ved nyre- og leverfare, samt under graviditet i 2. og 3. trimester.\nOpløsningen skal opløses i enhver væske. 25 dråber er 1 ml af et præparat . Voksne og børn fra 12 år anbefales at tage 4 ml 3 gange om dagen. For børn bestemmes doseringen individuelt af en læge, alt efter alder.\nTabletter anbefales at tage 1 stk 3 gange om dagen . Hvis det er nødvendigt, forbedre den terapeutiske virkning, fordobles dosis. Ændringen af behandlingsregimen udføres dog kun på recept.\nSirap Lasolvan designet til børn. Accepteres som følger:\n12 år og ældre - 10 ml.\n6-12 år gammel - 5 ml.\n2-6 år - 2, 5 ml.\nDenne dosis skal tages tre gange om dagen.\nBegge medikamenter er expectorants, der hjælper med at tynde og sputum fra lungerne. Indikationer for brug er næsten ens, men Lasolvan har en lidt længere liste. Begge retsmidler har et mindste antal kontraindikationer. Fordelen er, at både Mukaltin og Lasolvan kan tages af børn.\nFor en kort og ikke-intensiv hoste anbefales det at vælge Mukaltin. Det er lavet på basis af vegetabilske komponenter, derfor har det praktisk taget ingen bivirkninger.\nVed længerevarende hoste med tungt sputum anbefales det at tage Lasolvan. Det virker effektivt på sputum. Resultatet er synligt efter den første optagelsesdato.\nOgså forskellen er, at Mukaltin kun produceres i tabletform. Lazolvana har en meget bredere liste over doseringsformer: opløsning, tabletter, sirup og pastiller. Dette gør det lettere for børn at tage det.\nForberedelserne er forskellige i oprindelseslandet. Mukaltin er et hjemmeprodukt. Lasolvan produceres i udlandet: af italienske og tyske farmakologiske virksomheder. Derfor er narkotikapriserne væsentligt forskellige. Indenlandske fonde er meget billigere, og prisen på Mukaltin overstiger derfor ikke 50 rubler . Prisen på Lasolvan tabletter er fra 150 rubler, til sirup - fra 200 rubler og til opløsning - fra 350 rubler .\nAlle ved, at udenlandske stoffer er mere effektive. Derfor er Lasolvan mere effektivt end Mukaltin. Valget skal dog foretages på grundlag af økonomiske muligheder.\nSåledes er begge lægemidler effektive som ekspektorant. De bidrager til fortynding og slim. Men de skal være en del af en kompleks terapi, da det er nødvendigt at kæmpe ikke kun med symptomerne, men også med årsagen til sygdommen.\nLasolvan er mere effektiv, men prisen er meget højere. Det vil være praktisk for børn, da det har mange doseringsformer. Men valget af midler skal ske af en læge. Kun han vil kunne bestemme det krævede doserings- og behandlingsregime. Ellers, hvis der tages forkert, er der risiko for bivirkninger. Hvis ubehandlet kan disse sygdomme føre til alvorlige komplikationer.


Personlige fejl smadrede drømmestart - sn.dk - Lokalsport Nordvestnyt\nLasse Green scorede tre gange, da Ringsted vandt 7-2 over Fårevejle i pokalturneringen.\nArtiklen: Personlige fejl smadrede drømmestart\nLokalsport Nordvestnyt - 11. august 2020 kl. 23:29\nDet står fast, efter holdet tirsdag tabte 2-7 hjemme til Ringsted. Holdet gav ellers sig selv en drømmestart.\nUnder træner Morten Nielsen forsøger holdet altid at tage modstanderen på sengen med benhårdt pres i kampens indledning. Det lykkedes til fulde mod Ringsted.\nI det andet minut betød det, at Metkel Keleta Awalom kunne spille Mathias Madsen fri til scoring, og opskriften var den samme otte minutter senere.\nMed andre ord var Fårevejle foran 2-0 og var ved at sende Ringsted fra sjællandsserien ud af pokalturneringen.\nMen så kom fejlene. Og foræringerne.\nFårevejle kunne ikke holde det hårde pres, og det lykkedes aldrig for holdet at få spillet med bolden til at glide. Det betød, at gæsterne fik bolden meget. Og da Fårevejle oven i købet begyndte at forære chancer væk, vendte kampbilledet.\nDe to mål på 10 minutter til Fårevejle blev overgået af gæsterne, der scorede to mål på fire miutter ved Christian Larsen og Jonas Mikkelsen, så stillingen efter 16 minutter var 2-2.\nDen tidligere Holbæk-spiller Lasse Green scorede til 2-3 inden pausen, og få minutter inde i anden halvleg gjorde netop indskiftede Nicolaj Kuno Larsen det til 2-4.\nSå var humøret væk hos Fårevejle, og et par indskiftninger for at forsøge at vende kampen gav bagslag. Lasse Green og Christian Larsen gjorde det med tre minutters mellemrum til 2-5 og 2-6, og så kunne Lasse Green score sit tredje mål, da han ni minutter før tid gjorde det til slutresultatet 2-7.\n3. Odsherred med to spillere i landsholdstrupper\n4. De vil skubbe til overliggeren\n7. Offensivt talent hjem til Holbæk\n9. Hun har ikke glemt kegle-kunsten\n10. Holbæk-rytter til VM


