KOMMUNIKATIONS- UDDANNELSE - PDF\nDownload "KOMMUNIKATIONS- UDDANNELSE"\n1 KOMMUNIKATIONS- UDDANNELSE Beredskabsstyrelsen Sydjylland\n2 FORORD Nærværende kompendium til kommunikationstjeneste er et supplement til undervisningen i faget "Regional kommunikationsuddannelse" ved Beredskabsstyrelsen Sydjylland. Civilforsvarets håndbogssamling, håndbog V og VI er den eneste litteratur på området, men da de bygger på gamle krigsmæssige forhold er der i dette hæfte trukket de vigtigste, tidssvarende ting ud samt tilføjet visse lokale bestemmelser. Hæftet bliver udleveret i forbindelse med første lektion i kommunikationsuddannelsen. Hæftet er privat og der er derfor mulighed for at lave private noter, tegninger etc. direkte i hæftet. Udarbejdet af KPM Kenneth Faaborg, 2003 Tilrettet af H. Vang, nov Genredigeret og trykt af K. Johansen, nov Genredigeret og trykt af K. Jacobsen og A. Brix, jan 2007 Genredigeret og trykt af K. Jacobsen, T. Lørup og T. Vinther, marts 2009 Genredigeret og trykt af M. Knudsen, juli 2010 samt jan 2012 Genredigeret og trykt af J.B. Madsen, Juni 2012 Genredigeret og trykt af R. Jepsen BRSSJ, sep Genredigeret og trykt af A. Henningsen BRSSJ, aug\n3 Kommunikation - Kompetenceafklaring Du skal gennemgå kommunikationsuddannelsen her ved Beredskabsstyrelsen Sydjylland. Gennem uddannelsen lærer du mere om det at være vagtkommandør, dvs. være den ansvarlige i vagten. Yderligere skal du gennemgå en del andet inden for emnet kommunikation, så du kan indgå som selvstændig på vagtholdet og varetage de funktioner og opgaver der er inden for kommunikation på en indsats. Kommunikationsuddannede har en utroligt vigtigt post på udrykninger og større indsatser, da der i dag er krav til god dokumentation samt indsamling af relevante informationer mens indsatsen står på. Derudover forventer andre samarbejdspartnere, f.eks. politiet, at vi stiller denne service til rådighed ved både planlagt og ikke planlagte indsatser. Kommunikationen er omdrejningspunktet på et skadested. Her følger lidt om selve indholdet i uddannelsen, så du kan danne dig et overblik over hvad du skal igennem i kommunikationsuddannelsen. Herefter skal du arbejde med dine egne erfaringer inden for kommunikation, da vi gerne vil bruge de kompetencer der allerede er til stede i klassen. Vi lægger vægt på, at det er holdet der er sammen om skabe gode lektioner, da instruktøren ikke kan gøre dette alene. Samtidig betyder det at motivationen er til stede, for at give plads til læring på højt niveau. Vi skal i fællesskab arbejde efter læringstrekantens 3 dimensioner. 3\n4 Indholdstemaer og emner i kommunikationsuddannelsen Indholdstemaerne beskriver de overskrifter på de emner, der indgår i uddannelsen. Indholdstemaerne er således de særlige faglige områder som deltageren skal igennem for at opnå den ønskede handlekompetence i praksis. Indholdstemaerne for hvert kompetencemål er følgende: 1. Deltageren kan selvstændigt virke som vagtkommandør/receptionist ved et af Beredskabsstyrelsens regionale centre. Modtage og omstille telefonsamtaler Alarmmeldinger og alarmering af udrykningsvagten og chefvagten Orientere vagtassistent i den centrale vagt Lokale bestemmelser for vagttjenesten, herunder afdelingsbestemmelser (BRS log) IT-udstyr i vagten, herunder evt. voice broadcast tilkaldesystem Til - og frameldingssystem Flagregler Opbygning af UTM-kortet UTM-kort Kraks kort Forskellige former for elektroniske kort GIS SINE og SINE kontrolrumsløsninger 2. Deltageren kan selvstændigt betjene Beredskabsstyrelsens kommunikationsmateriel og i samarbejde med andre virke som Stabsvirke og kommunikationsmedarbejder på skadestedet. Ordonnans og hjælper i stabe Administrativt arbejde herunder standard formularer Standardmeldinger Finde og rette simple fejl på kommunikationsmidler Foretage skitsetegning Skadesmarkeringer SINE, nettets opbygning SINE, Gateway repeater-funktion Opkald i henholdsvis fuld/halv duplex og simplex Radiodisciplin Ekspetitionsord Fonetisk alfabet Styrkeoversigt Diverse eventuelle hjælpematerialer som eksempelvis signalblanketter og journal over signaler 