Byrum og stedsforståelser i et børneperspektiv - PDF\nByrum og stedsforståelser i et børneperspektiv\nDownload "Byrum og stedsforståelser i et børneperspektiv"\n1 et integreret speciale af: Julie Hellesøe Christensen Plan, By & Proces Sundhedsfremme og SUndhedsstrategier Byrum og stedsforståelser i et børneperspektiv Et studie af hvordan et relationelt stedsbegreb kan bidrage til udviklingen af sundhedsfremmende aktiviteter i lokalområder Institut for Miljø, Samfund og Rumlig forandring (ENSPAC) Roskilde Universitet Vejledere: John Andersen Thomas Theis Nielsen Studienr\n2 Kolofon Abstract Titel: Byrum og stedsforståelser i et børneperspektiv. Et studie af, hvordan et relationelt stedsbegreb kan bidrage til udviklingen af sundhedsfremmende aktiviteter i lokalområder Forfatter: Julie Hellesøe Christensen Vejledere: John Andersen Thomas Theis Nielsen Fag: Plan, By og Proces Sundhedsfremme & Sundhedsstrategier Institut: Institut for Miljø, Samfund og Rumlig Forandring (ENSPAC) Roskilde Universitet Afleveringsdato: 31. maj 2013 Drawing on Doreen Massey s theoretical perspectives on relational space, this Master thesis explores children s conceptions of place and how these can inform physical activity promoting interventions in urban environments. A qualitative mapping of children s understandings and everyday use of their local neighbourhood in Husum, Copenhagen, was conducted with a fifth grade elementary school class. The mapping provided insight into the children s good, bad and favourite places as well as their thoughts and opinions of these local places. The analysis lead to the identification of three categories of relevance to the children s conceptions of place, namely, social processes located in space, experiences of the unknown and contested spaces. Hence, the children s perceptions of local places are influenced by social relations; memories; whether the children are familiar with specific places; and lastly, imagined dangers in the neighbourhood. It is argued that these aspects should be considered in the development of physical activity promoting activities, as they affect the children s movement in their neighbourhood. The discussion takes its point of departure in socio-ecological approaches to health promotion, which build on a holistic concept of health. It is argued that incorporating human agency and social factors in analyses of the built environment, thereby combining environmental and social aspects of health, is beneficial. In conclusion, it is important to consider children s understandings of local urban spaces prior to the development of physical activity promotion in this setting, as socio-material factors have great influence on children s perceptions and use of places. Antal tegn: tegn (63 normalsider) 1 2\n3 Resumé Forord I specialet undersøges børns stedsforståelser, og hvordan disse kan inddrages i udviklingen af sundhedsfremmende initiativer i lokalområder. Specialet er skrevet i tilknytning til forskningsgruppen PULS, der, i et samarbejde mellem Steno Center for Sundhedsfremme og Experimentarium, udvikler en sundhedsfremmende udstilling, samt aktiviteter, der skal fremme fysisk aktivitet for børnefamilier i lokalområderne Husum og Gentofte. Der tages derfor udgangspunkt i Husum som case. Ved hjælp af et litteraturreview identificeres forskellige metoder til at analysere en lokal kontekst forud for udviklingen af et sundhedsfremmeinitiativ. På baggrund af reviewet argumenteres der for inddragelse af en relationel stedsforståelse i analyser af lokale byrum, der laves forud for sundhedsfremmende aktiviteter. Som metode til at undersøge børns stedsforståelser er der udført en kvalitativ kortlægning med deltagelse af en 5. klasse fra Husum Skole, hvor børnene kortlagde gode Dette speciale integrerer to faglige felter, byplanlægning og sundhedsfremme, og undersøger hvordan teori og metoder fra de to felter kan bruges i samspil i udviklingen af sundhedsfremmende aktiviteter i byrum. Specialet har en utraditionel form, idet der er skrevet en videnskabelig artikel som del af specialet. Denne er forberedt til indsendelse til tidsskriftet Children s Geographies og fungerer i specialets kontekst som analyseafsnit. Jeg vil indledningsvis sige stor tak til mine vejledere, John Andersen og Thomas Theis Nielsen, for konstruktiv kritik og inspiration. og dårlige steder i lokalområdet, samt beskrev deres opfattelser af disse steder. Kortlægningen har dannet udgangspunkt for en kvalitativ analyse af børns stedsforståelser, og hvilke faktorer, der har indvirkning på disse. Der tages teoretisk afsæt i en økologisk tilgang til sundhedsfremme, hvor byrummet ses som del af lokalsamfundet som setting. Børnenes stedsforståelser analyseres med udgangspunkt i Masseys teoretiske overvejelser om relationelt rum. Børnenes opfattelser af lokale steder påvirkes af sociale faktorer og relationer, minder, hvorvidt steder er velkendte og familiære samt af forestillede farer. Der argumenteres for, at det er relevant at inddrage børns egne perspektiver, når man vil udvikle aktiviteter til denne målgruppe, og at aktiviteter bør tage udgangspunkt i lokal Under specialeskrivningen haft jeg haft min gang på Experimentarium iblandt en engageret forskningsgruppe, som jeg vil takke for de mange faglige indspark, for sparring og for det gode selskab. Specielt tak til forskningsleder Peter Bentsen for det store engagement og for konstruktiv feedback. En særlig tak går til slut til den deltagende skoleklasse og deres lærere, som stillede deres tid og viden til rådighed og entusiastisk fortalte om deres yndlingssteder i Husum. viden og behov. Det konkluderes, at socio-materielle faktorer påvirker børns bevægelsesmønstre og stedsopfattelser, og derfor er relevante at undersøge forud for udvikllingen af aktiviteter, der fremmer fysisk aktivitet i lokale byrum. 3 4\n4 Indhold Kolofon...1 Abstract...2 Resumé...3 Forord...4 Indhold...5 Kapitel 1 Indledning Introduktion til et tværfagligt felt...12 Kontekster kommer på sundhedsfremmedagsordenen...12 Sundhedsfremme i byplanlægningen i et dansk perspektiv...14 Forskningsmæssig kontekst...14 Politisk og praktisk kontekst...15 Byrummet som arena for børns fysiske aktivitet...16 Byrummet som del af lokalsamfundet som setting...17 State of the art...18 i) Partnerskaber med lokale aktører...19 ii) Analyser af det fysiske miljø...21 Byrumsanalyser metoder og videnskabsteoretiske rationaler...22 Rumforståelse og stedsbegreb...24 Problemformulering...26 Arbejdsspørgsmål Arbejdsspørgsmål Begrebsafklaring...27 Valg af teori...29 Valg af metode og empiri...29 Børns hverdagsliv i og udenfor lokalområdet...32 Specialets kontekst...33 PULS: et forsknings- og udviklingssamarbejde i flere settings...33 Husum...36 Afgrænsning...39 Lokalområdet som setting...39 Fysisk aktivitet i hverdagen...40 Læsevejledning...41 Kapitel 2 Metode Litteraturreview...45 Søgestrategi...47 Valg af metode...49 Kortlægning som kvalitativ metode\n5 Inddragelse af børn...51 Empiri...52 Metodisk tilgang...54 Overvejelser om metodens legitimitet og brugbarhed i forhold til børn...58 Analytisk tilgang...59 Analysestrategi...59 Analysens gyldighed...60 Om børn som kortlæggere...61 Etiske overvejelser...62 Kapitel 3 Artikel Exploring children s conceptions of place using qualitative GIS prior to an intervention to promote physical activity...67 Kapitel 4 Diskussion Introduktion...83 Børnenes fysiske aktivitet i hverdagen et overblik...83 Bevægelsesmønstre børns ruter i og ud af kvarteret...84 Gode steder at slappe af...86 BØRNS STEDSFORSTÅELSER OG STEDSTILEGNELSER...87 Stedsforståelser som lokale og globale...88 Hjemliggørelse...91 Lokalområdet i et børneperspektiv...95 Byrummet som sundhedsfremmende setting...96 Metodediskussion...99 Begrænsninger i undersøgelsesfeltet...99 Metodens begrænsninger Analytiske begrænsninger Kapitel 5 Konklusion Referencer Bilag Bilag\n6 Indledning 1\n7 Sundhedsfremmefeltet har de seneste år i stigende grad haft blik for konteksters betydning for sundhed, herunder hvordan de lokalområder, vi bor og lever i, påvirker vores sundhed og ikke mindst hvordan disse kan ændres i en sundhedsfremmende retning (Green and Tones 2010). I dette speciale undersøger jeg, hvordan sundhedsfremmende aktiviteter kan udvikles gennem viden om og inddragelse af den specifikke lokale kontekst de implementeres i. Specialet er skrevet i tilknytning til PULS-projektet, et forsknings og udviklingssamarbejde mellem Steno Center for Sundhedsfremme og Experimentarium. PULS arbejder for at fremme børnefamiliers fysiske aktivitet, dels gennem en udstilling på Experimentarium 1, dels gennem udviklingen af lokale sundhedsfremmende aktiviteter i Husum og Gentofte. Målsætningen er, at disse aktiviteter udvikles i samarbejde med lokale interessenter og med inddragelse af lokale beboere, således at aktiviteterne tilpasses målgruppens hverdagsliv og den organisatoriske kontekst i lokalområderne (PULSE 2011). Jeg har på den baggrund valgt at undersøge, hvordan lokale byrum opfattes af børn i Husum og hvilke faktorer, der påvirker disse opfattelser, med henblik på, at der kan udvikles aktiviteter, der er relevante for denne målgruppe og setting. Fokusområdet er således børns uorganiserede fysiske aktivitet i lokale byrum. I det følgende redegøres først for det tværfaglige felt mellem sundhedsfremme og Introduktion til et tværfagligt felt Byers udformning og udvikling har altid haft indflydelse på sundhedstilstanden hos den befolkning, de danner ramme for. I 1840 erne blev forholdet mellem boligforhold og sundhedstilstand påvist, mens der I 1870 erne i højere grad kom fokus på kloakering og vandkvalitet i arbejdet for at forbedre sundhedstilstanden hos urbane befolkninger. Fokusområdet for den tidlige folkesundhedsbevægelse lå dermed i at skabe sundere leveforhold for en befolkning, der ofte var udsat for epidemier, blandt andet forårsaget af de uhensigtsmæssige miljømæssige forhold i byer med dårlig kloakering og urent vand (Lawrence 1999). I løbet af det 20. århundrede ændrede det folkesundhedsmæssige fokus sig mod biomedicinske sundhedsmodeller og forebyggelse af sygdomme på individniveau (Lawrence 1999). Kontekster kommer på sundhedsfremmedagsordenen byplanlægning. Derefter udfoldes den mere praksisrettede, politiske ramme i Danmark samt den forskningsmæssige kontekst, der ligger til grund for mit valg af problemstilling. Sidst i kapitlet introduceres den konkrete kontekst, der er genstandsfelt for specialet: PULS-projektet og lokalområdet Husum. Med WHO s Ottawa charter for health promotion (WHO 1986), blev sundhedsfremme i 1986 sat på den internationale dagsorden. Sundhedsfremmebegrebet flytter fokus fra et biomedicinsk paradigme, der tager udgangspunkt i kurering og forebyggelse af sygdom, til et holistisk perspektiv, hvor sundhed dels forstås som et samspil mellem fysiske, mentale og sociale aspekter, dels anskues med fokus på velvære og livskvalitet (Poland et al. 2000). Sundhedsfremmeparadigmet retter kritik mod det biomedicinske paradigmes reduktion af sundhed til fravær af sygdom. Ansvaret for sundhed lægges med et forebyggelsesmantra i høj grad hos individet, hvor det anses for et individuelt ansvar at leve op til en sund og ansvarlig opførsel, ved ikke at ryge og drikke, men til gengæld spise sundt og være fysisk aktiv. Med en holistisk sundhedsforståelse 1. Udstillingen åbner i 2015 inddrages flere aspekter i sundhedsbegrebet: mental og social sundhed, velvære og følelsen af at kunne håndtere livet og dets udfordringer; empowerment (Lau et al. 2012). Derudover rettes fokus mod de sociale determinanter, der ligger til grund for folks muligheder for at handle 11 12\n8 til fordel for egen sundhed (Green and Tones 2010). Der rettes således blik mod sammenhænge mellem sociale og miljømæssige faktorer, mellem forholdet mellem forskellige grupper af mennesker, såvel som mod sammenhængen mellem forskellige sundhedsmæssige Sundhedsfremme i byplanlægningen i et dansk perspektiv forhold og interventioner (Dooris et al. 2007). Denne økologiske tilgang til sundhedsfremme er grundlæggende inden for sundhedsfremme i dag. I tillæg til førnævnte faktorer fremhæver den økologiske model nødvendigheden af, at indsatser i flere miljøer ligeledes må rettes mod flere niveauer i form af individuelle tiltag såvel som indsatser på organisatorisk eller institutionelt niveau, kombineret med et samfundsmæssigt, politisk niveau (Green and Tones 2010). Derfor inddrages hverdagskontekster, på engelsk settings, og disses indflydelse på befolkningens sundhed i dette perspektiv. Settingstilgangen bygger på en indsigt i, at sundhedsfremmende interventioner må tage den kontekst, de intervenerer i, in mente, idet konteksten dels påvirker interventionen, dels i sig selv er en påvirkelig determinant (Dooris et al. 2007). Settingstilgangen har været brugt i en bred vifte af sundhedsfremmende initiativer, og kan anvendes i afgrænsede institutioner som skoler eller fængsler eller i mere løst definerede kontekster som lokalsamfund og communities (Green and Tones 2010). Med et tværfagligt blik kan der således findes et krydsningsfelt i form af