Honey Blonde Højdepunkter | BlogDansk\n← Skovle sne Tips\nBlonde Hair med Black Højdepunkter →\nHonning blondine er en stor nuance blonde hår, der fusionerer pænt som højdepunkter, med næsten alle base hårfarve. Man kan gå med hårfarve ideer af honning blonde højdepunkter på lysere blonde hår, mørkere hår farver som brun eller sort eller endog rødbrune hår. Honning blondine er en skinnende hår farve, det er ikke meget iøjnefaldende som gylden blond eller platin blond hårfarve, også er det ikke meget subtil som aske blond eller gul blonde hårfarve. Derfor, honning blondine er en flot farve for at få højdepunkter i. Som det vil skille sig ud pænt og giver en fantastisk tekstureret look, der vil blive synlige, men ikke højt. Nedenfor, er nogle vigtige tips, du bør huske, mens farve og omsorgsfuld din honning blonde striber hår.\nHoney Blonde Hair Color Idéer\nHoney Blonde Højdepunkter Suits Den …; Honey blonde hår højdepunkter passer folk, der har ansigtet teint, som enten er mørk brun, medium teint med gyldne undertoner, medium teint med lys rosa farve i kinderne eller ingen farve, bleg Teint med pink undertoner eller ingen farve, oliven ansigtsfarve set i asiater og Latinoer eller bronze eller brun teint efter garvning. Det kan gå med folk, der har øjenfarve mørkeblå, mørkebrun, grålig blå, sortbrun eller nøddebrune farvet med lys pletter i dem. Sådanne mennesker kan gå med en medium eller mørk skygge af honning blonde striber.\nFolk, der falder ind under det varme hudtoner kategori og øjne toner, bør gå med lysere nuancer af honning blonde striber. Fordi disse mennesker generelt har varmere hårfarver, hvor bright skyggen af ??at fremhæve farver vil se godt ud. Folk, der falder i denne kategori kan have hud tone, som kan være en fregnet hud, bleg Teint med fersken eller gyldne undertoner, brun hud med rosa eller gylden undertoner eller en rødmosset teint. Øjenfarven kan nøddebrune med brune eller gyldne pletter, grønlig blå øjne, grønne øjne eller gyldne brune øjne.\nLedsager en Haircut med denne stil, den mest flatterende klipning for fremhæves hårfarve er lag. Du kan klippe dit hår i en række lag. Du går med standard side lag hår klippe, og ledsage den med 12 eller flere striber. Eller du kan gå med flere lag nær kronen og mindre i slutningen. På denne måde kan du arbejde i lag af højdepunkter også, du kan tilføje flere striber på kronen og slår, og mindre under håret under kronen.\nYderligere Styling med Honey Blonde Color; at tilføje flere unikke til din honning blonde højdepunkter på mørkebrunt hår eller sort hår, kan du overveje at gå til en multi tonale effekt. Dette er især en god idé, hvis du har honning blonde striber på sort hår, da det vil hjælpe at blande honningen blonde striber endda pænt. Du kan tilføje nogle højdepunkter i brun og mørk blond sammen med honning blonde striber.\nPleje af din farvet hår; at bevare dine farvede hår i længere tid, så prøv at undgå at udsætte det for meget for sollys. Også bruge shampoo og balsam, som er mild eller specielt fremstillet til farvet hår pleje. At opretholde din frisure, kan du også nødt til at besøge stylist hver 3-4 uge, afhængigt af væksten af ??dit hår.\nLæs mere på:; Blonde Hair Colors; mørkt hår med blonde Højdepunkter; Red Hair med blonde Højdepunkter; Det var alt om at få honning blonde striber. Så skal du vælge den rigtige nuance højdepunktet farver, så det passer med din teint og ikke gøre din ansigt til at se bleg eller for lyse. Også, ledsage en god lagdelt honning blond frisure og nyd dit nye look!\nToilet Tank Udskiftning


Stribet boxy cardigan - 1790 v 1.0\nDenne smukke cardigan i uldgarn er perfekt til kølige dage. Den har et klassisk look med sine flotte striber i forskellig bredde. Det klassiske look får dog et interessant twist fra de flotte flagermusærmer, som gør cardiganen unik og boxy.\nDer er anvendt Mayflower Easy Care til denne cardigan. Easy Care er relativt tyndt garn i rent uld med en løbelængde på 185 meter pr. 50 gram. Ulden er af høj kvalitet, hvilket sikrer, at garnet både er blødt og let. Det kan mærkes på den færdigstrikkede cardigan, som er luftig og god til sommeraftner.\nVi har valgt at designe cardiganen i en stemningsfuld kombination sandfarvede, brun, støvet grøn og lys støvet grøn. Easy Care fås dog i mange forskellige farvenuancer, og du kan sagtens sætte dit eget præg på cardiganen med andre farver, hvis du er eventyrlysten.\nOpskriften er lige til at gå til, og du kan downloade den på linket herunder. Cardiganens for- og bagstykke er strikket hver for sig, mens ærmerne er monteret til sidst. Det kan få projektet til at føles mere overskueligt, hvis du er begynder indenfor strik, for du kan fokusere på ét element af cardiganen af gangen.