3. Deltageren kan i samarbejde med andre kunne opstille, betjene og udføre forskelligartede opgaver ved et kommandostade under ledelse af en vagthavende Opstilling af lokal bestemt kommunikationsvogn Opdeling af mandskab og arbejdsopgaver Samarbejdspartneres opgaver KST i fastlokalitet 4\n5 Betjening af IT-udstyr Udarbejdelse af radionetskitse Udarbejdelse af styrkeoversigt Skadestedslære Logskrivning Netværk og internet i KST 4. Deltageren skal i samarbejde med andre kunne opstarte, betjene og udføre forskelligartede opgaver ved et operationsrum under ledelse af en vagthavende Opstart af O-rum Opdeling af mandskab og arbejdsopgaver Procedurer og arbejdsgang i O-rum Betjening af IT-udstyr, heruder smartboard Conferencesystemer Mandskabsoversigt 5. Deltageren kan selvstændigt og i samarbejde med andre virke som stabshjælper ved kommandostade og i operationsrummet og her, situationsafhængigt løse forskelligartede opgaver under ledelse af vagthavende, KST leder eller O-rumsleder Rutinering af elevens evner inden for stabshjælpervirket Rutinering i opsætning, drift og løsnings af opgaver ved kommandostade Rutinering af opstart, drift og løsning af opgaver i operationsrummet 6. Deltageren kan selvstændigt og i samarbejde med andre virke som kommunikationsuddannet på vagtholdet ved et beredskabscenter Rutinering af elevens evner indenfor alle aspekter og emner indenfor uddannelsen Rutinering ved hjælp af forskellige øvelser med forskelligt afsæt og indhold Evaluering og kontrol Udgangspunktet for evalueringen har fokus på både undervisningens virkning og effekt hos deltageren. I vil blive støttet i refleksioner over jeres mestringsniveau og eget virke i opgaveløsningerne holdt op mod uddannelsens formål, kompetencemål og indholdstemaer. Dette sker ved inddragelse af større opgaveløsninger, øvelser eller træningsopgave, og med inddragelse af forskellige evalueringsformer og metoder, herunder praktiske og teoretiske prøver. 5\n6 INDHOLDSFORTEGNELSE FORORD... 2 KOMMUNIKATION - KOMPETENCEAFKLARING... 3 INDHOLDSTEMAER OG EMNER I KOMMUNIKATIONSUDDANNELSEN... 4 EVALUERING OG KONTROL... 5 INDHOLDSFORTEGNELSE KOMMUNIKATIONSMIDLER Mobiltelefon Computer og Ipad Internet SINE (Sikkerhedsnettet) Ordonnans Fax KOMMUNIKATION Fortrinsret Klassifikation Det fonetiske alfabet Forkortelser Ekspeditionsord Signalgang Automatiske signaler Radiodisciplin\n7 3 ORGANISATION PÅ SKADESSTEDET Principskitse over indsatsområde Principskitse over den tekniske indsats BEMANDING OG FUNKTION AF KST Formål Muligheder Personel Kommandostadets opgaver Opgavefordeling Signalgang på KST Principskitse over indretning af KST O-rum STYRKE- OG SKADESMARKERING Tegn og markeringer Tegnenes betydning Kort Styrkeoversigt MELDINGER QSA-melding QRS SKTM-melding Til - og framelding FORMULARER Log Kommunikationsskitse eller radionetskitse\n8 8 DET LANDMOBILE NUKLEARE MÅLEBEREDSKAB Indledning og formål Organisation Materiel Alarmering Måleruter Målegeometri Rapportering af måleresultater Øvrige opgaver i forbindelse med uheldssituationer Personellets sikkerhed Intensitetsmålinger i faste punkter Eksempel på en QRS melding KYSTREKOGNOSCERING Formål Eksempel på SKTM-melding Meldeblanket FEJLFINDING Manglende strømforsyning Defekt betjeningsudstyr Dårlig antenneforbindelse\n9 1.0 Kommunikationsmidler I kommunikationstjenesten er der en række forskellige kommunikationsmidler til rådighed. I forhold til stabsarbejde er det for eksempel: Telefoner og mobiltelefoner Fax Terminaler (SINE) Radioer Elektronisk brevveksling (mail) Internet Danmarks Radio og andre offentlige radioer Breve Løbesedler Hvilke kommunikationsmidler der skal og kan anvendes afhænger af situationen. 1.1 Mobiltelefon I den akutte fase af en hændelse kan mobiltelefonnettet være stærkt overbelastet, særligt hvis hændelsen involverer mange mennesker. Dette medfører, at det ikke altid er muligt at anvende mobiltelefoner til at lede indsatsen i denne fase. En anden ulempe ved mobiltelefoni er, at det ikke er muligt at tale med mere end en person ad gangen, hvilket medfører at overførelse af information til flere personer kan være meget tidskrævende. Derudover kan man komme ud for, at der simpelthen ikke er dækning på mobiltelefonnettet på skadestedet. 