lokalområdet som sundhedsfremmende setting, idet der arbejdes med samspillet mellem miljømæssige, sociale, organisatoriske og personlige aspekter i både byfornyelsesindsatser og sundhedsfremmeindsatser. Tendensen inden for byudvikling på et lokalsamfundsniveau har således, fra 1990 ernes kvarterløft til vore dages områdefornyelser, bevæget sig mod, at sociale forhold inddrages i højere grad i udviklingen af bolig- og lokalområder, frem for tidligere tiders hovedfokus på fysiske forbedringer i udviklingen af byer, der er sunde og gode at bo i. Lokale beboere inddrages i styregrupper og opfordres til deltagelse på mange niveauer, hvilket skaber forankring og empowerment. Ligesom områdeløft arbejder boligsociale helhedsplaner ofte med empowermentbaserede metoder i en settingstilgang til sundhedsfremme i lokalområder (Lau et al. 2012). I det følgende redegøres kort for, hvor feltet mellem sundhedsfremme og byplanlægning aktuelt befinder sig i en dansk kontekst, dels den forskningsmæssige kontekst, dels i forhold til praksisog politikudvikling på området. Forskningsmæssig kontekst Kollektiv sundhedsfremme i lokalområder Lau et al. (2012) har lavet et review af strategier for integreret sundhedsfremme i en dansk kontekst. Forfatterne skelner mellem tre hinanden supplerende tilgange til sundhedsfremme: individ, strukturel og kollektiv sundhedsfremme. Den første tilgang ligger i tråd med det førnævnte biomedicinske sundhedsbegreb. Individfokuserede interventioner er blevet genstand for kritik, da disse som oftest hovedsagelig fremmer sundheden for de sociale grupper, som i forvejen har en god sundhedstilstand (Lau et al. 2012). Den strukturelle tilgang søger derimod, gennem lovgivning og ved at skabe fysiske og strukturelle rammer, der understøtter et sundere hverdagsliv og handlemuligheder, at fremme befolkningens sundhed (Lau et al. 2012), ofte under parolen det sunde valg skal være det lette valg. Strukturelle tiltag har den fordel, at de har bedre mulighed for at udbedre den sociale ulighed i sundhed, i forhold til hvad individrettede indsatser erfaringsmæssigt kan (Lau et al. 2012). Lau et al. (2012) er fortalere for en kollektiv tilgang til sundhedsfremme, hvor sundhedens sociale tilgængelighed for borgerne er i centrum, frem for blot den fysiske tilgængelighed. Forfatterne advokerer derfor for en indsats, der vedvarende vil mobilisere til bedring af de sundhedsunderstøttende vilkår med fokus på at influere på borgernes egne sociale omstændigheder og hverdagsliv (Lau et al. 2012:17). Som ordet mobilisering antyder, er begreber som empowerment og handlekompetence cen\n9 trale i en kollektiv tilgang, hvilket fordrer en bred inddragelse af organisationer og sociale Byrummet som arena for børns fysiske aktivitet fællesskaber i det sundhedsfremmende arbejde. De tre tilgange bygger dermed på forskellige sundhedsbegreber og dermed forskellige syn på, hvor dels ansvaret for sundhed, dels handlemulighederne i forhold til fremme af sundhed ligger. Politisk og praktisk kontekst Lokalområdet er en kompleks kontekst: det er dels et fysisk område, omend dette sjældent er klart afgrænset eller defineret. Desuden består det af forskelligartede organisationer og foreninger, som netop kan være meget lokalt forankrede. København er eksempelvis inddelt i 10 bydele med 12 lokaludvalg 2, der har til formål at varetage lokale interesser inden for byudvikling ( Københavns Kommune: Lokaludvalg 2013). Ligeledes er der pt. seks områdefornyelser i gang, herunder en i Husum, som hver især forsøger at løfte deres udsatte område (Københavns Kommune 2013). I Københavns Kommune fastsætter Politik for Udsatte Byområder fra 2011 den fremtidige retning for byudviklingen i kommunens seks udsatte boligområder. Strategien bygger på en helhedstænkning, hvor projekter, der igangsættes i områderne, skal tænkes i sammenhæng, og til enhver tid arbejde for de mål, der udstikkes i de udviklingsplaner, som vil blive udarbejdet i (Københavns Kommune 2011). Der skal, ifølge rapporten, skabes et solidt samarbejde mellem Københavns Kommune og de almene boligselskaber i de udsatte byområder, og etableres lokalt baserede styringsnetværk, der koordinerer de lokale projekter og indsatser. Formålet er at undgå konkurrerende indsatser indenfor et område, og i stedet skabe synergi og sammenhæng mellem projekterne. Indsatserne skal koordineres og bygge på analyser af områdets specifikke problemer og potentialer (Københavns Kommune 2011:29). Der arbejdes med både sociale og fysiske forandringer, der skal sikre, at de udsatte områder socialt, fysisk og sundhedsmæssigt løftes inden 2020 (Københavns Kommune 2011). Denne strategi fortsætter dermed udviklingen mod tværgående strategier, der er forankret i en lokal organisering og borgerinddragende proces. Genstandsfeltet for min undersøgelse bygger, som nævnt, på en interesse i børns fysiske aktivitet i lokale byrum. Fysisk aktivitet er vigtigt for forebyggelse af en lang række kroniske sygdomme, blandt andet hjertekarsygdom, og mangel på fysisk aktivitet er, ifølge the World Health Organization (WHO), den fjerdestørste dødsårsag på verdensplan som følge af dette (WHO 2010). Sundhedsstyrelsen påpeger, at børns fysiske aktivitet er kommet på dagsordenen de seneste år, fordi fysisk aktivitet beskytter mod tilstande, der er sværere at behandle end at forebygge, for eksempel overvægt (Sundhedsstyrelsen 2011). Fysisk aktivitet styrker desuden både kredsløb og muskelstyrke, og beskytter mod mental sygdom hos børn (WHO 2010). Sundhedsstyrelsen anbefaler derfor, at børn er fysisk aktive mindst 60 minutter om dagen (Sundhedsstyrelsen 2011). En række nyere danske rapporter sætter fokus på bevægelsesfremmende byrum og børns fysiske aktivitet i nærområderne. Rapporten Alle børn i bevægelse fra Kræftens Bekæmpelse og Indenrigs- og Sundhedsministeriet fokuserer under overskriften Idrætten tilbage til byen hovedsageligt på den fysiske udformning af byens pladser som idrætsfremmende byrum, og hvordan de fysiske strukturer kan afgøre om forskellige grupper bruger pladsen. De advokerer derfor for flere idrætsfremmende byrum i byen (Indenrigs- og Sundhedsministeriet 2005). Rapporten Byens Bevægelsesrum fra 2011 har ligeledes fokus på byens fysiske udformning, og inddrager arkitekturens muligheder for at skabe møder mellem mennesker og styrke et områdes sociale kapital, hvilket er fornuftigt i et sundhedsfremmeperspektiv. Konklusionen er her, at (arkitektonisk) gode byrum kan fremme sundhed ved at fremme fysisk aktivitet og understøtte møder mellem mennesker (Nielsen and Thorkenholdt 2011). Her er således tale om strukturelle tilgange til sundhedsfremme, hvor der skabes rammer, der understøtter beboernes sundhedsadfærd. Der er desuden udgivet en omfangsrig rapport om idræt i udsatte områder, som undersøger socioøkonomiske faktorers indvirkning på fysisk aktivitet og idrætsdeltagelse (Ibsen et al. 2012). Der er i studiet taget udgangspunkt i seks udsatte boligområder fordelt over 2. Der findes to lokaludvalg for bydelene Indre by/christianshavn og Vesterbro/ Kgs. Enghave 15 16\n10 hele landet, hvor barrierer for idrætsdeltagelse er undersøgt. Genstandsfeltet er beboere i udsatte områders idrætsdeltagelse, og en undersøgelse af socioøkonomiske faktorers indflydelse på denne. Udbuddet af lokalt tilgængelige faciliteter i områderne er kortlagt, og det konkluderes, at forskelle i idrætsdeltagelse hænger sammen med adgang til idrætsfaciliteter og rekreative områder. Desuden er der en stærk negativ sammenhæng mellem socioøkonomisk status og idrætsdeltagelse. Der er således evidens for, at udformningen af byrum kan påvirke sundhed i en positiv hvor lokale aktører og strukturelle rammer er inddraget i arbejdet med interventionens design. I det følgende redegøres for reviewets resultater, som ligger til grund for mit valg af problemstilling, ligesom mit videnskabsteoretiske ståsted diskuteres på baggrund af disse. Der redegøres for litteratursøgningsmetoden i kapitel 2. State of the art retning, ligesom det er relevant at have særligt fokus på socioøkonomisk dårligt stillede i sundhedsfremmeindsatser i lokalområder. Byrummet som del af lokalsamfundet som setting Der blev indledningsvis redegjort for, hvordan både sundhedsfremme og byplanlægningsfelterne stræber mod at inddrage sociale, organisatoriske og strukturelle faktorer, og på et teoretisk niveau lægger vægt på samspillet mellem disse faktorer. Der ligger dog udfordringer i at implementere de meget omfattende økologiske tilgange til sundhedsfremme. Grundlæggende er det dog, at man interesserer sig for, inddrager og har respekt for den setting man arbejder i. På baggrund af min tilknytning til PULS-projektet, som befinder sig på et indledende stadie i udviklingen af sundhedsfremmeaktiviteter i Gentofte og Husum, Der er i litteraturreviewet søgt bredt på studier, hvor lokale aktører og strukturelle og organisatoriske rammer er inddraget i designet af en intervention, der fremmer fysisk aktivitet. Fokus er på studier, der har søgt at skabe en forståelse af lokale interesser forud for interventionsdesignet. Reviewet har givet indblik i forskellige metoder til lokalsamfundsanalyse og inddragelse af lokale interessenter forud for, samt under, en intervention. En tilpasning til det hverdagsliv, der udspiller sig i kvarteret anses for afgørende for succes (Maddock et al. 2008; Miller and Scofield 2009), og der er er i de inkluderede interventioner gjort forskelligartede indsatser for at tilpasse interventionen den kontekst, den implementeres i. Litteraturen kan med dette udgangspunkt opdeles i to former for inddragelse af lokal viden: i) Partnerskaber med lokale aktører anser jeg det for relevant at undersøge, hvordan man kan inddrage viden om en lokal kontekst forud for et sundhedsfremmende initiativ i et lokalområdet. Endemålet med en ii) Analyser af det fysiske miljø Der skelnes således mellem metoder, der på forskellig vis forholder sig til og analyserer de byrum interventionen interagerer i, kontra inddragelse af den sociale, kulturelle og organisatoriske kontekst. sådan inddragelse eller analyse er at bidrage til, at der kan udvikles kontekstspecifikke aktiviteter, der er forankret i lokale behov og er relevante i og tilpasset netop denne kontekst. Således er formålet at bidrage til udviklerne af PULS aktiviteter med et kendskab til Husums byrum som arena for børns hverdagsliv inden udviklingen af aktiviteter til denne lokalitet og målgruppe. Med dette udgangspunkt har jeg foretaget et review af videnskabelig, peer-reviewed litteratur omhandlende sundhedsfremmende interventioner i lokalsamfund, 17 18\n11 i) Partnerskaber med lokale aktører For langt de fleste interventioner gælder det, at der er skabt partnerskaber mellem forskere/ udviklere og lokale organisationer. I flere tilfælde er desuden nedsat komitéer eller task forces bestående af lokale organisationer og beboere, der i forskellig grad står for interventionen, og som med tiden overtager ansvaret for at videreføre den (Hooker et al. 2007; Suminski et al. 2009; TenBrink et al. 2009; Wilson et al. 2010). Lokale aktører kan således fungere som informanter, der kan bidrage med viden om lokale behov og eksisterende faciliteter og give adgang til flere relevante informanter og potentielle samarbejdspartnere (Maddock et al. 2008; Suminski et al. 2009). Der anvendes også mere direkte forandringsrettede inddragelsesmetoder, hvor der laves visions-workshops med lokale beboere, fx i forbindelse med udviklingen af et stiforløb (Gomez-Feliciano et al. 2009) og i udarbejdelsen af en fælles vision for et campus og et lokalområde (Raja et al. 2009). Der kan med fordel etableres partnerskaber med lokale organisationer, hvilket kan give større gennemslagskraft, også politisk (Green and Klein 2011). partnerskaber, der som oftest er gået sammen om at søge penge hos RWJF til en intervention rettet mod fysisk aktivitet. Lokalkendskabet i disse interventioner består derfor i høj grad af, at interventionen udvikles af lokale organisationer, og bygger på eksisterende tiltag i lokalområderne. Projekterne kombinerer interventioner og events på individ- og lokalsamfundsniveau med advocacy for fysiske forbedringer og fokus på blød trafik på politisk niveau. De har i flere tilfælde god gennemslagskraft, fordi de har base i partnerskaber og organisationer, der er veletablerede i lokalsamfundet (Gomez-Feliciano et al. 2009; Hooker et al. 2007; Huberty et al. 2009; Omishakin et al. 2009). Der identificeres mange fordele ved etablering af lokale partnerskaber, herunder at der skabes en fælles pool af ressourcer, hvor der kan trækkes på en bred vifte af erfaringer og viden (Miller and Scofield 2009). Mange af projekterne bygger på økologiske modeller (social ecological models), hvilket indebærer, at der arbejdes med flere typer strategier på individ, interpersonelt og community niveauer, hvilket anses for vigtigt for en vellykket intervention (Thomas et al. 2009). En bred intervention drager fordel af inddragelse af mange forskellige organisationer, der kan adressere de forskellige niveauer (Miller and Scofield 2009). Green and Klein (2011) påpeger, at