De 10 bedste hoteller i Trowbridge i 2018 - TripAdvisor\nBedste hoteller i Trowbridge, England\nNr. 13 af 23 overnatningssteder i Trowbridge med bedste værdi for pengene\nNr. 14 af 23 overnatningssteder i Trowbridge med bedste værdi for pengene\nNr. 15 af 23 overnatningssteder i Trowbridge med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i Trowbridge\nNr. 4 af 18 B&B'er i Trowbridge\nNr. 7 af 18 B&B'er i Trowbridge\nNr. 8 af 18 B&B'er i Trowbridge\nNr. 9 af 18 B&B'er i Trowbridge\nNr. 11 af 18 B&B'er i Trowbridge\nNr. 12 af 18 B&B'er i Trowbridge\nNr. 15 af 18 B&B'er i Trowbridge\nNr. 16 af 18 B&B'er i Trowbridge


Holme Parkvej 220 - 8270 Højbjerg - itvang.dk\nAnnonceret på www.itvang.dk - 30. jan 2019\nHolme Parkvej 220 - 8270 Højbjerg 2761 klik\nVilla i Højbjerg.\nTinglyst areal 645 m², heraf vej 0 m².\nOplysninger ifølge BBR: Bygning 1: Fritliggende enfamilieshus opført i 1986. Bebygget areal 173 m², heraf indbygget carport 35 m² (inkl. skur i bunden af carport, dette ses ikke selvstændigt registreret i BBR, hvorfor areal ukendt). Samlet bygningsareal på 173 m², og boligareal på 138 m².\nHuset er opført i brunlige mursten med tag af rødbrune tegl. Ved indgang i gavlen findes et bryggers med hvide klinker på gulvet. Bryggerset indeholder vaskemaskine og tørretumbler af mærket AEG samt bord med håndvask. Herfra er der adgang til køkken med køle-/fryseskab af mærket Electrolux, Gorenje ovn med keramiske kogeplader og Siemens opvaskemaskine. Der er hvide elementer og hvide klinker på væggene.\nI forlængelse af køkkenet findes alrum med adgang til to værelser, entré, dobbelt glasdør til stue og udgang til have og sydvendt terrasse. Fra entréen er der adgang til badeværelse med toilet og bad. Fra stuen er der adgang til entré, køkken og soveværelse samt til have og sydøstvendt terrasse.\nI forlængelse af soveværelset er der adgang til badeværelse med brus, toilet og badekar. Der er hvide klinker og hvide elementer. I køkkenet er der mørkt trægulv, mens der i værelserne og stuen er lyse trægulve.\nDer er i de to badeværelser, entréen og bryggerset hvide klinker på gulvet. Der er i hele huset lyse trælofter. Alle vinduer og hoveddør er af træ. Huset fremstår som helhed i fin stand.\nHuset opvarmes med fjernvarme. I stuen findes endvidere en brændeovn.\nI forlængelse af huset er der en carport med plads til én bil. For enden af carporten er der et redskabskur. Herudover have med to terrasser.\nMatrikel: 10ao, Holme by, Holme\nHent salgsopstillingen 573 downloads\nAuktionsdokumenterne kan efterses hos rekvirenten eller Retten i Århus med henvisning til As nr. 20-292/2018\n23-08-00 1.709.142 DKK\n184Se i arkiv\n140 Til salg nu!