1.2 Computer og Ipad Til at fastholde informationer er computere glimrende, hvis man overholder simple regler for datadisciplin. Det drejer sig om at gemme dokumenter under entydige navne, sørge for at tage backup jævnligt mv. 9\n10 Til rådighed på KOMVG er der to bærbar PC med bl.a. tekstbehandling, programmer samt internet. (Derudover er der Ipad som har pakningslister, kort, GIS m.m.) Derudover anvendes log elektronisk, dvs. log som gemmes løbende på harddisk. Der er kamera som kan dokumentere tavler, skadested o.l., og som senere kan vedhæftes som filer i mail o.l.. Kommunikationen kan også foregå via , hvor det igen er nemt at printe signalet ud og arkivere det i journalen. 1.3 Internet Internettet kan anvendes til at formidle information til offentligheden, eksempelvis hvordan folk skal forholde sig i til en given hændelse. Kommuner kan oprette deres eget informationsberedskab og give borgerne informationer via kommunens hjemmeside. Dette forudsætter dog naturligvis, at borgerne får at vide at der bliver lagt oplysninger ud, hvilket kan ske via lokale eller landsdækkende medier. Derudover giver Internettet også staben mulighed for at hente information fra en lang række forskellige kilder, f.eks. information om kemikalier på (kemisk beredskab) Via internettet er der også adgang til forskellige Geografiske Informations Systemer (GIS), som giver nem adgang til kort mv. Søg efter f.eks. GIS Haderslev via Google for at finde Haderslev Kommunes GIS-kort. 1.4 SINE (Sikkerhedsnettet) SINE står for sikkerhedsnettet. Før 2010 var der omkring 130 forskellige radiosystemer ved brandvæsenet. SINE systemet er en fælles kommunikationsmulighed, hvor der kan ske tværfaglig kommunikation med andre myndigheder, f.eks. brand, politi, forsvaret etc. I SINE er der desuden indlagt et højt kryptografisk sikkerhedsniveau, der betyder at udefrakommende, f.eks. pressen, aktivistgrupper og kriminelle, ikke umiddelbart kan hacke sig ind i nettet og lytte med på den kommunikation, der transmitteres i luften. Dette giver en sikkerhed for, at eksempelvis politiet kan udføre større aktioner, uden at det bliver saboteret af uvelkomne gæster. 10\n11 SINE er et landsdækkende net Dækningen er: - Indendørs håndholdt 62,5 % - Udendørs håndholdt 97,6 % - Mobil 99,5 % - Dækning i luftrummet op til 500m SINE nettet er opdelt i 3 elementer - netværket - terminaler - kontrolrum. Netværket: Opbygget på eget mastesystem (hemmeligt placeret) Krypteret (umulig at spore grundet enormt kodesikkerhed) Konstant overvåget for udfald Opbygget til at kunne håndtere store hændelser Terminalerne: Der findes flere forskellige modeller af terminaler der kan anvendes på SINE. BRS bruger mærket EADS(Nokia) Alle terminaler, kan såfremt der ligger samme talegrupper i kommunikere. Kontrolrummet: Der findes 3 typer af kontrolrum. Det er op til det enkelte beredskab at bestemme hvilken type af kontrolrum de vil anskaffe. Dette er endnu ikke fastlagt. Opkaldsformer: Fælles for opkaldstyperne er, at de grundet nettets rækkevidde ikke er geografisk afgrænset. De tilgængelige opkaldsformer er: Individuelt kald Gruppekald Telefonopkald 11\n12 Ved et individuelt kald kan man ringe fra terminal til terminal ligesom med mobiltelefoner. Ved et gruppekald modtages opkaldet af flere brugere på en gang. Ved et telefonopkald er det muligt at kalde beredskabernes egne telefoncentraler eller det offentlige telefonnet. Nødkald: Nødkald kan bruges i nødstilfælde og vil altid få højest prioritet i nettet (prioritetsniveau 1). Det betyder, at såfremt kapaciteten på en basestation er fuldt udnyttet, når der sendes et nødkald fra en terminal, vil de terminaler, der har laveste prioritetsniveau, blive koblet af nettet. De lavest prioriterede er eksempelvis øvelsesgrupper samt kommercielle brugere. Prioritering af talegrupper: I SINE kan man prioritere talegrupper eller terminaler i nettet. Eksempelvis er det defineret, at talegrupper, der anvendes af røgdykkere fra redningsberedskabet, har