det var afgørende for succes at finde en allerede eksisterende proces at deltage i, hvor der kan drages fordel af allerede etablerede netværk og ressourcepersoner, som også opad i det politiske system kan give større gennemslagskraft. Active living by design (ALBD) Seks af de inkluderede artikler er en del af programmet Active Living by Design, som støttes af The Robert Wood Johnson Foundation (RWJF) 3. Alle disse interventioner tager udgangspunkt i en økologisk model og udformes efter en 5P model (preparation, promotion, programs, policy, physical projects) ( Our Approach - Active Living By Design 2012). Da alle projekter er udformet efter samme skabelon, har de mange lighedspunkter. Fælles for de inkluderede ALbD-projekter er, at de tager udgangspunkt i eksisterende organisationer og Gensidig tillid og velfungerende kommunikation er afgørende for lokale partnerskaber (Maddock et al. 2008). Organisatoriske kontekster Alle de inkluderede ALbD-projekter er udviklet i USA, som på mange måder er en anderledes kontekst end den danske. Dette giver sig til udtryk i et stærkt fokus på at øge mængden af fortove og cykelstier, hvilket er et større problem i de bilvenlige amerikanske byer end i danske byer. Projekterne er desuden forankret i private lokale organisationer, der har søgt den private fond RWJF om økonomiske midler til deres projekt. Organisatorisk er der dermed tale om en anden opbygning end en typisk dansk sammenhæng, hvor det ofte er kommunale midler, der 3. RWJF er en privat amerikansk fond, der arbejder for at forbedre sundhed og sundhedsydelser for den amerikanske befolkning. Se bruges i byudviklingen, ligesom mange lokale organisationer er kommunalt forankret. I Husum ligger for eksempel Klar, Parat Husum under Sundheds- og Omsorgsforvaltningen, Husum 19 20\n12 Områdefornyelse under Teknik- og Miljøforvaltningen, mens Bydelsplanen er udfærdiget i et samarbejde mellem Brønshøj-Husum Lokaludvalg og Center for byudvikling i Økonomiforvaltningen. Et stærkt lokalt initiativ i Husum, EnergiCenter Voldparken, er ikke direkte kommunalt drevet, men arbejder tæt sammen med kommunale organisationer og forvaltninger ( Helhedsplan for EnergiCenter Voldparken 2011). PULS er ikke et klassisk kommunalt lokalsamfundsprojekt, men Gentofte og Københavns Kommuner er fra projektets begyndelse inddraget, for at skabe samarbejdsaftaler. om der er en sammenhæng mellem det fysiske miljø og effektiviteten af en sundhedsintervention. Således er spørgsmålet, om der er større sandsynlighed for, at deltagerne er modtagelige for interventionen, hvis der er visse fysiske forhold tilstede i byrummet, fx gangstier. Det konkluderes, at et fysisk miljø, der understøtter fysisk aktivitet, ikke er nok i sig selv, men at dette kan understøtte individuelle og gruppeinterventioner (Lee et al. 2012). Desuden kan der indsamles kvantitativ data om tilgængelige faciliteter i lokalområdet, hvilket, som hos Maddock et al. (2008), kan suppleres med kvalitative interviews, for at forstå brugen af- og de eksisterende muligheder i disse. ii) Analyser af det fysiske miljø Byrumsanalyser metoder og videnskabsteoretiske rationaler Der er bred enighed om, at udformningen af det fysiske miljø påvirker, om folk er fysisk aktive, men der anvendes forskellige metoder til at undersøge denne sammenhæng. Ni artikler beskriver, at der er udført undersøgelser omhandlende det fysiske miljø forud for designet af interventionen. Disse spænder over spørgeskemaundersøgelser, der spørger ind til det opfattede fysiske miljø og barrierer for fysisk aktivitet (Ferney et al. 2009; Hooker et al. 2007), fokusgrupper med børn til forståelse af determinanter for deres fysiske aktivitet (Haerens et al. 2010) og walk-and-talks, hvor beboere interviewes om de steder, de foretrækker at være fysisk aktive i lokalområdet, samt deres opfattelse af byrummenes sikkerhed (Green and Klein 2011). Her undersøges således subjektive opfattelser af det fysiske rum og de sociale processer, der udfolder sig her, samt hvordan det påvirker beboernes lyst til at være fysisk aktive. I andre interventioner tilstræbes en mere objektiv analyse af de fysiske omgivelser (fx Ferney et al. 2009; Lee et al. 2012). For eksempel udfører Lee et al. (2012) en analyse af potentielle barrierer for fysisk aktivitet i byrummet med kvantitative målinger. Ved at optælle byrumsinventar som fx bænke, cykelstativer og skraldespande samt antallet af fodgængerovergange, lyssignaler, vejbaner, skilte med hastighedsbegrænsninger med mere undersøges, Der ligger forskellige videnskabsteoretiske rationaler bag de forskellige lokalsamfundsanalyser, der er diskuteret i litteraturreviewet, hvilket de forskellige metoder til at analysere byrummet vidner om. Der kan således sondres mellem objektive målinger af det fysiske miljø og subjektivt orienterede undersøgelser af det opfattede fysiske miljø. Lee et al. (2012) kritiserer målinger af beboeres opfattede fysiske miljø (fx surveys og walk-and-talks) for at være farvede af disse beboeres oplevelser i det pågældende rum. Dette efterstræber forfatterne at undgå, ved at give information videre til politikere og andre interessenter om, hvordan byrummet faktisk og konkret ser ud. Her bruges viden om den konkrete fysiske udformning af rum dermed til at advokere for fysiske forbedringer af lokalområdet. I modsætning til denne positivistiske tilgang til byrumsanalyser findes undersøgelser af subjektive opfattelser af det fysiske rum og de sociale processer, der udfolder sig her, samt hvordan disse påvirker beboernes lyst til at være fysisk aktive. Sådanne analyser bidrager til at forstå personlige og sociale barrierer for fysisk aktivitet i lokalområdet (Haerens et al. 2010; Hooker et al. 2007; Miller and Scofield 2009) samt til at identificere problemområder i nærmiljøet, for eksempel i forhold til sikkerhed, kriminalitet, mangel på fortove, cykelstier og andre fysiske forhindringer (Hooker et al. 2007). Desuden inddrages 21 22\n13 de i udviklingen af interventioner, ved at borgernes bekymringer og ønsker adresseres som fokusområder (Haerens et al. 2010; Miller and Scofield 2009). Hooker et al. (2007) bruger dem eksempelvis til at fokusere de walkability audits 4, som forskningsgruppen senere selv udfører og Omishakin et al. (2009) som baggrund for at advokere for fysiske forbedringer på politisk niveau. Forskellige tilgange til byrumsanalyser kan således på forskellig vis bidrage med viden om barrierer for fysisk aktivitet i nærområdet, og både fysiske og sociale forhold er relevante for fremme af fysisk aktivitet. Det fremgår af litteraturreviewet, at begrebet opfattet fysisk miljø ( perceived environment ) kan forstås på forskellige måder. Prins et al. (2010) inkorporerer det opfattede miljø i den forstand, at de argumenterer for, at der er forskel på de objektivt set tilgængelige ressourcer i lokalområdet på den ene side og opfattelser af, hvad der er tilgængeligt i lokalområdet, på den anden og konkluderer, at folk har tendens til at undervurdere mulighederne for fysisk aktivitet i deres nærmiljø. Dermed anser de opfattet fysisk miljø for determinant for unges fysiske aktivitet, og den intervention der udvikles har derfor et element i GoogleMaps, der oplyser om lokale muligheder for fysisk aktivitet, hvilket de håber vil resultere i, at lokale unge ændrer deres opfattelse af lokalmiljøet til en, der er mere befordrende for fysisk aktivitet. Begrebet opfattet fysisk miljø, defineres altså her som folks viden om muligheder i lokalområdet, mens det i andre interventioner defineres som folks subjektive opfattelser af det fysiske miljøs udformning, for eksempel i de tilfælde, hvor der udføres walkability audits (fx Hooker et al. 2007). Rumforståelse og stedsbegreb Jeg vil i det følgende argumentere for en tilgang til opfattet fysisk miljø, der tager eksplicit udgangspunkt i en relationel rumforståelse, og som forholder sig åbent til de forskelligartede opfattelser, der kan være relevante for beboeres hverdagslige brug af lokale byrum. Forståelsen af hvad rum er, og hvordan det skabes, er en grundlæggende videnskabsteoretisk diskussion inden for geografien. Rumbegrebet har traditionelt bygget på en forståelse af rum som værende statiske med en stabil struktur; det absolutte rum. Denne forståelse ser rummet som en fysisk struktur, og forståelsen af denne er uafhængig af strukturenes indhold. Der sker inden for geografien et opgør med denne rumforståelse, idet der argumenteres for en relativ rumforståelse, der er kendetegnet ved, at en geografisk lokation kun kan forstås gennem dens relationer til andre lokaliteter (Hansen and Simonsen 2004). Begge ovenstående rumforståelser bygger på det præmis, at det sociale og rumlige er adskilte fænomener. I kontrast til disse rumbegreber står det relationelle rum, som integrerer det sociale og det rumlige, som gensidigt konstituerer hinanden. ( ) det rumlige er en integreret del af social praksis og sociale processer de er alle situerede i rum (og tid) og de har alle en iboende rumlig dimension (Hansen and Simonsen 2004:169). Det fysiske rum underordnes ikke sociale processer, men disse påvirker gensidigt hinanden og kan ikke forstås adskilt. Rummet må dermed forstås som dynamisk og foranderligt, da det skabes i socio-rumlige processer, hvilket gør magtperspektiver og konfliktuelle forståelser af rum uundgåelige (Hansen and Simonsen 2004). Jeg vil i analysen især trække på Doreen Masseys (2004, 1992, 1994, 1995) relationelle rumforståelse. Massey lægger vægt på steders nødvendige sammenhæng og gensidige indflydelse på andre lokale såvel som globale steder, ligesom hun argumenterer for rummets dynamiske karakter (Massey 4. Walkability audits er en skematisk gennemgang af faktorer, både fysiske, som fx tilstedeværelse af fodgængerfelter, skiltning, bænke og træer og sociale faktorer som bilisters adfærd og hvorvidt der er andre fodgængere i området. Metoden udføres ved at gå forskellige ruter og beskrive forholdene undervejs på et afkrydsningsskema. 1994). Steder må dermed forstås som uden klare afgrænsninger og evigt foranderlige, afhængig af de sociale processer, der udspiller sig i rummet (Hansen and Simonsen 2004; Massey 2004, 1994). Mens dette stedsbegreb har vundet vid udbredning inden for geografiens verden, finder jeg det interessant at undersøge, hvordan det kan overføres til sundhedsfremmefeltet, og anvendes i analyser af byrum i forbindelse med fremme af fysisk aktivitet. De danske rap\n14 porter, der blev nævnt indledningsvis, tog udgangspunkt i, hvordan arkitekturen kan påvirke sundhed, og inddrog derudover i større eller mindre omfang socioøkonomiske faktorer i Problemformulering deres analyser af lokalområder. Jeg vil med den relationelle stedsforståelse argumentere for, at fysisk aktivitet i byrum må ses, ikke bare som påvirket af sociale faktorer, men vores forståelse af byrum må i sig selv indeholde forståelse af sociale processer. Dermed forstås byrum og disses indflydelse på fysisk aktivitet ikke som fysiske strukturer, der blot kan ændres for at øge fysisk aktivitet. Derimod må man forstå steder i samspillet mellem fysiske Hvordan kan viden om børns brug af byrum og deres opfattelser af lokale steder bidrage til udviklingen af en kontekstspecifik sundhedsfremmeaktivitet? rum og sociale processer, hvis man skal forstå barrierer og fremmere af fysisk aktivitet for en given målgruppe. Med udgangspunkt i en økologisk sundhedsmodel, anser jeg det for vigtigt at forsøge at forstå de komplekse sammenhænge og kontekster, som påvirker folks fysiske aktivitetsniveau. Dette vil jeg således gøre ved at rette blikket om byrummet og Arbejdsspørgsmål 1 koble en relationel, dynamisk forståelse af rum med en sundhedsfaglig interesse for byrum som setting for fysisk aktivitet. Min problemformulering lyder derfor som følger. Hvordan kan et relationelt stedsbegreb udvikle vores forståelse af børns brug af byrum til fysisk aktivitet? Arbejdsspørgsmål 2 Hvordan kan denne viden bruges, når man vil udvikle sundhedsfremmeaktiviteter i lokalområder? Arbejdsspørgsmål 1 besvares i artiklens analyse (kapitel 3), mens arbejdsspørgsmål 2 danner ramme for specialets diskussion (kapitel 4)\n15 Begrebsafklaring Relationelt stedsbegreb Steder Med en relationel rumopfattelse ses et sted som en specifik lokaliseret artikulation af sociale praksisser, sociale relationer og sociale processer, samt de erfaringer og Der tages i specialet teoretisk udgangspunkt i en relationel forståelse af rum, hvor steder skabes i et dynamisk samspil mellem sociale praksisser og de fysiske rum de udspiller sig i, i en gensidig påvirkning (Hansen and Simonsen 2004; Massey 2004, 1992, 1994). symbolske betydninger af stedet, der findes hos forskellige brugere (Hansen and Simonsen 2004:174). Begrebet sted dækker således over byrum forstået som sociomaterielle relationer, jf. boksen relationelt stedsbegreb. Sted skal dermed ikke forstås som blot et fysisk område. Fysisk aktivitet Fysisk aktivitet defineres af Sundhedsstyrelsen som ethvert muskelarbejde, der øger energiomsætningen i skeletmuskulaturen, dvs. både ustruktureret aktivitet og mere Kontekstspecifik