Hylder til klædeskab. Hylder til skabe og hyldepakker\nHYLDER TIL KLÆDESKAB - kosmetolog uddannelse odense. Opsætning af en ekstra hylde i dit klædeskab\nHylder til klædeskab, ametyst sten betydning Vigtige overvejelser\nJeg købte disse, til mit skab af navnet TARP. Hullerne klædeskab er dog blevet boret forskudt af hinanden. Hylden, der fulgte med skabet, og de øverste huller hertil, passede fint, men alle andre var forskudt, så nu har til skæve hylder : Meget ærgeligt! Tilfreds med varen, passede til hylder. emner til projekt Forside Klædeskab boligen Andre til og tilbehør Skabe, vitrineskabe o. Søg: hylder. Få hylder når der er nye annoncer, der matcher din søgning.\nIKEA - KOMPLEMENT, Hylde, hvid, 10 års garanti. Læs betingelserne i Brug vores tegneprogram og skab din egen løsning. Åbn tegneprogram. Tilgængelig til. Køb og salg af Hylder Til Garderobeskabe i Skabe, vitrineskabe o.l. på DBA. 2 år gammelt gulv til loft klædeskab med 3 skydelåger; 2 sorte og 1 spejllåge. Flotte hvide hylder til skabe i mange størrelser, priser og designs. Du kan altid finde billige skabshylder hos os, da vi er en af de billigste udbydere på markedet. Klædeskabe og andre skabe har ofte masser af plads til alle dine ting, men den indvendige indretning er ikke altid særlig handy. Ved at montere en ekstra hylde . Vi forhandler bl.a. hylder, skuffer, dørdæmpere og andet tilbehør til Eller også trænger dit nuværende skab til at blive optimeret med ekstra tilbehør. Hylder til dit skab. Vi fører 3 slags standard hylder og passer de ikke - laver vi naturligvis også hylderne på dine mål. Klik blot og bestil on-line. IKEA - KOMPLEMENT, Hylde, hvid, 10 års garanti. Læs betingelserne i Brug vores tegneprogram og skab din egen løsning. Åbn tegneprogram. Tilgængelig til. Køb og salg af Hylder Til Garderobeskabe i Skabe, vitrineskabe o.l. på DBA. 2 år gammelt gulv til loft klædeskab med 3 skydelåger; 2 sorte og 1 spejllåge. Stort udvalg af billige hvide hylder Flotte hvide hylder til skabe i mange størrelser, priser og designs. Du kan altid finde billige skabshylder hos os, da vi er en af de billigste udbydere på markedet. Det er ikke unormalt at du kan spare op til 40 % i vores webshop.\nHYLDER TIL KLÆDESKAB - dorthe damsgaard facebook. Opsætning af en ekstra hylde i dit klædeskab\nEt klædeskab gør det lettere at holde orden i soveværelset, fordi du kan opbevare alt dit tøj samme sted. Hos JYSK har vi et stort udvalg af garderobeskabe i forskellige størrelser og modeller. Du finder klædeskabe i flot design med klædeskab låger, skydelåger, skuffer eller indbygget spejl, så der er lidt for enhver smag. Udover garderobeskabe i eg, sort eller hvid finer har vi også skabe i til i forskellige størrelser - disse er velegnet til at tage med i sommerhuset eller campingvognen som ekstra skabsplads. Hvis du selv vil designe dit garderobeskab, så hylder passer til netop dit hjem, kan vi tilbyde skydedøre i specialmål.\nTilbehør til garderobeskabe hylder til klædeskab Eller mål i forhold til de nærmeste hylder over og under den påtænkte ny hylde. Fastgørelse på stedet. Skru støtterne på sidepladerne. Anbring derefter hylden på støttern og lav små huller på hyldens underside med en syl. Skru hylden på plads med korte, spidse skruer. Opsætning af en ekstra hylde i dit klædeskab.4,2/5(). 04/07/ · Hej Jeg skal snart igang med at lave hylder til klædeskabet i vores gamle Knaus Sudwind fra Problemet er bare at siderne i skabet er lavet af noget supertyndt finer, så jeg er meget i tvivl om hvordan jeg bedst griber sagen an. Skabet er omkring 70cm bredt, og ca 50cm dybt vil jeg gætte på. Har også overvejet lidt denne her fra ikea, men er bange for at den er for dyb.\nFlotte hvide hylder til skabe i mange størrelser, priser og designs. Du kan altid finde billige skabshylder hos os, da vi er en af de billigste udbydere på markedet. Materiale, Melamin, Træfiberplade. Farve, Hvid. Størrelse samlet, Bredde: 57 cm, Højde: 2 cm, Dybde: 45 cm. Yderligere info, Passer til TARP/ONSTED skabe. Få styr på opbevaringen med et klædeskab fra JYSK. Til de fleste af vores garderobeskabe kan du også tilkøbe ekstra hylder i forskellige størrelser, hvis.