prioritetsniveau 2, og øvrig skadestedskommunikation har prioritet 3. At bestemte talegrupper er prioriteret betyder, at de kommer foran i køen ved høj belastning af nettet. Talekvalitet: SINE giver en god talekvalitet. I SINE er der indlagt et digitalt filter, som betyder, at alle lyde der ikke er tale (støj fra vind, biler, motorer etc.) filtreres fra. DMO: SINE giver desuden mulighed for, at beredskaberne fortsat kan operere i walkie-talkie mode(gammelt radiosystem), i SINE kaldet DMO (Direct Mode Operate). At arbejde i DMO svarer altså til at arbejde med de eksisterende skadestedsradioer. Dvs. for at tale sammen skal man være inden for en kort rækkevidde af hinanden (typisk mellem 500 m og 1 km). I DMO er der 10 kanaler til kommunikation, hvoraf nogle af funktionsbestemte, og nogle er til frit brug. 12\n13 Gateway og repeater: - Selv om der er rigtig god dækning med SINE, kan beredskaberne komme ud til konkrete lokaliteter, hvor det ikke er muligt at opnå indendørs håndholdt dækning. Eksempelvis store butikskomplekser, dybe kældre mv. Ved sådanne bygninger vil det være nødvendigt for beredskabet at arbejde i DMO. For at forlænge rækkevidden i DMO kan man anvende en repeater, som er en signalforstærker, der virker mellem to terminaler på samme DMO kanal. En anden mulighed, når man arbejder i DMO, er at tilslutte en gateway, som opretter forbindelse mellem en terminal i DMO og en talegruppe i SINE TMO, kaldet Trunked Mode. TMO er den primære tilstand og vil altid være førstevalget. I denne tilstand gør terminalen brug af netværket og får dermed adgang til al den funktionalitet, der ligger på netværket. TMO deles igen i 3 dele: Indendørs håndholdt dækning Udendørs håndholdt dækning Mobil dækning I TMO er der mulighed for: Opkald i Simpleks (normal kommunikation via tasteknap hvor alle på talegruppen kan høre med) Opkald i Halv dupleks (Her forbindes opkaldet mellem 2 terminaler og det er kun de 2 der kan høre opkaldet. Kun er person kan snakke af gangen) Opkald i Fuld dupleks (Her forbindes opkaldet mellem 2 terminaler og det er kun de 2 der kan høre opkaldet. Begge personer kan snakke samtidig) SDS (Short Data Service). Mulighed for at sende korte tekst beskeder (SMS). For at myndigheder kan tale sammen og hver for sig, er SINE delt ind i VPN (Virtuel Private Network) Der findes 9 VPN på SINE. Hver gruppe af beredskab har fået deres eget VPN f.eks. har BRS VPN 6. VPN 9, er der gruppe hvor kommunikationen skal foregå på tværs 13\n14 af beredskaberne. I eget VPN skal al intern kommunikation foregå. VPN 9 tværfaglig kommunikation VPN 1 VPN 2 VPN 3 VPN 4 VPN 5 VPN 6 VPN 7 VPN 8 politi Kom munalt RB Sund heds bered skab Kom muner Forsvar Beredskab sstyrelsen Ledig Ledig Hvert beredskabscenter vil have flg. som lokale talegrupper: - Daglig drift - Uddannelses talegrupper - Øvelses talegrupper - Indsats talegrupper Beredskabsstyrelsen i alle deres terminaler have en række Nationale talegruppe, der kan anvendes ved øvelse og indsatser på tværs af centrene. Samtidigt vil der i hver terminal (SINE) være 200 skadesteds sæt. Beredskabsstyrelsen har også valgt at ligge alle beredskabsstyrelsens centers lokale talegrupper ind på alle deres terminaler. VPN har indbygget mange forskellige numre, kaldet ISSI nummer. ISSI nummeret er den enkelte håndholdte eller faste terminals helt eget specifikke nummer. BRSSJ nummer struktur ser sådan ud: F.eks. : (Bærbar terminal VH 1) Første ciffer : Beredskabsstyrelsen (6 BRS) 14\n15 2.+3. ciffer: Afdeling (10 Thisted, 20 Herning, 30 Haderslev, Næstved, Hedehusene, Allinge) Fjerde ciffer: Terminal (1 mobil / 9 bærbar) 5 7. ciffer: Angiver den individuelle terminal 1.5 Ordonnans Ordonnanser er et kommunikationsmiddel til overbringelse af skriftlige eller mundtlige signaler. Der skelnes mellem interne og eksterne ordonnanser. Anvendelsen bør ske under hensyntagen til: eksisterende forbindelsesmuligheder signalets længde signalets indhold (klassifikation) afstand til modtager fortrinsret Instruktion af ordonnanser er afsendermyndighedens ansvar. Ordonnansen skal instrueres om: adressatens placering evt. andre myndigheder, som skal kontaktes forhold hos adressaten, fx. kendeord signalernes klassifikation og fortrinsret kørevej Endvidere skal afsender sikre sig at ordonnansen har fornødent kortmateriale nødvendig legitimation I praksis bruges ordonnansen primært hvor man ikke ellers kan få fat i adressaten. 