Kontekstspecifik skal forstås sådan, at aktiviteter udvikles på baggrund af en inddragelse eller analyse af den kontekst der interveneres i, enten i form af den lokale fysiske/organisatoriske kontekst og/eller lokale beboeres hverdagslivskontekst. bevidst, målrettet, regelmæssig fysisk aktivitet (Sundhedsstyrelsen 2011). Sundhedsstyrelsen (2011) anbefaler, at børn er fysisk aktive med moderat til hård intensitet minimum en time om dagen. Det er denne form for fysisk aktivitet, PULS ønsker at fremme. I empiriindsamlingen er det imidlertid lagt ud til børnene selv at definere, hvad fysisk aktivitet er. Se metoderefleksionen i kapitel 4 for en diskussion af implikationerne af dette. Sundhedsfremmeaktivitet En sundhedsfremmende aktivitet bygger på et holistisk sundhedsbegreb og en økologisk tilgang og har sundhedsfremmende mål, fremfor fokus på forebyggelse af sygdomme. Lokalområde Lokalområder forstås her som et fysisk område med forskelligartede sociale og organisatoriske sammenhænge. Lokalområder har i Masseys optik ikke en entydig fysisk afgrænsning. Et område kan defineres forskelligt ud fra fysiske, organisatoriske eller sociale strukturer, afhængig af ens interesseområde\n16 Valg af teori Sallis et al. (2006) argumenterer for styrken i tværfaglige studier, der kombinerer metodiske styrker fra forskellige fagområder. For at skabe en bedre forståelse af, hvordan og hvorfor folk bruger det byggede miljø til fysisk aktivitet, kan byplanlægningens brug af case studier være relevante inden for forskning i fysisk aktivitet, som normalt fortrinsvis benytter kvantitative metoder (Sallis et al. 2006). I dette speciale tages ét blik på, hvordan teori og metoder fra byplanlægningsfeltet kan kombineres med sundhedsfremmetilgange. Jeg inddrager derfor en relationel rumforståelse (Massey 2004, 1992, 1994) som teoretisk fundament for analysen af børns stedsforståelser. Dette anser jeg for et relevant genstandsfelt for begge fagområder: inden for byplanlægningen inddrages i øjeblikket i stigende grad sociale aspekter, for eksempel i områdefornyelser med begrænsede økonomiske ressourcer 2013). De efterspørger derfor forskning, der netop tager højde for de forskelligartede steder børn er fysisk aktive og børnenes måder at bruge disse settings (Broberg et al. 2013). For at få indblik i børnenes hverdagsbevægelser og brug af lokale byrum uden på forhånd at definere, hvilken type byrum dette kan være, har jeg valgt at lave en participatorisk kortlægning med en 5.klasse fra Husum Skole. Metoden bestod i, at børnene på luftfotos markerede deres hverdagsruter og steder de kan lide og ikke kan lide i lokalområdet, samtidig med at de blev spurgt ind til hvorfor og hvordan de bruger disse byrum. Ved at være åben for børnenes egne perspektiver, stræber jeg efter at få et indblik i deres brug af byrum i deres lokalområde samt de faktorer, der har indvirkning på deres opfattelse af lokalområdets udearealer. Dette forskningsområde, med inddragelse af børns egne perspektiver og viden, er forholdsvis uudforsket, men er relevant at studere, hvis man vil forstå hvordan børns nærmiljø indvirker på deres sundhed og velbefindende (Wridt 2010). og blik for de sociale forhold, der spiller en stor rolle for velfungerende byområder. Inden for sundhedsfremmefeltet er der interessante perspektiver i at undersøge de socio-materielle faktorer, der kan have indvirkning på børns fysiske aktivitet, ligesom det, at der er blik for børns trivsel i lokale byrum kan have sundhedsfremmende potentialer. Specialet kommer derfor med et bud på, hvordan de to fagligheder kan kombineres på en meningsfuld og givtig måde, og dermed en forhåbning om at komme med et relevant indspark til, hvordan byplanlægningens stedsforståelser kan bidrage til sundhedsfremmende projekter i byrum. Valg af metode og empiri Broberg et al. (2013) argumenterer for, at fysiske lokalmiljøer må undersøges i bred forstand, frem for med fokus på enkelte områder som skole-hjem transport eller en specifik park, da børns fysiske aktivitet udfolder sig i en bred vifte af settings. Ved at have en åben tilgang til børnenes aktivitetsmønster, undgår man at fokusere på enkelte settings, som ikke Kortlægnings-workshop på Husum Skole nødvendigvis er arena for en særlig stor andel af børns hverdagsbevægelser (Broberg et al\n17 Erfaringer med brug af kortlægning med børn Kortlægningsmetoder, der inddrager børn, er en relativt uudnyttet metode i en dansk kontekst, som dog har vundet indpas i forskellige sammenhænge. By X, en afdeling under Københavns Kommunes Børne- og Ungdomsforvaltning, inddrager børn i byudviklingen, i nogle tilfælde ved at benytte participatoriske kortlægninger. For eksempel har By X samarbejdet med Områdefornyelse Vesterbro omkring udviklingen af Enghaveparken og Litauens Plads i København V, ligesom de har hørt børns ønsker og visioner for en kommende omdannelse af Husumparken (personlig kommunikation). By X s mål er ( ) at der finder konkret byudvikling sted samtidig med, at børn og unge opnår lærings- og dannelsesmæssige resultater og får et større ejerskab til byen og deres omgivelser (By X 2013). Man kan sundhedsfremmende aktiviteter, der fremmer fysisk aktivitet i lokalområdet. Inden for fysisk aktivitet studier har metoden været anvendt af Wridt (2010), som indførte data fra kvalitative kortlægninger i GIS og sammenlignede med statistisk data om kriminalitet, samt af Broberg et al. (2013), som med SoftGIS 5 undersøgte børns individuelle mobilitet og aktive transport og sammenholdt dette med statistisk data om fysiske urbane strukturer og trafikforhold. Analysen i nærværende studie har derimod kvalitativ karakter, idet genstanden for analysen er børns stedsforståelser. Børns hverdagsliv i og udenfor lokalområdet således også se sundhedsfremmende perspektiver i deres arbejde, hvor børns handlekapacitet, ejerskab og demokratiske deltagelse øges. En anden kommune, der har arbejdet med kortlægninger i forbindelse med inddragelse af børn er Lejre kommune, som har gennemført en skolevejsanalyse på 11 skoler i kommunen, som del af udfærdigelsen af en større trafiksikkerhedsplan. Metoden blev brugt til at undersøge, hvilke skoleveje eleverne benytter samt til at kortlægge, hvor børnene følte sig utrygge i trafikken. Børnene har i undersøgelsen på spørgeskemaer med tilhørende kort tegnet ruter og markeret steder, de føler sig utrygge, med mulighed for uddybende forklaringer. Som del af undersøgelsen blev skolebestyrelser og forældre desuden konsulteret om deres opfattelser af utrygge steder. Efterfølgende er elevernes kvalitative data lagt ind i GIS og anvendt til at prioritere projekter i Lejre Kommune i årene fremover ( Skolevejsanalyse 2010). Denne form for kortlægning, hvor forskellige former for kvalitativ viden tilknyttes specifikke lokationer og bruges til at advokere for lokale forbedringer på politisk niveau, har ligeledes relevans i en sundhedsfremmekontekst, hvis der laves forbedringer på skolevejene, som mindsker ulykker og utryghed. I begge projekter findes dermed potentialer for empowerment, både individuelt i form af deltagelse i demokratiske processer og kollektivt Børns hverdagsliv udspiller sig i mange arenaer, både i og uden for lokalområdet. Rasmussen påpeger, at børns hverdagsliv i høj grad udspiller sig i den institutionelle trekant : skolen, fritidsordningen og hjemmet (Rasmussen 2004). Da jeg undersøger børns opfattelser af lokale byrum, begrænser mit felt sig til en undersøgelse af de dele af børns hverdagsliv, som udspiller sig, dels på ruterne mellem destinationer i den institutionelle trekant, dels den tid de bruger alene, med venner eller familie til at opholde eller bevæge sig i lokale byrum. Her vil især være fokus på aktiviteter i fritiden, men der kan også være overlap i de tilfælde, hvor børnene bruger lokale byrum, mens de er i skole eller fritidsordning. Mens der ofte fokuseres på børns hverdagsliv i den institutionelle trekant, argumenterer flere forskere (fx Fotel 2007; Olwig 2000; Rasmussen 2004) for, at der tages et bredt blik på de forskelligartede arenaer, hvor børns hverdagsliv udspiller sig. Et bredt lokalsamfundsperspektiv kan give indblik i nye sociale sammenhænge og kan bidrage til et indblik i børn som aktører i det offentlige rum (Fotel 2007; Olwig 2000). I og med der tages udgangspunkt i fysisk aktivitet i byrummet, frem for i institutionelle settings eller klub- og foreningsregi, vil der hovedsageligt være fokus på uorganiseret fysisk aktivitet. i og med børnene gives en stemme opadtil i det politiske system. Genstandsfeltet for min 5. En online kortlægningsmetode med tilhørende spørgeskema analyse og diskussion ligger i kortlægningsmetodens potentialer i forhold til udviklingen af 31 32\n18 Specialets kontekst I det følgende introduceres først PULS-projektets formål og organisering. Derefter præsenteres lokalområdet Husum, som er specialets case. PULS: et forsknings- og udviklingssamarbejde i flere settings Jeg har, som nævnt, i forbindelse med specialeskrivningen været tilknyttet forskningsgruppen på projektet PULS. PULS er et forsknings- og udviklingssamarbejde mellem Steno Center for Sundhedsfremme og Experimentarium, som i årene udvikler en udstilling på Experimentarium, der sætter fokus på børnefamiliers fysiske aktivitet i hverdagen, på baggrund af forskning i sundhedsfremme, interaktive science centre og brugerinddragelse. Som del af projektet udvikles desuden aktiviteter, der fremmer fysisk aktivitet for børnefamilier i to udvalgte lokalområder: Husum og Gentofte. PULS støttes økonomisk af Novo Nordisk Fonden, som har tildelt projektet 33 mio. kroner (PULSE 2011). Experimentarium har ca årlige besøgende, hvoraf en tredjedel er børnefamilier. Socioøkonomisk dårligt stillede børn besøger hovedsageligt Experimentarium med deres skoleklasse, frem for med familien (PULSE 2011). Lokalsamfundene i Gentofte og Husum selvvurderede helbred og generelle sundhedstilstand under Københavns middel ( Bydelsplan for Brønshøj-Husum 2011). I begge områder er ca. en tredjedel af befolkningen fysisk inaktive (se figur 1). Fysisk inaktivitet er dermed relevant at adressere i begge områder, mens Husum i højere grad har behov for et generelt sundhedsfremmende løft. PULS vil udvikle next practice inden for forskning og udvikling af sundhedsfremmende udstillinger, ved at koble udstillingssettingen på Experimentarium med de lokale settings i Husum og Gentofte. Der arbejdes med begrebet supersetting, hvor sammenhængende interventioner (udstilling og lokale aktiviteter) udføres i forskellige arenaer (Experimentarium, Gentofte, Husum) med det formål at skabe en mere bæredygtig forandring. Aktiviteterne i Gentofte og Husum skal være lokalt forankret og udviklet på baggrund af videnskabelige studier i lokalområderne i samarbejde med blandt andet lokale børnefamilier. Dermed kobles forskning og udvikling, og Experimentarium rækker, som noget nyt, ud over science centrets egne fysiske rammer (PULSE 2011). København Husum Gentofte Moderat/svær overvægt 37% 46% 34% Stress niveau 21% 26% 16% er udvalgt på baggrund af et ønske om at inddrage brugere med forskellig socioøkonomisk baggrund i udviklingen af udstillingen og ligeledes lave lokale aktiviteter, der rækker ud over Mindre godt eller dårligt selv vurderet helbed 15% 21% 13% Experimentariums nuværende brugere. Dermed forventer man, at en ny gruppe brugere fra mere marginaliserede områder kan blive aktive i projektet, ved at man tilpasser aktiviteterne netop disse lokalområder (PULSE 2011). Lokalområderne er således henholdsvis eksempel på en relativt velstillet bydel, Gentofte, hvor mange bruger Experimentarium, samt en bydel med flere sociale og sundhedsmæssige problemer, Husum. Mens Gentoftes indbyggere scorer højt på en række sundhedsparametre, blandt andet selvvurderet helbred (Hammer-Helmich et al. 2011), ligger Husums indbyggeres Fysisk inaktive 26% 33% 30% Stillesiddende 27% 30% 23% Cykler eller går ikke til arbejde 12% 21% 27% Figur 1. Udvalgt sundhedsstatistik for København, Husum og Gentofte. Kilder: Bydelsplan for Brønshøj-Husum (2011), Hammer-Helmich et al. (2011)


Der kan forekomme fejl i Motorstyrelsens omberegning af registreringsafgift i forbindelse med de nye bilafgifter. DMR oplever også problemer ved visse værditabsberegninger. De nye bilafgifter fortsætter med give problemer, når autobranchen skal afregne [...]\nAutoBranchen Danmark har over sommeren lagt pres på regeringen, da flere bilforhandlere ikke kan anvende overgangsordningen til de nye bilafgifter, fordi en blanket er indsendt få dage for sent. En række forhandlere har [...]\nVær opmærksom på afgiftsændringer fra nytår\nDen 1. januar ændrer bilafgifterne sig igen. Det er vigtigt at dette fremgår på slutseddel mv., når biler der er bestilt i 2021 først leveres i 2022. Selvom sommeren stadig er over os, [...]\nBilafgifter: Motorstyrelsen har påbegyndt tilbagebetaling\nTidligere på sommeren begyndte Motorstyrelsen at sagsbehandle de første biler, der er blevet indregistreret med overgangsordningen til de nye bilafgifter. Som led i de nye bilafgifter steg registreringsafgiften for en række biler fra [...]