\nHylde til garderobe og køkkenskabe banetoften 32 holstebro\nEkstra hylder, låger og indlægshylder til dine skabe og reoler giver plads til nye ting. Hylder 2 stk til Skydedørsskab - Hvid. ,- . Metal trådkurv til Save skab. eksempel på liv helle helle\nKøb Hylde til garderobe og køkkenskabe i den kendte HTH kvalitet. Se vores udvalg og tilbud på Garderobeskabe i HTH webshop. Forside Til boligen Andre møbler og tilbehør Skabe, vitrineskabe o. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning.\nEkstra hylder, låger og indlægshylder til dine skabe og reoler giver plads til nye ting. Hylder 2 stk til Skydedørsskab - Hvid. ,- . Metal trådkurv til Save skab. Klædeskabe og andre skabe har ofte masser af plads til alle dine ting, men den indvendige indretning er ikke altid særlig handy. Ved at montere en ekstra hylde . Flotte hvide hylder til skabe i mange størrelser, priser og designs. Du kan altid finde billige skabshylder hos os, da vi er en af de billigste udbydere på markedet. Man bruger hylder til rigtig mange ting i sit garderobeskab. Ofte til tøj - men også som opbevaring af plastikkasser, ringbind etc. De løse hylder er lette at fjerne og sætte et andet sted hen i skabet - dog er de faste hylder, den hylde som giver den største styrke - idet denne hylde gøres fast med beslag.\nHylder til klædeskab, onkel sofus vender tilbage Vigtige overvejelser\nMangler du et moderne skab til opbevaring af tøj og sko, så er et skydedørsskab et optimalt valg. Fordelen ved at vælge et klædeskab med skydedøre, er, at det kan benyttes i mindre soveværelser, hvor der er ikke er plads til at åbne låger. Klædeskab, b: d: 68 h: , Kan leveres! 2 år gammelt gulv til loft klædeskab med 3 skydelåger; 2 sorte og 1 spejllåge samt 4 bøjlestænger og diverse hylder. Skabet har justeringsliste så det kan justeres i højden. I rigtig god stand () Fuld returret gives i tilfælde af skjulte fejl/mangler! Se hele annoncen. Klædeskab, b: h: , Superflot klædeskab med stang til bøjler og 4 hylder. Skydeskabe, der ikke fylder i rummet. Flot og rummeligt. Sælges pga. Flytning. Har et par små knubs og mangler en liste forneden. Afhentes senest d. Juli. Se hele annoncen. Klædeskab - PAX fra IKEA, Klædeskab Fra IKEA af serien PAX sælges, 2 år gammelt. Indeholder 4 skuffer med soft close, 8 hylder, 1 hylde med lys og en garderobestang. Sælges udelukkende fordi det er for højt til vores nye hus. Billederne af skabet er fra Ikeas hjemmeside, da vi glemte at tage billeder af det samlet. Det står usamlet nu. Det ultimative klædeskab er placeret i direkte forbindelse med soveværelset. Her kan du få plads til hele garderoben og med den rigtige indretning får du et godt overblik, luft, orden og overskuelighed. De passer perfekt til at få et overblik over eksempelvis strømper og undertøj. Til de fleste af vores garderobeskabe kan du også tilkøbe ekstra hylder i forskellige størrelser, hvis behovet opstår, eller hvis gamle hylder går i stykker. Det er som regel en fordel at bygge op . Stort udvalg af billige hvide hylder\nhylder til garderobeskabe Primære faneblade\nSiguiente: Væske vandladningsskema prostata » »\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Hylder til klædeskab abel.kosreqor.se


• Køb Læggekartofler online → Klik her for at se udvalget\nEn masse internet outlets udlover i vore dage alverdens billige fragtformer til læggekartofler. Førstevalget hos mange er i vore dage at få sendt til en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente dine nye produkter når du har lyst. Fragttypen er jo temmelig gnidningsløs, og desuden derudover den billigste løsning til levering.\nDu kan derudover afveje for og imod at få varerne sendt til din bopæl eller ud på din arbejdsplads. Metoden er desværre en smule mere bekostelig, men samtidig vældig enkel ved køb af læggekartofler online. Den billigste leveringsmanér er dog at du selv henter ordren, men det står og falder med at du befinder dig med kort afstand til internet forretningens byggecenter, fx Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringsdygtigheden på læggekartofler kan være særdeles relevant hvis man står og skal bruge din pakke om et øjeblik, så derfor er det relativt på sin plads at du ser nærmere på den forventede leveringstid for læggekartofler. Størstedelen af online forhandlere – eksempelvis Silvan, Jem og Fix, Bauhaus og Harald Nyborg – annoncerer billig 1 dags levering på deres favorit varenumre online, som imidlertid kræver at transaktionen gennemføres inden et besluttet tidspunkt, så at de har en chance for at nå at få de nye varer betjent forud for at de lageransatte får fri.