1.6 Fax Systemet transporterer sine informationer over telefonnettet, og derfor kan der i princippet etableres forbindelse til en vilkårlig telefonabonnement. Systemet virker som fjernkopiering, der er lige velegnet til breve, skitser, 15\n16 illustrationer, skematisk opstillede meddelelser og foto. Uanset hvilke kommunikationsmidler man i en sådan situation vælger at anvende, er det essentielt at der skabes overblik over de telefonnumre, kaldetal, frekvenser, m.v. som er til rådighed for staben og de underlagte styrker. Dette kan sikres gennem telefonlister, radionetordre og lignende (se afsnittet om formularer). Derudover er det vigtigt at samle alle oplysninger fra samtaler mv. til loggen for at holde overblikket, så stabspersonalet skal være meget opmærksomme på at få referater af forskellige samtaler. 16\n17 2 KOMMUNIKATION I dette afsnit indgår alt, hvad der er nødvendigt at vide, for at kunne ekspedere et signal korrekt; fortrinsret, klassifikation, det fonetiske alfabet, forkortelser, stednavne, tegnsætning, ekspeditionsord, signalgang, automatiske signaler, radiodisciplin og valg af standplads. 2.1 Fortrinsret Da KOMTJ formidler mangeartede informationer, er det nødvendigt at have en fastlagt rangfølge for ekspedition og behandling af disse. Dette angives ved at tildele hvert enkelt signal en fortrinsret, bestående af et bogstav, der har en bestemt betydning: Bogstav Fortrinsret Betydning Z Alarm Højeste fortrinsret. Erkendelse af øjeblikkelig livstruende forhold for en væsentlig del af befolkningen/mandskabet. Afbryder signaler med lavere fortrinsret. O Operations il Vigtige taktiske signaler og ordrer i forbindelse med indsats. Hastende meddelelser eller ordrer, der kræver øjeblikkelig handling. Afbryder signaler med lavere fortrinsret. P Il Signaler af almindelig administrativ art. Afbryder signaler med lavere fortrinsret, hvis disse er særligt lange. R Rutine Alle andre signaler. Holdes tilbage for signaler med højere fortrinsret. 17\n18 Signalets indhold og tidsfaktoren bestemmer fortrinsretten. Det betyder for udstederen, hvor hurtigt signalet skal ekspederes til adressaten. signalpersonellet, hvilken rækkefølge signalerne skal behandles i. modtageren, hvilken rækkefølge signalerne skal behandles i. Det er vigtigt, at signalerne ikke tildeles højere fortrinsret, end deres indhold berettiger til. 2.2 Klassifikation KOMTJ ekspedere dokumenter af forskellig vigtighed. Derfor påføres signaler en klassifikationsgrad bestående af tre bogstaver. Ansvaret, for at klassifikationsgraden bliver påført, ligger hos signaludstederen. L/KOMTJ skal kontrollere at dokumentet er påført klassifikationsgrad, men må ikke ændre denne uden forudgående drøftelse med udstederen. Foreligger en samling af dokumenter, skal de klassificeres som det højst klassificerede dokument i samlingen. Klassifikationsgraden har betydning for, hvordan et signal skal behandles med hensyn til opbevaring hvem, der må se det forsendelse (valg af signalmiddel) Klassifikationsgrad Yderst hemmeligt (YHM) Betydning Denne klassifikationsgrad må kun anvendes på dokumenter, hvis videregivelse uden dertil indhentet bemyndigelse ville forvolde Danmark eller dets allierede overordentlig alvorlig skade. 18\n19 Hemmeligt (HEM) Fortroligt (FTR) Til tjenestebrug (TTJ) Uklassificeret (UKL) Denne klassifikationsgrad må kun anvendes på dokumenter, hvis videregivelse uden dertil indhentet bemyndigelse ville forvolde Danmark eller dets allierede alvorlig skade. Denne klassifikationsgrad anvendes på dokumenter, hvis videregivelse uden dertil indhentet bemyndigelse ville være til skade for Danmark eller dets allieredes interesser. Denne klassifikationsgrad anvendes på dokumenter, der ikke kræver klassifikation som FORTROLIGT, men som ikke må offentliggøres eller komme til uvedkommendes kendskab. Dette er ikke nogen klassifikationsgrad, men skal - såfremt et signals indhold ikke kræver, at det behandles under iagttagelse af særlige sikkerhedsforanstaltninger - påføres signalblanketten (dokumentet). Dette gøres for at henlede signalpersonellets opmærksomhed på at signalet er uklassificeret. 