Skam jer VW - Motor-magasinet\nSkam jer VW\nDen ugentlige leder fra autobranchens uafhængige fagblad.\nMOTOR-MAGASINET MENER Vi kender alle udtrykket om at skyde sig selv i foden og på den måde forvolde sig selv, og ikke hjorten på marken, skade – brugt i overført betydning, naturligvis. VW har netop overhalet Toyota som verdens største bilproducent, men er nu på alles læber, ikke mindst på Frankfurt-udstillingen, på grund af den store software-skandale. Vi skriver om begge dele i denne uges fagblad. I Toyotas hjemland ville en æreskrænkende skandale af disse dimensioner givetvis medføre harakiri med skarpslebne samuraisværd. Under alle omstændigheder vil skandalen sandsynligvis koste VW førstepladsen i bilsalg, som var koncernen blevet taget i doping eller brug af steroider under OL, når især amerikanerne givetvis, i endnu højere grad end hidtil, tager afstand fra dieselbiler.\nI en tid, hvor bilproducenterne kappes om at komme så langt ned i udlednings-gennemsnit som muligt, giver problematikken anledning til at tænke, om der også kan være tale om fusk ved laboratorietest af brændstofgennemsnit? Samt om VW er ene om at benytte sig af sådanne manipulationsordninger, eller om andre bilproducenter har været lige så snedige – læs halvdumme. For vi ved jo, fra bittersød erfaring, at hackere bliver opdaget, ligesom dem der tager af kassen. Ingen, selv ikke almægtige VW, kan undsige sig risikoen for at blive opdaget i fusk. Og det er før set i historien, at storhed står for fald – at man tror, man kan slippe afsted med det værste, fordi man sidder på magten og måske – måske ikke – har fået storhedsvanvid. Derfor er det ikke underligt, at netop Tysklands selvforståelse er sat på en gevaldig prøve, når man har landets historik i tankerne.\nHvad næsten værre er, har sådanne skandaler desværre afsmittende effekt. Autobranchen kæmper, også herhjemme, med et til tider blakket ry, selv om store dele af branchen yder et stort og seriøst arbejde. Dette image har bestemt ikke brug for sager som denne. Vi har brug for et oprigtigt eco-mode – ikke uværdig software, der gør branchen til skamme – skam jer, VW.\nMere om: dieselgate |leder


moncler str s\nJakke, str. M, Moncler, Rød, Næsten som ny, Moncler sommer-/efterårsjakke til herrer, købt i 2015 i Moncler i København. Ny pris ca. 6.000 kr. Jakken er kun brugt få gange og fremstår som ny. Kvittering haves desværre ikke. Moncler str. 3 Stand 9,5/10 Bud modtages. Se hele annoncen\nJakke, str. M, Moncler, Mørke blå, Næsten som ny, Moncler jakke Dsv kopi ellers meget lækker Mangler penge så kom med et godt bud og så sender jeg også samme dag Se hele annoncen\nJakke, str. L, Moncler, God men brugt, Moncler Daniel jakke Str 4 svarer til L Cond 8 Alt OG Se hele annoncen\nJakke, str. XL, Moncler, Moncler , Sommerjakke. Modelnavnet : Grimpeurs Farver : Oliven Størrelse : xl/ xxl. Som ny , brugt 2 gang. Ny pris 4900 kr Kun 2400 kr Se hele annoncen\n30. jun 2.400 kr.\nJakke, str. XL, Moncler, Aldrig brugt, helt ny. Se hele annoncen\nJakke, str. L, Moncler, Aldrig brugt, helt ny. Se hele annoncen\nJakke, str. M, Moncler, Sælger denne Moncler jakke - super god til sommeren. Den har år på bagen. Mangler den der man kan trække i på lynlåssen på venstre lomme. Lidt forskellige stains, men ikke noget stort, vil mene de alle kan vaskes væk. Str 3 (M/L) Aner ikke hvad den skal koste, byd fra 500 Se hele annoncen\nJakke, str. L, Moncler, Moncler jakke/trøje/lynlåstje/hoodie i råhvid/cremehvid Str T3 svarer til L ca eller ca 175 cm Den er i okay fin stand, trænger til måske vask/rens se billeder Se hele annoncen\nJakke, str. XL, MONCLER, mørkegrøn, Næsten som ny, orginal jakke nr 5. Billigt på grund udrejse . Se hele annoncen\nJakke, str. M, Moncler, Mørkeblå, God men brugt, Lækker tynd dunjakke fra Moncler med hætte, der kan lynes af. Et par små huller i det ærme. Det ene er lappet ca 1 cm i diameter. Ældre model - derfor anderledes stregkode - se billede. Se hele annoncen\nJakke, str. XL, Moncler, Sort, Næsten som ny, Sort Moncler Montgenevre Wool Down i perfekt stand. Jakken er en str. 4 Se hele annoncen\nJakke, str. M, Moncler, Mørkeblå, God men brugt, Pris 1500 Skal have den solgt inden lørdag Se hele annoncen\nJakke, str. L, Moncler, Mørkegrøn, Næsten som ny, Hej, Jeg sælger denne flotte Moncler sommerjakke/vindjakke. Den har været brugt under fem gange da jeg købte den i forkert størrelse et par år tilbage. Information: - Farve: Mørkegrøn - Jakken er str. L men kan sagtens fitte en str. M - Kvittering og samtlige tags, mærker osv. medfølger - Ekstra knapper medfølger - Købt på farfetch.com - Jeg er ikke interesseret i en byttehandel - Pris: 3600,- BYD!! Skriv endelig ved... Se hele annoncen\nJakke, str. L, Moncler, Sort, Næsten som ny, Rigtig lækker Moncler herrejakke i pæn stand og brugt meget sparsomt. Str 3, svarer til str l. Se hele annoncen\nJakke, str. M, Moncler, Mørke grøn, Næsten som ny, Fed Grenoble moncler jakke Se hele annoncen\nJakke, str. XL, Moncler, Næsten som ny Se hele annoncen\nJakke, str. S, Moncler, Mørkeblå, God men brugt, Sælger denne moncler den er faktisk i rigtig fin stand udover 3 ting som desværre ødelægger hele jakken, jeg har kvittering inde fra moncler butikken i København, jeg købte den for 7200,- Størrelse 2: SM Venstre ærme: mindre slidt Højre ærme: meget meget slidt Øderlagt inderlås Jeg vil bare af med denne jakke Se hele annoncen\nJakke, str. XL, Moncler, Næsten som ny, Moncler Daniel.Ny pris 6000 Se hele annoncen\nJakke, str. XL, Moncler, Sort, God men brugt Se hele annoncen\nJakke, str. M, Moncler, Sort, Nylon, Næsten som ny, Brugt jakke, men passet rigtigt godt på og er næsten så god som ny! Kommer fra et ikke ryger-hjem og har meget lidt slitage på ydersiden af ærmerne. (Har vedlagt billeder af det) Kvittering haves, og vi kan sagtens forhandle lidt om prisen:-) Nypris er 4150. Se hele annoncen\nJakke, str. S, Moncler, Næsten som ny, Moncler Cardigan Sommerjakke sælges. Står som ny uden diverse brugstegn, Størelse small og passer small eller størelse 1 i moncler, Medfølger kvittering og tags. Mindstepris 2500, Kan mødes i København, bytte kan have interesse Se hele annoncen\nJakke, str. M, Moncler, Næsten som ny, Moncler Cardigan Sommerjakke sælges. Står som ny uden diverse brugstegn, Størelse medium og passer medium eller størelse 1-2 i moncler, Medfølger kvittering og tags. Mindstepris 3000, Kan mødes i København, bytte kan have interesse Se hele annoncen


Jaq Jaq Bird - Genanvendelig Malebog Med Drysfrit Farvekridt - Tog Og Både → Køb billigt her\nJaq Jaq Bird - Genanvendelig Malebog Med Drysfrit Farvekridt - Tog Og Både\nHos os prioriterer vi sikkerheden højest, og vi ser den, som det aller vigtigste element ved nethandel. Der er garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet, når du køber hos Gucca, for vores Internet betalingsløsning er godkendt af NETS. Derfor er køb og betaling online altid helt sikkert hos Gucca.dk.\nDer er ingen indskrænkninger i returretten. Vi giver 30 dages fuld returret på alle typer varer. Kort sagt, måtte du fortryde dit køb, kan du returnere din vare til os uden dårlig samvittighed, og derefter vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt retur. Vi står naturligvis til rådighed med rådgivning og svar, såfremt du ønsker at sende din vare tilbage.\nDet er vigtigt, at du som kunde hos Gucca får leveret dit produkt både hurtigt og sikkert. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste der kan forlænge leveringen, er, hvis varen mod vores forventning ikke er på lager. På vores webshop fremgår lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid se, om vi har det på lager. Du har altid mulighed for at sende en e-mail eller ringe til os, såfremt du har spørgsmål til lagerstatus eller leveringstiden.\nHandler du hos Gucca, kan vi tilbyde dig at vælge mellem mange forskellige typer betalinger. Du gør bare brug af den, der passer dig bedst. Lige meget hvad du gør brug af, kan du være helt tryg og sikker, når du handler hos os. Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Bemærk at vi først hæver pengene fra din konto, den samme dag vi afsender dit produkt - hvis du benytter kreditkort.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, ringer eller skriver du selvfølgelig bare til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os på hverdage imellem kl. 10-15, og vi er altid klar til at give dig kompetent hjælp med smil på læben og godt humør.\nNår du køber hos Gucca, kan du efterfølgende se, hvor langt forsendelsen er kommet. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at få adgang til din egen personlige ordreside. På din personlige ordreside kan du se, hvornår dine produkter er blevet sendt afsted. Når vi sender dit produkt, vil du i samme øjeblik modtage en e-mail fra os.\nJaq Jaq Bird Chalk Doodle Book Trains\nDin anmeldelse af Jaq Jaq Bird - Genanvendelig Malebog Med Drysfrit Farvekridt - Tog Og Både\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_ path__forside path__legetøj path__kreativitet path__malebøger path__jaqjaqbirdgenanvendeligmalebogmeddrysfritfarvekridttogogbåde\n149,95 krJaq Jaq Bird - Genanvendelig Malebog Med Drysfrit Farvekridt - Dametaske


Sommertur til Nordfrankrig Mary-Ann s rejsedagbog. - PDF\nSommertur til Nordfrankrig Mary-Ann s rejsedagbog.\nDownload "Sommertur til Nordfrankrig 2005 - Mary-Ann s rejsedagbog."\n1 Sommertur til Nordfrankrig Mary-Ann s rejsedagbog. Af Hans og Mary-Ann Lebeck Lørdag den Vi kører hjemmefra tidligt lørdag morgen ca mod Rødby. Turen går fint, uden kø og vi er der kl så vi når en færge tidligere end beregnet OK god start. Fra Puttgarden indstiller vi lige GPS en (den ville have ført os over broen og det gik vi ikke med til) Det er vores første længere tur med GPS i bilen og vi glæder os til at afprøve den. Det plejer ellers at være mig som sidder med næsen i kortene, nu glæder jeg mig til at nyde køreturen lidt mere afslappet. (Forhåbentlig) jeg har hørt at man lige skal holde et øje med et kort for en sikkerheds skyld, da man nogen gange kan blive ledt ad nogle mærkelige veje vi får se. :o) Vi kører videre mod Køln som skal være første stop. Ca. 50 km. før Bremen løber vi ind i en 20 km. stau det tager os mindst 2½ time at komme igennem ØV. Men ellers gik turen fint, vi havde en pause efter Bremen hvor vi spiste frokost og Hans fik lige lukket øjnene 10 min. Ankom til Køln hvor vi så fik aftensmad. Havde lidt problemer med at tænde køleskabet på gas (ville spare og havde ikke fået strøm). Søndag Fra campingpladsen i Køln Efter en god (varm) nat py-ha jeg måtte smide dynen og nøjes med betræk, men Hans havde det fint så det er nok kun mig der har det så varmt :o)?? Vi fortsætter med Rouen, Vi skal møde Flemming og Lisbeth Knudsen, fra klubben, på en campingplads ca. 20 km. fra Rouen i Frankrig. Vejret er fint så det bliver nok en god dag. Vi ankom ca hvor Flemming og Lisbeth mødte os, de var kommet om formiddagen og havde heldigvis fået en dobbeltplads, så vi komme ligge ved siden af hinanden. Det var ellers ikke let,\n2 manden i receptionen kunne overhovedet ikke tale andet en fransk, så Lisbeth havde virkelig gjort et flot arbejde med at gøre ham forståeligt at der kom nogle venner senere som også skulle have en plads. Turen gennem Belgien var som sædvanlig kedelig med dårlige veje og en masse affald ved vejene og rastepladserne. Jeg ved ikke om det er os der bare er uheldige og kører de forkerte veje?? I Frankrig brugte vi både betalingsmotorvejen (i alt 20 euro ) og almindelige motorvejen. Her var vejene meget flotte og der var næsten ingen trafik. Vi lavede et mini-hymertræf og grillede og hyggede os til ud på aftenen. Dejligt. Mandag Flemming og Lisbeth / os - i Jumieges Efter en god nats søvn stod vi op til dejligt vejr og friskt morgenbrød fra en vogn som kørte rundt på pladsen. Vi gik en tur til byen Jumiéges. Vi gik kl. 12 og var tilbage ca. kl. 14 altså i den værste varme py-ha. Vi var nogle værre turister Vi gik ned til Seinen og købte en is på en cafè nær ved. Da vi kom tilbage på campingpladsen måtte vi i bad for at prøve at få en nogenlunde temperatur tilbage. Lisbeth gik i Swimmingpoolen. Efter frokost måtte jeg med i poolen det var dejligt. Poolen var lidt lille i forhold til beskrivelsen fra campingcheque kataloget, men den var der. Om eftermiddagen handlede vi og lavede igen dejlig mad og sad og talte og hyggede os til langt ud på aftenen. Om dagen var her 31 grader og da vi gik i seng var der 21 grader.