\nNogle byggeforretninger byder på gratis levering på læggekartofler online, men ofte under forudsætning af at man shopper for en bestemt pris. Derudover kunne man udvælge den billigste leveringsmanér, der i de fleste tilfælde vil blive at få leveret bestillingen til en pakkeshop.\nEn række byggecentre udlover afhentning hvor du bestiller billig læggekartofler online og selv henter i byggemarkedet. For eksempel 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen, Silvan, Bauhaus, Stark, Bygma og XL-Byg. Byggecentrene foreslår bl.a. klik-og-hent på læggekartofler i disse byer:\nLyngby, Hjørring, Værløse, Valby, Middelfart, Skive, Holbæk, Nørresundby, Farum, Korsør, Lystrup, København, Ikast, Nyborg, Brønderslev, Søborg, Stenløse, Køge, Virum, Jyllinge, Aabenraa, Tilst, Vejle, Tårnby, Sønderborg, Slagelse, Kalundborg, Brabrand, Viborg, Odder, Kokkedal, Rødovre, Hillerød, Struer, Åbyhøj, Nykøbing Falster, Næstved, Hobro, Greve, Vallensbæk, Frederiksværk, Dragør, Horsens, Solrød Strand, Frederikssund, Varde, Albertslund, Brøndby, Herlev, Frederiksberg, Glostrup, Hedehusene, Haslev, Ølstykke, Vordingborg, Hvidovre, Rudersdal, Fredericia, Skanderborg, Brønshøj, Aalborg, Taastrup, Roskilde, Grenaa, Hedensted, Svendborg, Ringsted, Helsingør, Hørsholm, Aarhus, Nakskov, Højbjerg, Ishøj, Gladsaxe, Odense, Nærum, Herning, Lillerød, Charlottenlund, Allerød, Haderslev, Birkerød, Esbjerg, Vanløse, Rønne, Risskov, Gentofte, Randers, Holstebro, Kolding, Frederikshavn, Silkeborg, Thisted, og Ballerup, .\nKlik-og-hent for læggekartofler er muligt i alle områder af Danmark: Sjælland (Hovedstaden, Vestsjælland, Nordsjælland, Midtsjælland, Bornholm, Lolland, Falster, Østsjælland, Sydsjælland, Amager), Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Midtfyn, Østfyn, Nordfyn) og Jylland (Midtjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Østjylland, Nordjylland, Sydjylland, Syddanmark).\nNår man ser på tallene er det tydeligt, at netshoppere typisk søger efter eksempelvis køb læggekartofler og billig læggekartofler. Foruden dette ser vi ofte online shoppere søge efter blandt andet læggekartofler priser, læggekartofler online samt læggekartofler tilbud, plus de velkendte byggemarkeder som Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg, Stark, Davidsen, Bauhaus, Silvan og 10-4.\nDet er efterhånden ualmindeligt ligetil for købere at søge sig frem til tilbud på billige læggekartofler online i blandt forskellige internet forhandlere i Danmark, og ergo har en hel del online firmaer set sig tvunget til at reducere prisen på læggekartofler en hel del, og ovenikøbet garantere fragtfri levering.\nTil gengæld kan det stadigvæk vise sig udbytterigt at kontrollere en række internet webshops efter udsalg og tilbud på læggekartofler online før du færdiggør din shopping, sådan at du er usvigeligt sikker på at antage den billigste pris. Kig ikke blot hos de velkendte byggecentre som Bygma, Jem og Fix, 10-4, Stark, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen og Bauhaus.\nMan bør bare ikke overse, at når en online webshop frembyder billige læggekartofler online til en pris der anses for helt fantastisk favorabel, så bør det undertiden være et faresignal om en uoprigtig butik. Kortbestillinger er imidlertid omfavnet af en foranstaltning, som støtter os imod bedrageriske internet virksomheder.\nVi foreslår generelt kortbetalinger eller MobilePay. Som en alternativ mulighed burde du udnytte et afbetalingstilbud som eksempelvis ViaBill, hvis du hellere vil afbetale omkostningerne til læggekartofler over flere uger. Dette foreslåes typisk i online nichebutikker, men sjældent de velkendte byggecentre som fx Silvan, Bygma, Davidsen, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4 og Bauhaus.\nNår vi kigger i søgedata bliver det klart, at netshoppere typisk søger blandt andet læggekartofler online og køb læggekartofler. Foruden dette ser man ofte online shoppere kigge efter bl.a. læggekartofler tilbud, læggekartofler priser samt billig læggekartofler.\nTrustpilot fremskaffer forholdsvis fine genveje til at kigge på ganske mange eksisterende kunders ratings og derfor er det en hjælp, at du vurderer internet webshoppens ratings inden du bestiller billige læggekartofler online.