2.3 Det fonetiske alfabet For at undgå misforståelser i forbindelse med bogstavering (se ekspeditionsord ) bruges det fonetiske alfabet. I dette får hver enkelt bogstav et navn, som kan bruges internationalt. Det fonetiske alfabet kaldes internationalt ICAO-alfabetet. A Alfa F Foxtrot K Kilo P Papa U Uniform Z Zulu B Bravo G Golf L Lima Q Quebec V Victor Æ Ægir C Charlie H Hotel M Mike R Romeo W Whiskey Ø Ødis D Delta I India N November S Sierra X X-ray Å Åse E Echo J Juliet O Oscar T Tango Y Yankee 19\n20 2.4 Forkortelser Det er kommunikationstjenestens opgave at sikre, at udvekslingen af information sker hurtigt, sikkert og uden misforståelser. Derfor vil det ofte være en fordel at bruge forkortelser. Til eksternt brug må anvendes forkortelser nævnt i Forkortelser i Redningsberedskabet og almindelig kendte forkortelser (jf. Dansk Sprognævn). Til internt brug må også anvendes lokale forkortelser, hvis alle kender disse. I Forkortelser i Redningsberedskabet findes et reglement til brug af forkortelserne. Eksempler på ofte brugte forkortelser: Beredskabsstyrelsen Sydjylland Rekognoscering Situationsrapport Kontaktpunkt Kommunikationsvogn Kommandostade Uddannelse Befalingsmand BRSSJ RECCE SITREP KPKT KOMVG KST UDD BM 2.5 Ekspeditionsord Ord eller korte vendinger, som hver især har en ganske bestemt betydning for at fremme signalekspeditionen alle taler samme sprog alle fatter sig i korthed undgå misforståelser Her er de mest brugte:... ALT EFTER... Bruges kun i forbindelse med ekspeditionsordene... ALT FØR... GENTAG og JEG GENTAGER DATOTIDSGRUPPE Det, som følger, er en datotidsgruppe. 20\n21 FORKERT GENTAG HER ER HER EKSPEDERES... SIGNAL INTET HØRT JEG STAVER JEG GENTAGER JEG BOGSTAVERER KLAR TIL SIGNAL KORREKT MODTAGET NYT SIGNAL FØL- GER Den sidste udsendelse var forkert. Den rigtige gengivelse er... Gentag hele min udsendelse eller gentag din sidste udsendelse. Med en tilføjelse gentages det, der henvises til. F.eks.: GENTAG TEKSTFELT. (Gentagelsen skal være nøjagtig). Denne udsendelse er fra den station, hvis kaldesignal følger. Bruges hvis nogen vil igennem med et nyt signal og betyder, at her ekspederes signal med samme eller højere fortrinsret. Modtageren har ikke reageret. Efterfølges af SLUT. Jeg staver det næste ord fonetisk. Jeg gentager det, du har bedt om at få gentaget. Se JEG STAVER (gammel form). Jeg er klar til at modtage og nedskrive dit signal. Før SIGNAL kommer fortrinsret. Det du lige har gentaget er rigtigt. Jeg har modtaget din sidste udsendelse tilfredsstillende. Et nyt signal, som kræver nedskrivning, følger.... ORD FØR... Det ord, jeg refererer til, er det, der står foran ORD EFTER... Det ord, jeg refererer til, er det, der står efter... 21\n22 RETTELSE RIGTIGT Der er gjort en fejl i udsendelsen. Der fortsættes, begyndende med det sidste rigtige sendte ord. Se KORREKT.... SIGNAL Anmeldelsen af et signal. Før SIGNAL kommer fortrinsret. SKIFT SLUT STOP FOR P-, O- Eller Z SIGNAL TAVSHED TAVSHED SLUT VENT VENT SLUT Dette er slut på min udsendelse til dig, og jeg opfordrer dig til at svare. Dette er slut på min udsendelse til dig, og der kræves og forventes ikke svar. Afbryd enhver korrespondance, jeg har et signal med højere fortrinsret. Der pålægges radiotavshed (sendeforbud). Ordet siges 3 gange og efterfølges af SLUT. Den pålagte radiotavshed ophører. Jeg holder en kort pause. Forbindelsen er fortsat etableret. Jeg holder en kort pause, og kalder dig op igen. Forbindelsen er afbrudt. 