\n3 Tirsdag Jumiéges Hans har det ikke så godt i dag, kvalme og hovedpine. Han hviler sig og så ser vi om han får det bedre så vi måske kan køre til Villerville sur Mer. Han fik det bedre og vi havde en dejlig tur til Honfleur, hvor vi så alle de smukke huse med skiffer på tag og sider og den hyggelige havn men Pyh hvor var det varmet. Da vi havde gået en tur og set byen tog vi videre til Villerville sur Mer en lille by i nærheden, hvor Hans og jeg camperede i 1975 på en tur med vores lille røde 2CV og 2- mands telt. Det var hyggeligt at gense byen og stranden. Vi fandt dog ikke campingpladsen, men det er også 30 år siden så den kan jo være nedlagt for mange år siden. På vej hjem lod vi GPS en finde vej og det førte os godt nok gennem nogle spændende og smalle veje. Det var godt vi ikke havde campingvogn bagpå. :o) Vel tilbage igen en hyggelig aften med masser af snak :o) Onsdag Dagen startede med at vi sov længere en vi plejede til kl Brødbilen som kommer med friske baquettes hver morgen ankom mens jeg var i bad. Heldigvis var Flemming klar og købte også til os. Efter middag kørte vi til Monets haver i Giverny. Det var flot og spændene at se det i virkeligheden. Huset var fyldt med japanske stik på næsten alle vægge. I Monets atelier var ophængt en del kopier af hans værker og der var en hel masse souvenir-ting. Dejlig tur haven var flot med pragtfulde blomster og vand.\n4 Torsdag Monets have Her til morgen var det lidt køligere ca. 17 grader og gråvejr. Det fortsatte med øsende regn det meste af dagen, så det blev en inde/hviledag hvor vi læste og hyggede os i vores campingvogne. Om eftermiddagen kørte vi ud for at handle ind til aftensmaden. Dejlig frisk laks til grillen blev nydt i Flemming og Lisbeths vogn, de har bedre plads (swing) end vi har i vores Touring. Det øsede stadig ned, men kaffen blev alligevel nydt under vores dejlig solsejl. I morgen vil Flemming og Lisbeth køre mod nord til Pikardiet og vi vil prøve at køre mere sydover. Fredag Vi vinkede farvel til Flemming og Lisbeth ca og så begyndte vi at pakke sammen selv. Solsejl og gulvtæppe blev pakket i sorte affaldssække som vi havde fået af Flemming og Lisbeth. Så kørte vi mod Vierville sur Mer for måske var det der vi var for 30 år siden? Det var det nu ikke, men stedet var meget interessant masser af minder fra D-dagen. Vi var ved at løbe tør for benzin, men klarede det i sidste øjeblik. Der er altså ikke tankstationer i de små franske byer, så man skal ikke vente alt for længe. Vi lå på Omaha Beach Camping. Lige ved siden af et museum og med den flotteste udsigt over stranden hvor amerikanske soldater blev landsat den 4. juni Pladsen er fin, men uden alt for mange dikkedarer vi tror måske at den er indrettet i en gammel kaserne. Gamle faciliteter, men ok og prisen excl. Strøm er kun 13,40 euro. Vi kører rundt og ser på området og da vi er ude og handle, møder vi nogle danskere som fortæller, at ved Utah Beach er der en flot plads med swimmingpool og campingcheque. Vi beslutter at køre dertil i morgen. Pladsen heder Le Comeran Ravenoville Plage.\n5 Lørdag Hans koder gps en og efter morgenmaden pakker vi og kører. Der er lidt længere end vi troede, men ad små snørklede veje ( den korteste iflg. Gps en) fandt vi pladsen ca. kl Flot plads, alle faciliteter ok, selv om det er unisex d.v.s. damer og mænd bruger samme rum. Vi får en plads lige ved siden af swimmingpoolen og der er lidt meget støj, men pyt. Solen skinner igen og vi pakker cyklerne ud og kører en tur til næste by ca. 6 km. hver vej. Vi soler og slapper af og bader i poolen. Efter maden går vi en dejlig tur ved stranden og jeg får samlet en masse flotte skaller. Søndag St. Mare-Eglise\n6 Vågner til dejligt solskin og kører en tur til byen Saint-Mare-Eglise og ser kirken hvor en soldat den 6. juni 1944 landede i kirketårnet og hang der mange timer under beskydning. Vi handlede i et stort supermarked og tog derefter hjem til cv en til en dejlig frokost. Vi spadserede en lang tur ved vandet. Der er nu ikke noget så afslappende som at gå og se efter flotte skaller. Om aftenen blev det overskyet og trak op til regn. Den kom dog først næste morgen. Mandag Det regner. Vi tager til byen og ser museet i Saint-Mere-Eglise. Mega-flot. Hans får filmet en masse og taget mange billeder. Hjem og spise frokost og dase lidt i solen som nu skinner igen. Det blæser en del. Jeg har fået hovedpine så nu vil vi gå en tur og prøve at ryste den væk. I morgen kører vi videre mod Paris. Tirsdag Vi pakker og kører videre som planlagt. Det bliver en lang tur vi ankommer ved 17 tiden til Camping Internationale Maisons Lafitte hvor vi var sidste gang for 28 år siden. Det skal man altså ikke man kan næsten ikke undgå at blive skuffet. Vi huskede begge pladsen som velordnet med fine faciliteter og nu var det ikke lige sådan den fremstod. Vi lå tæt pakket på en bulet og ujævn plads hvor græsset de fleste steder var slidt af og der var jord og sten i stedet. (nu hvor vi er kommet hjem skal det bemærkes at da jeg ledte i vores gamle album efter billeder fra dengang så var det nu ikke meget anderledes, man husker bare kun det gode og det er jo nok meget godt. ) Vi besluttede at give det en chance og tage toget ind til Paris. Vi købte returbilletter til RER toget 13 euro for 2 personer. Og her startede så lidt at af et mareridt. Vi skulle køre 5 stationer og så skifte til Metroen. Intet problem vi har været i Paris før sidste gang for 3 år siden og det er ikke svært at finde ud af Metroen. Efter 2 stationer med RER toget holdt vi stille mellem 2 stationer og der blev sagt en masse, selvfølgelig på fransk, over højtalerne, men det forstod vi ikke. Efter ca. 15 min. Kørte vi videre til en station og der blev igen sagt en masse. For at gøre en meget lang historie kort så endte det med at vi fik taget toget tilbage og var på campingpladsen igen ved 21 tiden og fik lidt at spise. Der var åbenbart faldet en køreledning ned og det var grunden til hele balladen. Alting bliver bare meget mere problematisk når du er i et fremmed land hvor du ikke forstår sproget og franskmænd er altså ikke gode til at tale andre sprog. Vi var godt irriterede og besluttede at køre videre næste dag. Sikken en dag ØV Onsdag den Vi kørte af sted mod Langres og en plads som vi havde fundet i campingcheque kataloget. Lac de La Liz. Efter en god tur ankom vi om eftermiddagen til en dejlig plads ned til en stor sø og med indendørs og udendørs swimmingpool. Flot. Her bliver vi til mandag. Vi kørte ned og handlede og der var en Aldi :o) så var Hans glad. Og en Lidl.\n7 Torsdag den Kirken i Langres Det regner og er lidt køligt så vi slapper af indendørs og ser DVD film. Er inde i byen den er omkranset af en stor bymur. Mens vi er der modtager jeg en sms fra Flemming og Lisbeth som nu sidder hjemme i deres have i dejligt solskin og nyder en kop kaffe og brunsvigere. Det lyder jo dejligt. Her regner det. Fredag den I dag er vejret bedre. Vi taler med nogle englændere som fortæller om hvordan man kan sejle til Skotland via Gøteborg. Det må vi undersøge hvad koster det? Det kunne være en nem måde for os at rejse dertil på en fremtidig ferie hvem ved måske?? Her er mange hollændere og englændere Vi talte med nogle englændere i en touring som fortalte at i England forhandles touringvognene kun af en enkelt forhandler, som til gengæld kun handlede med de vogne. I England er der en touringklub med 300 medlemmer, men de har ingen hjemmeside, men et forum på nettet hvor de skriver sammen og udveksler billeder. Klubben bestyres af en enkelt mand, som dog er ved at overgive klubben til en bestyrelse. Når ham vi mødte kom hjem vil han sende mig adressen på deres klubforum på nettet. Lørdag/søndag/mandag/tirsdag SOL badning hygge afslapning ved Strand og pool. God mad og drikke AHHHH ferie. Den ene dag kørte vi til en lille by i nærheden hvor der bliver fremstillet kurve i den store stil. Jeg har et flip med kurve, så der måtte vi til. Jeg fik en fin kurv af pileflet meget sød. Onsdag Jeg går op og betaler med vores sidste 7 campingcheques (tror jeg) men de vil kun have 6 for der var åbenbart tilbud 7 nætter for 6 checks så man skal jo ikke klage. Det er nu billigt. For sådan en flot plads.\n8 Vi kører videre til Køln ankomst ca. kl. 16. Py-ha det er varmt over 30 grader. Efter maden går vi en tur langs Rhinen. Sover ikke så godt der er varmt og der er meget støj fra broen og fly. Pladsen ligger lige ved en motorvejsbro, men vi har alligevel valgt den fordi den ligger dejlig tæt til byen. Torsdag Vi vågner til endnu en varm dag. Efter morgenmad cykler vi en tur ind til Køln og ser Dohmen og butikker (der er aircondition). Jeg får købet 2 par sko og Hans køber en antenne til vores lille camping TV. Han ser et digitalkamera som han har meget lyst til at købe, men han gør det ikke. Måske har han fortrudt??? Da vi kommer tilbage til campingpladsen er der kommet nogle svenskere fra Jønkøbing, deres autocamper vil ikke starte. Hans ser på det sammen med manden og en mekaniker. Det kan dog ikke klares på pladsen så dagen efter bliver de hentet og kørt på værksted. Fredag Vi kører hjemad havde egentlig tænkt at overnatte ved Lüneburger Heide, men vi er der allerede ved 13 tiden og Hans vil hellere køre helt hjem, hvad vi så gør. Vi er hjemme ca Det har været 3 dejlige uger og vi synes at vi har oplevet en masse. Vi har kørt km. Måske er det i overkanten og vi tror nok at vi fremover vil planlægge lidt mere hjemmefra, da vi tog af sted vidste vi bare at vi ville til Normandiet og Paris igen så det udviklede sig til lidt mere, men det er jo også noget at charmen med at have huset på ryggen ikke?? Vi brugte 14 campingchecks. Det er første gang vi prøver at bruge dem, men det vil vi gøre igen, der er virkelig sparet mange penge. Jeg tror at vi har sparet ca. 10 euro pr. overnatning. Dejlig ferie, jeg håber at nogen kan blive inspireret.