\nFacebook præsterer for øvrigt i højeste grad ønskværdige genveje til at få indblik i e-shoppens popularitet. Derudover er der nogle forretninger på nettet som giver kunderne mulighed for at give en bedømmelse af købsoplevelsen, hvilket tilmed burde udnyttes til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nInden folk bestiller billige læggekartofler online på en internet webshop kunne man utvivlsomt gennemse forhandlerens betingelser, dog er det tit ikke specielt ophidsende, særligt hos de store byggecentre som Bauhaus, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, 10-4, Jem og Fix og Stark.\nEt nemt alternativ kunne derfor være at kontrollere hvorvidt netbutikken er godkendt af e-mærket, da det burde være et bevis på at e-firmaet adlyder gældende dansk lovgivning, udover at e-firmaet tit tilses af specialister som forstår de gældende regler.\nDerudover tilbydes du mulighed for assistance, hvis du skulle få besvær med din handel med læggekartofler. Ydermere er det prisværdigt at køber er oppe på mærkerne omkring de mest betydningsfulde bestemmelser der indvirker på bestillingen af læggekartofler online, for eksempel hvilken returrettighed internet virksomheden kører med.\nI den sammenhæng er det ligeledes relevant, at man stadig opbevarer sin faktura e-mail, så man til enhver tid vil kunne dokumentere købet af læggekartofler, ligegyldig om man shopper fra Bauhaus, 10-4, Harald Nyborg, Silvan, Stark, Bygma, Davidsen, Jem og Fix eller XL-Byg.


Klasselærer til 7.a på Tranbjergskolen: Sådan der – way to go | Martin Østersø – sæt spor\n← 10. klasserne i Aarhus vil udvikle sig sammen med erhvervsuddannelserne\nElever: Hold Tranbjergskolen ren og pæn →\nKlasselærer til 7.a på Tranbjergskolen: Sådan der – way to go\nUdgivet den 6. april 2014 af Martin\n7.a med de synlige beviser i form af klaptræer. Priserne er for bedste manuskript og bedste iscenesættelse til Subfilm 2014. På billedet mangler 5 elever, som også har del i succesen.\nManusskrivning, iscenesættelse, optagelser og klipning. 7.a har deltaget i filmprojektet Sub-film og lavet kortfilm helt fra bunden. Kulminationen var gallapremiere i Filmby Aarhus og vundne priser for bedste manuskript og iscenesættelse i skarp konkurrence med elever fra 8.-10. klasser.\nTekst og foto: Martin Østersø/klasselæreren\nGallapremiere i et af Filmby Aarhus´ studier. Flere af de deltagende elever fra forskellige Aarhusskoler er kommet i super cool jakkesæt, og flere af pigerne matcher til fulde Hollywood-skuespillerinderne på den røde løber ved Oscar-uddelingen. Selv 7.a´s klasselærer følger en lille smule trop i moderigtig blazerjakke – det hele emmer lidt af klasse.\nMørket i studiet falder på. Samtlige stole er optaget af spændte og forventningsfulde unge, som i dag har udskiftet elevrollen med ”moviemaker”. 16 kortfilm kæmper om fem priser, og tilfældigheder vil, at 7.a´s fire film skal vises blandt de fem sidste.\nLæs: Elever i fokus: Nomineret til årets børne – og ungdomsforfatter\nI pausen før de sidste otte film bliver der sammenlignet med sidste års niveau. ”Samlet set er filmene bedre i år end sidste år. Konkurrencen er skærpet, det er fedt at se,” konkluderer lærer fra Center-10´s medielinje, som også deltog i projektet sidste år.\nTo velfortjente priser\nTiden er kommet til de sidste otte film. Der begynder langsomt at sprede sig lidt uro blandt publikum. Utålmodigheden har indfundet sig og uheldigvis lige før første bidrag fra 7.a på Tranbjergskolen. Men som dug for solen forstummer alt uroen, da anslaget til ”Fanget i skabet” løber over det kæmpe store lærred. I de 4 minutter filmen varer, er publikum 100 % med.\nI mørket kigger 7.a´s klasselærer rundt i lokalet. Anerkendelsen er ikke til at tage fejl af.\nDe næste tre film fra 7.a har også høj klasse, og ifølge klasselæreren er det fortjent, at klassen løber med to ud af fem filmpriser.\nLæs: Grønløkkeskolen vinder filmpriser\n”Jeg er imponeret og stolt. Jeg synes helt klart også, at de skulle have vundet for bedste film, men to priser er fantastisk. Da jeg så to af klassens film, var jeg meget imponeret over dramaturgien – de er fuldstændig skåret over berettermodellen, som bliver brugt i langt de fleste ”rigtige” film. Fedt at de alle har klaret det godt, men heldigvis er det langt fra første gang, at 7.a præsterer fagligt og som hold.”\nDette indlæg blev udgivet i Fra klasselærer til 7.a på Tranbjergskolen: Sådan der – way to go, Skolehistorier 2014. Bogmærk permalinket.