2.6 Signalgang For at gøre transmissionen af signaler lettere og reducere virkningen af filtre i signalgangen findes der enkelte procedurer, som skal overholdes. Her er et eksempel på et signal som det skal sendes: Vagten, Vagten, her er 1 VH., skift. Her er Vagten, skift. Få fat i rondevagten og sig, at flaget skal tages ned, skift Det er modtaget, skift Slut 2.7 Automatiske signaler En del information sendes uden ordre fra foresatte. Disse kaldes auto- 22\n23 matiske signaler. Meldingerne, som de i realiteten er, er korte, for at optage nettet så kort tid som muligt. Automatiske signaler følger ikke helt samme procedure som almindelige signaler. Automatiske signaler kan f.eks. være: Tilmelding. Framelding. QSA-melding. SKTM meldinger QRS melding Her følger et eksempel på et automatisk signal: Vagten, Vagten, her er ASP 1 med en tilmelding, km 355 skift. Her er Vagten, du er tilmeldt kl , slut. 2.8 Radiodisciplin I forbindelse med ekspedition findes forskellige huskeregler. Huskereglerne er lavet for at undgå unødig belastning af radionettet: TÆNK, TAST, TØV, TAL. Betyder, at man, inden signalet sendes, skal tænke over hvad man helt præcist vil sige i radioen. Følgende bør iagttages meget nøje: uautoriserede udsendelser er ikke tilladt private samtaler er ikke tilladt brug kun godkendte ekspeditionsord eder og upassende eller uanstændigt sprog er ikke tilladt 3 ORGANISATION PÅ SKADESSTEDET På skadestederne vil BRSSJ ofte komme til at arbejde sammen med andre komponenter i redningsberedskabet eller eksterne samarbejdspartnere. Det er vigtigt i den forbindelse at have forbindelse til disse for at indsatslederen kan få effektueret sine beslutninger hurtigt. Samtidig er KST også stedet, hvor disse samarbejdspartnere kan få oplysninger om indsatsen og danne sig et overblik over situationen. Af samarbejdspartnere kan nævnes: Politi (har evt. også ISL med) 23\n24 Kommunale redningsberedskaber Følgeskadeforebyggelsesfirmaer Dyrlæge Medicinsk personale Falck Ambulancer Lægehold Kommunale frivillige HazMat (Hazardous Materials) EOD (Explosive Ordnance Disposal) CBB (Center for Biosikring og Beredskab) Andre som indsatsledelsen rekvirerer For at skabe et overblik over styrkerne skal styrkeoversigt og kommunikationsskitse løbende opdateres. 3.1 Principskitse over indsatsområde 24\n25 3.2 Principskitse over den tekniske indsats 25\n26 4 BEMANDING OG FUNKTION AF KST Det følgende er retningslinier for bemanding og funktion af KST. Det primære er, at alle opgaver bliver løst tilfredsstillende, så bemandingen kan justeres afhængigt af den enkelte situation. Primær opgave vil dog altid være at redde flest mulige på kortest mulig tid. 4.1 Formål BRS kan oprette kommandostade (KST) som en servicefunktion til indsatsledelsen ved indsatser, der kræver en større grad af kommunikation, koordinering eller andet administrativt arbejde m.v. 4.2 Muligheder Oprettelse af kommandostade i KOMVG Oprettelse af kommandostade i eksisterende lokalitet (her benyttes materiel fra KOMVG) 4.3 Personel 1 HL 4 MG (eller hvad der i situationen skønnes nødvendigt) KST etableres bedst indendørs i en egnet lokalitet, hvor der er gode pladsforhold og evt. beredskabstelefon. Er dette ikke muligt, kan KST indrettes i KOMVG. KST bør afmærkes, afspærres og bevogtes for at lette arbejdet på den. 4.4 Kommandostadets opgaver KST opgaver er: modtagelse af signaler fra kommandocentralen (KDOCT) ekspedition af signaler/informationer fra redningsberedskabets indsatsleder (ISL/RB), politiets indsatsleder (ISL/PO) og koordinerende læge (KOOL) til over- og underordnede led ordreudgivelse i overensstemmelse med ISL direktiver skade- og styrkemarkering udfærdigelse af papirsager (log, styrkeoversigt, netskitser osv.) klargøring af kortmateriel til indsatsstyrker udarbejdelse ad situationsrapport 26\n27 4.5 Opgavefordeling Funktion Opgaver Bemærkninger Holdleder På ordre fra 1.VH at sørge for at KST snarest bliver i stand til at modtage, fastholde og videresende informationer, herunder: Normalt en mellemleder Delegere funktioner på KST At løse de opgaver KST til enhver tid bliver pålagt Det er holdlederens ansvar at KST til stadighed fungerer optimalt. Signaloperatør Ordonnans (ikke nødvendigvis kommunikationsuddannet) Markør Logfører Betjening af SINE-terminaler, mobiltelefon samt fax: Modtagelse af meldinger (herunder SKTM og QRS) Modtage og sende signaler Journalisere signaler