Thema: SE Hunter Killer streaming levende frie | et al°\nSE Hunter Killer streaming levende frie\nWillkommen › Foren › Promotion › Promotion Charité-Berlin › SE Hunter Killer streaming levende frie\n14. Februar 2019 um 9:04 #37606 Antwort\nHer kan du se denne film streaming gratis: https://fremov.xyz/dk/?film=72#021419\nStream kvalitet refererer til kvaliteten af billedet og lyden overført fra distributørens servere til brugerens startskærm. Højkvalitets video, såsom video i high definition (720p +), kræver højere båndbredde og hurtigere tilslutningshastigheder. Hunter Killer Den generelt accepterede kbit / s-downloadhastighed, der er nødvendig for at streame HD-video, der er kodet med H.264, er 3500 kbit / s, mens standarddefinitions-tv kan variere fra 500 til Hunter Killer 1500 kbit / s afhængigt af opløsningen på skærmen. I Storbritannien beskæftiger BBC iPlayer sig med den største trafikmængde, men det giver også HD-indhold sammen med SD-indhold. Da flere mennesker Hunter Killer har fået bredbåndsforbindelser, der kan håndtere streaming HD-video via internettet, har BBC iPlayer forsøgt at følge med efterspørgslen og tempoet. Men da streaming HD-video tager omkring 1,5 GB data pr. Hunter Killer Time video, har BBC været nødt til at investere mange penge, der er indsamlet fra licensgivere for at gennemføre dette i stor skala.\nFor brugere, der ikke har båndbredde til at Hunter Killer streame HD-video eller endda høj SD-video, der kræver 1500 kbit\n/ s, tilbyder BBC iPlayer lavere bitrate strømme, hvilket igen fører til lavere videokvalitet. Dette gør brug af en adaptiv Hunter Killer bitrate strøm, så hvis brugerens båndbredde pludselig falder, vil iPlayer sænke strømmen for at kompensere. Et diagnostisk værktøj, der tilbydes på BBC iPlayer-webstedet, måler en brugers streaming-kapacitet og båndbredde.\nChannel 4 Hunter Killer har i de sidste par år begyndt at levere HD-indhold på sine On Demand-platforme som f.eks. IOS App, Android App og Channel4.com. Selv om konkurrenter i Storbritannien som Demand Five Hunter Killer endnu ikke har tilbudt HD streaming [når?], Er teknologien til at understøtte den ret ny, og udbredt HD streaming er ikke umulighed. Tilgængeligheden af Channel 4 og Five indhold på Hunter Killer YouTube forudses at vise sig utroligt populære som serier som Skins, Green Wing, The X Factor og andre bliver tilgængelige i et simpelt og retfærdigt format på et websted, der Hunter Killer allerede tiltrækker millioner af mennesker hver dag. HTTP Live Streaming (også kendt som HLS) er en HTTP-baseret media streaming kommunikationsprotokol\nimplementeret af Apple Inc. som en del af dets QuickTime, Hunter Killer Safari, OS X og iOS software. Klient implementeringer er også tilgængelige i Microsoft Edge, Firefox og nogle versioner af Google Chrome. Support er udbredt i streaming media servere.\nHLS ligner MPEG-DASH, Hunter Killer fordi den fungerer ved at bryde den overordnede strøm i en række små HTTP-baserede filnedlaster. Hver download indlæser en kort del af en samlet potentielt ubundet transportstrøm. En liste over Hunter Killer tilgængelige streams, kodet med forskellige bithastigheder, sendes til klienten ved hjælp af en udvidet M3U-afspilningsliste.\nBaseret på standard HTTP-transaktioner kan HTTP Live Streaming krydse enhver firewall eller proxyserver, der lader gennem Hunter Killer standard HTTP-trafik, i modsætning til UDP-baserede protokoller som RTP. Dette gør det også muligt at tilbyde indhold fra traditionelle HTTP-servere og leveres over bredt tilgængelige HTTP-baserede indholdsleveringsnetværk. Standarden indeholder også Hunter Killer en standardkrypteringsmekanisme og sikker nøglefordeling ved hjælp af HTTPS, som sammen giver et simpelt DRM-system. Senere versioner af protokollen giver også trick-mode hurtig frem og tilbage og til integration af Hunter Killer\nApple har dokumenteret HTTP Live Streaming som et internetudkast (individuel indsendelse), den første fase i processen med at offentliggøre den som en anmodning om kommentarer (RFC). Fra december 2015 har Hunter Killer forfatterne af dette dokument anmodet RFC Independent Stream Editor (ISE) om at offentliggøre dokumentet som en informativ (ikke-standard) RFC uden for IETF-konsensusprocessen. Hunter Killer\nOnline Hunter Killer Stream\nstreaming Hunter Killer\nfree film Hunter Killer online\nSe Hunter Killer Med Undertekster\nSe Hunter Killer på Ipad\nHunter Killer android\nAntwort auf: SE Hunter Killer streaming levende frie


Catalonien ærgrer sig over tab af danske turister - TV 2\n6. aug. 2020, 17:37\naf Rasmus Dam Nielsen & Søren Frandsen\nUdenrigsministeriet fraråder nu alle ikke-nødvendige rejser til Spanien – herunder Catalonien.\nDen selvbestaltede catalanske udenrigsminister er ikke enig i Danmarks beslutning om at fraråde alle ikke-nødvendige rejser til Spanien.\n- Vi går ikke ind og vurderer beslutninger taget af andre lande, selvom vi tydeligvis ikke deler dem, siger udenrigsministeren i Cataloniens selvbestaltede regering, Bernat Solé i Barril, der kun udtaler sig på vegne af Catalonien og ikke hele Spanien.\nTorsdag eftermiddag meddelte Udenrigsministeriet, at Spanien og Andorra bliver såkaldte ’orange lande’.\nAllerede i sidste uge var Spanien et af de lande, som Udenrigsministeriet holdt ekstra godt øje med. Det skyldtes, at smittetallene i landet er steget til over 30 per 100.000 indbyggere, hvilket er grænsen i den model, der bestemmer, hvorvidt det ifølge Udenrigsministeriet er forsvarligt at rejse til et land.\nBernat Solé i Barril kalder Udenrigsministeriets beslutning for ”dårligt nyt for Catalonien”. Han opfordrer derfor til, at lande indgår i dialog med hinanden, når der bliver udarbejdet rejsevejledninger.\n- Vi lever i en globaliseret verden, og det vil kun være gennem samarbejde, at vi kommer ud på den anden side af det her sammen, siger Bernat Solé i Barril.\n- Vi er nødt til at handle med kollektivt ansvar, når vi håndterer en global pandemi som denne. Fra Cataloniens side ønsker vi at tilbyde dialog og samarbejde for at fremme menneskelige og kommercielle relationer så meget som muligt med borgernes sundhed og sikkerhed som første prioritet naturligvis.\nAt Bernat Solé i Barril opfordrer til dialog, handler blandt andet om, at turisme er vigtig for både Catalonien og resten af Spanien. Turismen står for omkring 14 procent af Spaniens BNP.\n- Barcelona lever i høj grad af turister, så her fylder frygten for arbejdsløshed meget, siger TV 2s Stine Bjerre Mortensen, der bor i Barcelona.\nHun forklarer videre, at byen og resten af Spanien gennemlever en af de værste somre nogensinde målt på turister. Her viser opgørelser, at der i juni ankom omkring 200.000 turister til Spanien. Det er et fald på hele 97,7 procent sammenlignet med juni 2019. Fra januar til juni faldt indtægterne fra turisme med over 211 milliarder kroner.\nDe manglende turister er markante i Barcelona, fortæller Stine Bjerre Mortensen.\n- Jeg bor midt i Barcelona, og når jeg kigger ud af vinduet, plejer jeg at sammenligne det med Strøget i København. Nu minder det mere om lørdag eftermiddag i Fredericia.\nDe justerede rejsevejledninger betyder samtidig, at det fra midnat lørdag 8. august vil kræve et anerkendelsesværdigt formål at rejse ind i Danmark fra Spanien og Andorra, ligesom det er tilfældet for Rumænien, Bulgarien og Luxembourg.


Se Ferraris nye familiebil med 690 hk(!) | Bilmagasinet.dk\nSe den nye Ferrari GTC4Lusso\nFerrari har netop løftet sløret for deres nye GTC4Lusso, der afløser FF og bliver den nye Ferrari til hele familien\nPå Genéve Motorshow i næste måned vil en af de store nyheder være den nye Ferrari GTC4Lusso. GTC4Lusso er den seneste model fra Maranello, og den afløser Ferrari FF som Ferraris 4-personers model i rækken.\nSom forgængeren er GTC4Lusso designet til kunder, som ønsker den ægte Ferrari-oplevelse hver dag hele året rundt. Og i stil med forgængeren tilbyder den nye model masser af italiensk køreglæde og præstationer på superbilsniveau – uden at man skal være bange for at gå på kompromis med sikkerhed, luksus og komfort.\nLÆS OGSÅ Redaktøren viser rundt i sin nye Ferrari\nModelbetegnelsen GTC4Lusso sender en hilsen tilbage i historien. GTC4 er en betegnelse, som eksempelvis kendes fra 330 GTC, som var en af Enzo Ferraris personlige biler, og 4-tallet betegner modeller med plads til fire personer. Og så er der lige Lusso, som kendere af Støvlelandet vil vide betyder luksus på italiensk.\nEn anden tradition, som Ferrari har fulgt, findes i motorrummet. Her er GTC4Lusso udstyret med en V12-motor, som yder 690 hk. Drejningsmomentet er på 697 Nm, og der er 557 Nm til rådighed allerede ved 1.750 omdr/min.\nLÆS OGSÅ Køb en tur med Kevin Magnussen i en Ferrari 458 GT3\nDet patenterede 4WD, som blev introduceret på FF, går igen på GTC4Lusso. I den nye konfiguration er 4WD-systemet (RM) dog bygget sammen med den medstyrende bagaksel (4WS), som blev introduceret på superbilen fra 2015 F12tdf.\nBåde 4WD og 4WS-systemerne fungerer sammen med Ferraris elektroniske differentiale E-Diff og det avancerede stabilitetskontrol SSC.\nFor chaufføren og de evt. tre passagerer betyder disse mange teknologier, at man både kan hygge sig med en GTC4Lusso på en racerbane, en våd skovvej eller en isbelagt alpevej.\nLÆS OGSÅ Strippet kabine og 670 hk: Dansk premiere på Ferrari 488 Challenge\nMen lad os så kigge lidt på specifikationerne, og her skal du nok bede familien på bagsædet om at holde fast, når du træder speederen i bund. De 690 hk (507 kW) er nemlig i stand til at sende den 1.790 kg. tunge bil fra 0-100 km/t på 3,4 sek., mens topfarten er angivet til 335 km/t.\nSkal vi ikke bare blive enige om, at det er meget pænt for en familiebil.\nLÆS OGSÅ Hidtil kraftigste Ferrari: Mikkel Thomsager nærstuderer den nye 812 Superfast\nLigesom i FF er kabinen i GTC4Lusso ganske rummelig. Både design og materialer er dog fornyede, og mest signifikant er midterkonsolen, som domineres af en stor 10,25” HD touch screen.\nGTC4Lusso kan desuden leveres med et stort display, som forsædepassageren kan underholde sig med. Modellen er også først med et nyt rat, som i traditionel Ferrari-stil omfatter de fleste funktionaliteter, men som er mindre og mere kompakt end hidtil.\nLÆS OGSÅ Verdenspremiere: Her er den nye Ferrari 812 Superfast\nLÆS OGSÅ Nu kan du få fingrene i Eric Claptons gamle Ferrari F40\nLÆS OGSÅ Har du en vinder under hjelmen? Her er verdens bedste motorer\nVi glæder os til at vende tilbage med meget mere om den nye Ferrari GTC4Lusso til premieren i Genéve den 3. marts.\nLÆS OGSÅ Christina Nielsen tester ny Ferrari 488 GT3\nLÆS OGSÅ Hvorfor i alverden skal Ferrari nu have turbo?\nStrippet kabine og 670 hk: Dansk premiere ...\nHidtil kraftigste Ferrari: Mikkel Thomsage...\nVerdenspremiere: Her er den nye Ferrari 81...