Datatilsynet vil føre tilsyn med aktiviteter på forskningsområdet | NJORD Law Firm\nSom følge af tidligere undersøgelser i relation til behandling af personoplysninger på forskningsområdet, har Datatilsynet besluttet at føre tilsyn med en række aktiviteter og offentlige myndigheder inden for dette område. Derudover har Datatilsynet besluttet at udarbejde en konkret og målrettet vejledning i samarbejde med Sundheds- og Ældreministeriet.\nStore mængder af personoplysninger behandles på forskningsområdet\nDer bliver behandlet en omfattende mængde personoplysninger i forbindelse med forskningsprojekter. Det er derfor vigtigt, at databeskyttelseslovgivningen efterleves på dette område, og at behandlingen af personoplysninger sker på en ansvarlig måde af hensyn til de enkelte registrerede. Man skal især være opmærksom på, hvordan personoplysninger behandles, når der er tale om følsomme oplysninger efter art. 9 i Databeskyttelsesforordningen.\nDatatilsynet har igangsat en række tilsynsaktiviteter på forskningsområdet for at imødegå behandlingen af personoplysninger i forbindelse med forskningsprojekter mv. Herudover vil Datatilsynet udarbejde en ny vejledning på området, som skal blive mere konkret og målrettet, så det bliver nemmere for dataansvarlige at leve op til kravene for behandling af personoplysninger.\nTidligere undersøgelser på forskningsområdet\nSundheds- og Ældreministeriet iværksatte i 2019 en advokatundersøgelse af Statens Serum Institut (SSI), som blandt andet skulle undersøge instituttets behandling af personoplysninger til forskningsbrug i forbindelse med konkrete større forskningssamarbejder. To foreløbige rapporter i forbindelse med undersøgelsen blev offentliggjort den 22. juni 2020. Rapporterne afslørede en række problematikker på området blandt andet: manglende dokumentation, manglende overførselsgrundlag, tvivl om ansvars-, opgave- og rollefordeling, manglende tilladelse fra Datatilsynet ved videregivelse til andre dataansvarlige m.v.\nDa rapporterne udkom, tilkendegav Datatilsynet, at de ville se nærmere på SSI’s behandling af personoplysninger til brug for forskning. Datatilsynet har nu set nærmere på rapporterne fra juni og har på denne baggrund besluttet at tage en sag op af egen drift over for SSI, da flere problematikker går igen i rapporterne. Datatilsynet har ligeledes anmodet SSI om at redegøre for en række af problematikkerne i rapporterne.\nKammeradvokaten, som har foretaget undersøgelsen, forventes at fremlægge sin endelige vurdering af SSI’s behandling af personoplysninger til forskningsbrug senere på året. Herefter vil Datatilsynet tage stilling til, om der skal foretages yderligere reaktioner over for SSI.\nTilsyn med andre offentlige myndigheder på forskningsområdet\nSom følge af rapporterne vedrørende SSI’s behandling af personoplysninger har Datatilsynet igangsat en række skriftlige tilsyn med flere offentlige myndigheder inden for forskningsområdet. De skriftlige tilsyn skal undersøge, om problematikkerne, der kom frem ved undersøgelsen af SSI’s behandling, går igen ved disse myndigheders behandling. Tilsynene fokuserer blandt andet på behandlingsgrundlaget, fortegnelse efter GDPR art. 30, rolle- og ansvarsfordeling, overførsel af personoplysninger til modtagere i EØS-lande eller i lande uden for EU, samt Datatilsynets eventuelle tilladelse til videregivelse efter GDPR art. 10, stk. 3.\nNy vejledning på forskningsområdet\nPå baggrund af de forskellige problematikker, der går igen i de foreløbige rapporter fra juni om SSI’s behandling af personoplysninger til forskningsbrug, har Datatilsynet besluttet at udarbejde en ny vejledning på forskningsområdet. Datatilsynet har indledt et samarbejde med Sundheds- og Ældreministeriet med henblik på at udarbejde vejledningen.\nDa den nye vejledning skal imødegå de udfordringer, der viser sig at være på området, skal den udarbejdes, så den giver en konkret og målrettet vejledning. Den skal både (1) indeholde beskrivelser af reglerne på området og (2) afklare de udfordringer, forskere kan opleve i hverdagen.\nDatatilsynet igangsætter herved en bred indsats på forskningsområdet igennem både tilsyn med offentlige myndigheder samt en mere konkret og målrettet vejledning.\nDatatilsynets nyhed kan findes her