▷ Billige Toiletsæde Ifø Sign online [Se bedste tilbud]\nEn masse internet forretninger tilbyder i dag et hav af forskellige billige leveringsmodeller til toiletsæde ifø sign. En af favoritterne er for øjeblikket udleveringssteder, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente din bestilling den dag der passer dig. Løsningen er altså super ligetil, samt ofte endvidere den prisbilligste leveringsmulighed.\nDu kunne omvendt prøve at få ordren sendt til dit hus eller til hvor du arbejder. Leveringstypen bliver gennemsnitligt en tand mindre billig, men omvendt ret så problemfri med toiletsæde ifø sign online. Den billigste fragtform vil dog utvivlsomt være selv at hente ordren, men dette står og falder med at du befinder dig tæt på internet forretningens byggecenter, fx Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.\nLeveringsdygtigheden på toiletsæde ifø sign kan være særligt betydningsfuld i tilfælde af at man skal bruge din pakke lige om lidt, og i det øjemed er det bestemt essentielt at vi besigtiger den estimerede leveringstid på toiletsæde ifø sign. Adskillige internet selskaber – fx Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg – udlover billig 1 dags levering på adskillige varenumre online, men som trods alt regnes ud fra at du bestiller forinden et givent klokkeslæt, så at de har udsigt til at kunne nå at få de nye varer skippet afsted forud for at de lageransatte drager hjemad.\nFlere online virksomheder byder på fragtfri levering på toiletsæde ifø sign online, men typisk er det under forudsætning af at du shopper for en fastsat pris. Desuden skulle du udvælge den mest betalelige leveringsform, som tit vil være at få bragt pakken til en pakkeshop.\nEn række webshops yder afhentning hvor man bestiller billig toiletsæde ifø sign hjemmefra men afhenter i byggemarkedet. Fx Davidsen, XL-Byg, 10-4, Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, Bygma, Bauhaus og Stark. Byggekæderne tilbyder fx afhentning af toiletsæde ifø sign i disse byer:\nLystrup, Middelfart, Nærum, Greve, Lillerød, Sønderborg, Ringsted, Thisted, Vallensbæk, Valby, Tårnby, Ølstykke, Kokkedal, Brønderslev, Kolding, Hørsholm, Nyborg, Esbjerg, Risskov, Nykøbing Falster, Allerød, Charlottenlund, Dragør, Korsør, Odense, Birkerød, København, Rudersdal, Struer, Ballerup, Hedehusene, Frederikssund, Viborg, Silkeborg, Helsingør, Åbyhøj, Haslev, Aalborg, Virum, Gladsaxe, Stenløse, Brøndby, Ishøj, Aabenraa, Holbæk, Albertslund, Vordingborg, Glostrup, Frederikshavn, Fredericia, Ikast, Slagelse, Lyngby, Vanløse, Højbjerg, Søborg, Hedensted, Farum, Horsens, Gentofte, Jyllinge, Herlev, Varde, Nørresundby, Taastrup, Køge, Skanderborg, Nakskov, Hvidovre, Næstved, Solrød Strand, Randers, Holstebro, Brønshøj, Vejle, Værløse, Svendborg, Grenaa, Hjørring, Roskilde, Haderslev, Brabrand, Tilst, Hobro, Hillerød, Frederiksberg, Odder, Herning, Rønne, Kalundborg, Skive, Rødovre, Frederiksværk, og Aarhus, .\nAfhentning for toiletsæde ifø sign er en mulighed i alle dele af Danmark: Jylland (Østjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Vestjylland, Midtjylland, Nordjylland, Sydjylland), Fyn (Nordfyn, Vestfyn, Sydfyn, Østfyn, Midtfyn) og Sjælland (Lolland, Nordsjælland, Østsjælland, Hovedstaden, Sydsjælland, Vestsjælland, Amager, Bornholm, Falster, Midtsjælland).\nNår vi ser på data fremstår det tydeligt, at internet shoppere jævnligt søger efter fx billig toiletsæde ifø sign og toiletsæde ifø sign priser. Vi ser desuden jævnligt mennesker søge efter blandt andet toiletsæde ifø sign online, køb toiletsæde ifø sign samt toiletsæde ifø sign tilbud, foruden de store byggemarkeder som Stark, Bygma, Bauhaus, 10-4, Davidsen, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix og Harald Nyborg.\nFind den bedste pris på toiletsæde ifø sign\nDet er jo ret smart for enhver at søge sig frem til tilbud på billige toiletsæde ifø sign online hos diverse internet handler, og ergo har de fleste e-butikker været nødt til at stampe prisniveauet på toiletsæde ifø sign helt i bund, og ovenikøbet præstere billig levering.\nDet kan dog stadigvæk være lønsomt at efterprøve et par forskellige shops på nettet efter tilbud på toiletsæde ifø sign online forinden du færdiggør din shopping, sådan at du er på den sikre side med at indhente den prisbilligste pris. Kig ikke bare på de kendte byggekæder som Silvan, Stark, Bygma, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, 10-4 og Davidsen.\nDu skal bare være årvågen med, at når en internet shop afhænder billige toiletsæde ifø sign online for en udsalgspris der er himmelråbende tiltalende, kunne det for det meste være en indikator for en uægte internet butik. Kortkøb er ikke desto mindre inkluderet i et regelsæt, der forsvarer dig som kunde imod uoprigtige internet virksomheder.\nVi anbefaler handler med kort eller MobilePay. Alternativt kan du udnytte en billig afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, såfremt du vil honorere prisen på toiletsæde ifø sign af flere omgange. Dette fås normalt hos nichefokuserede netbutikker, i modsætning til de velkendte byggekæder som eksempelvis Bygma, Silvan, XL-Byg, Bauhaus, Stark, Jem og Fix, Harald Nyborg og 10-4.\nNår der ses på statistikkerne er det tydeligt, at mennesker mange gange efterspørger blandt andet toiletsæde ifø sign tilbud og toiletsæde ifø sign online. Foruden dette ser vi jævnligt mennesker søge efter blandt andet køb toiletsæde ifø sign, billig toiletsæde ifø sign og toiletsæde ifø sign priser.\nTrustpilot medfører stort set fantastiske genveje til at eftergå diverse nuværende konsumenters observationer og derfor anbefales det, at du gennemsøger internet webshoppens anmeldelser forinden du lægger din bestilling på billige toiletsæde ifø sign online.\nFacebook byder på ligeledes egentlig strålende metoder til at få indtryk af webshoppens popularitet. Derudover ses en del online firmaer hvor det er muligt at meddele en omtale af deres køb, hvilket ydermere bør bruges til vurdering af hvor tilfredse kunderne er.\nFør nogen køber billige toiletsæde ifø sign online hos en internet webshop behøver de i princippet gennemlæse dens betingelser, dog er det i mange tilfælde ikke særlig interessant, i særdeleshed på de velkendte byggemarkeder som Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, Stark, Bauhaus, Davidsen, Silvan, Harald Nyborg og 10-4.\nEn anden løsning kunne være at se nærmere på om e-firmaet er e-mærke godkendt, som er et kendetegn for at netbutikken forsvarer de officielle regler, foruden at webbutikken tit vurderes af specialister der mestrer vilkårene på området.\nDesuden tilbydes du genvej til at få assistance, når du forvoldes problemstillinger som følge af din handel med toiletsæde ifø sign. Tilmed er det fornuftigt at man er opmærksom på de mest aktuelle retningslinjer der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen af toiletsæde ifø sign online, fx hvilken returret internet virksomheden garanterer.\nI relation til det er det tilmed afgørende, at man når som helst bevarer sin faktura e-mail, således man fremadrettet kan vidne om sin bestilling af toiletsæde ifø sign, ligegyldig om man køber ved Bauhaus, XL-Byg, Jem og Fix, Silvan, 10-4, Davidsen, Bygma, Harald Nyborg eller Stark.


Nyt kulturhus skal indgyde livsmod og modstandskraft | Sermitsiaq.AG\nI Tasiilaq er dørene slået op til et nyt kulturhus for unge.\nHuset ligger centralt i Tasiilaq med kig til naturskønne ’Blomsterdalen’ og er tegnet af den danske arkitekt Sophus Søbye Arkitekter i samarbejde med den grønlandske tegnestue Titarneq. Kommuneqarfik Sermersooq\nSøndag, 19. september 2021 - 14:40\nTupilaq-udskæring, dans, syning af grønlandske klædedragter og byg-selv havkajak er blandt de aktiviteter, et nyt og moderne ungdomskulturhus i fremtiden kan tilbyde unge i Tasiilaq.\n- Huset skal skabe mere livsmod og modstandskraft blandt børn og unge, lyder det fra Kommuneqarfik Sermersooq, der sammen med tre danske fonde har finansieret ungdomskulturhuset og arbejdet på projektet siden 2015.\nLokale og Anlægsfonden, 15. Juni Fonden og Kraemers Grønlandsfond står med Kommuneqarfik Sermersooq bag projektet.\nDet social-kulturelle projekt ’Fremtiden tilhører os – Siunissaq uagut pigaarput’ – støttet af Bikubenfonden har drevet idéerne til huset frem med de unge.\nKilde: Kommuneqarfik Sermersooq\nUngdomskulturhuset er især for 16-30-årige, og de unge har ifølge kommunen døbt kulturhuset ’Igdlo’.\n- Mange af os her i byen har desværre ikke en ubekymret ungdom og bærer rundt på tunge oplevelser. Vi ønskede os vores eget sted – uden alkohol og med plads til at spille musik, lære nye kreative aktiviteter og bare være sammen, når vi fik lyst, fortæller en bruger af det nye kulturhus til kommunens hjemmeside.\nOgså Kommuneqarfik Sermersooqs chef i øst, Hjørdis Viberg, er begejstret for det nye kulturhus til de unge:\n- Vil gøre en enorm forskel\n- Huset understøtter de sociale indsatser her i kommunen og giver os mulighed for at skabe gode rammer for unge fra alle sociale lag. Vi ønsker et samfund, hvor alle borgere har lige mulighed for at være en del af et fritidsliv. Vi er meget taknemmelige for fondenes bidrag, som i fremtiden kommer til at gøre en enorm forskel her i Tasiilaq, siger hun.\nJakob Færch, der udviklingskonsulent i Lokale og Anlægsfonden, siger, at ungdomskulturhuset skal være et sted, hvor de unge kan færdes trygt og deltage i fritidsliv og sociale fællesskaber.\n- Vi ved, at fritidslivet kan gøre en markant forskel for udsatte, og det er der brug for i Grønland. Ved at gøre de unge til medskabere har vi skabt et meningsfyldt hus, der kan styrke deres drømme og ambitioner for livet og give dem mod på nye kulturelle aktiviteter i et sjovt og afslappende miljø, udtaler han.


Artiskok - MinHavekalender.dk\nNyttehaven » Køkkenhaven » Artiskok\nArtiskok, Cynara scolymus. En stor smuk plante med tidselagtige blade. Man spiser de grønne dækblade af blomsterknopperne. Planten skal være 2 år før man kan høste. Kan også bruges som en stor dekorativ staude i staudebedet, hvor man så ikke afskærer blomsterne inden de springer ud.\nJordbundsforhold: muldrig, næringsrig jord. Lunt.\nGødskning: Kan bruge meget næring, og skal derfor gødes godt.\nPasning: Plant eller så med ca 50cm mellem planterne. Fjern de svageste knopper så kun de kraftigste bliver tilbage. Kan formeres ved roddeling. Grav gødning ned mellem planterne i efteråret. Vinterdækkes omkring rødderne med blade, spaghnum ell. Det kan være en god ide at overvintre planten under en omvendt spand efter den er visner ned. Spanden kan så igen dækkes med en måtte eller andet der kan holde på varmen.\nAlternativer: Hovedsalat, Gulerod, Kål..., Græskar, Løg...,\nSe også: Artiskok på Wikipedia, Google Billeder, Wikimedia Commons, Wikipedia (Engelsk), Flickr, Photobucket, Florainfo, Den Store Danske Encyklopædi, Biopix, Perennials.com, Picsearch, Nordisk Illustreret Havebrugsleksikon 1921, Opskrifter på Alletiders opskrifter, Opskrifter på opskrifter.dk.


Spaophold og spahoteller i Göteborg | Hotels.com\nHoteller med Spafaciliteter i Göteborg\nGå til kort over spahoteller i Göteborg\nLeder du efter spahoteller i Göteborg?\nEr du på udkig efter et spahotel i Göteborg? Vi har et stort udvalgt af romantiske og komfortable spahoteller i Göteborg samt mange andre interessante hoteller i resten af Sverige, som er perfekte til et spaophold.\nFor at finde frem til det rigtige hotel skal du først og fremmest filtrere søgeresultaterne efter spahoteller i din valgte by i Sverige. Indsnævr din søgning yderligere ved at filtrere resultaterne efter antal stjerner, gæstebedømmelse og pris. Med 13803 anmeldelser for hoteller i Göteborg, kan du være sikker på at finde noget, du kan lide.\nVores tophotel i Göteborg lige nu er Upper House, og det er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time - hvorfor ikke tjekke det ud, inden du reserverer?\nFor at du kan spare flest penge muligt, viser vi desuden alle tilbud på indkvartering i Göteborg, når du angiver dine datoer. Du kan også tilmelde dig vores loyalitetsprogram Hotels.com™ Rewards, hvis du ønsker af få 1 bonusovernatning for hver 10 nætter, du tilbringer på deltagende hoteller. Med vores prisgaranti kan du og andre gæster fra Danmark desuden være sikre på at reservere et spahotel til den laveste tilgængelige pris.\nGennemsnitsprisen for et værelse i Göteborg er 692 DKK pr. nat, men der er ingen grund til at betale så meget.