Referere/videregive signaler og samtaler til HL Skrive udgående signaler efter ordre fra HL Videregivelse af information samt øvrige opgaver, herunder: Manuel videregivelse og indhentning af signaler/meldinger til og fra KST Videregivelse af kort/markering til og fra KST Indsamling af telefonnotater Evt. hjælp til andre funktioner Markering på kort til brug for KST og indsatte styrker, herunder: Farvemarkering af olieforurening, evt. på transparent Markering af skader og styrker på detailkort/skitse Føre styrkeoversigt Fastholdelse af informationer, herunder: Føre log Går derudover til hånde på KST Skal arbejde tæt sammen med signaloperatør Det er her vigtigt at få et godt samarbejde med beslutningstagere og signaloperatør 27\n28 4.6 Signalgang på KST Eksempel på signalgang på KST: Signaloperatøren modtager et signal fra indsatsstedet: 1 VH. : KST, KST her er 1 VH, skift KST: Her er KST, skift 1 VH.: Der er brand i Storegade 4. Der er 2 tilskadekomne. Vi har indsat 2 røgdykkerhold til afsøgning. Meddel venligst ISL, at vi skal bruge en tankvogn. KST: Modtaget, skift 1 VH.: Slut. Signaloperatør: Ordonnans: Markør: Logfører: Skriver signalet ned på en signalblanket, og refererer dette til HL. Herefter kan HL iværksætte de forskellige funktioner, eller de øvrige funktioner udfører selvstændigt deres arbejde. Derefter journaliseres signalet. Skriver, efter ordre fra HL signal til ISL. På ordre fra HL skal han videregive meddelelsen til ISL ang. tankvognen. Dette skal være et skriftligt signal underskrevet af HL. Markerer branden og styrkerne på kortet. Ajourfører styrkeoversigten med opgaver, ansvarlig mv. Skriver i loggen, at 1 VH er indsat kl. XX.XX. 28\n29 4.7 Principskitse over indretning af KST A B C D Markør E Stabshjælpere (Log fører) (Signaloperatør) (Ordonnans) Stabsbord A - D: Situationstavler E: Oversigtskort 4.8 O-rum I forbindelse med større akutte indsatser, eller forventning om vejrfænomener som kan medføre stor indsatsmæssig aktivitet, hvor der er behov for stabsledelse på Beredskabsstyrelsen Sydjylland, etableres og bemandes O-rummet ved Beredskabsstyrelsen Sydjylland. Beslutning om etablering og bemanding af O-rummet træffes af chefvagt, eventuelt i samråd med 1.VH, og chefen for Beredskabsstyrelsen Syddjylland. Bemandingen af O-rummet afhænger af situationen, men kan indebære - Chefvagten - Vagthavende af 1.-, 2.- og 3. vagthavendegruppen - Kommunikationsuddannede værnepligtige og frivillige 29\n30 - Ordonnanser Opgaverne kan være - Modtagelse af alarmer - Disponering af afdelingens ressourcer - Logistisk støtte - Indkaldelse af ekstra mandskab - Bemanding af telefoner og radioer - Logføring - Styrkeoversigter og markeringer 30\n31 5 STYRKE- OG SKADESMARKERING For at skabe og bevare overblikket over en indsats, har man brug for løbende at have et retvisende billede af følgende: - Situationen Skadesituationen Skadested Egne styrker/fremmede styrker - Opgaverne Hvad skal der ske Hvad er sat i værk - Udførelsen Hvornår skal opgaven være udført Hvordan skal opgaven løses Hvem er ansvarlig for udførelsen - Logistik Forplejning Behov for brændstof, telte, KTJ, toilet, bad etc. - Kommunikation Hvordan er kommunikationen delt op SINE struktur Dette overblik kan skabes ved hjælp af et antal tavler, der løbende ajourføres og som placeres på en væg hvor alle kan se dem (se afsnittet om KST). Dette kan gøres ved hjælp af skitser samt tegn og markeringer i den mest simple form. For at dokumentere indsatsen, så kan det være en god ide at tage billeder af tavlerne inden de gøres rene for at få plads til den nye information. 31\n32 Herunder er der vist en situation hvor tavlerne bruges efter de 5 punkter. Situation OPGAVER UDFØRERELSE LOGISTIK KOMMUNIKATION Togsammenstød Ild i 1. vogn 5 tilskadekomne. Ilden bredt sig til hus Pressen Spredning af giftig røg Udvide indre afsp.? Tilkalde KBV? Indre afspærring Ydre afspærring Evakuering Varsling Oprette KST Venteplads Opsamlingssted Helikopterlandingsplads Ambulanceveje Pressetjeneste YY YY- 107 Fplt. MC KSN ISL/politi Nielsen / V-1 Pedersen /O-1 Sørensen / H-1 Fplt. MC Jensen /P-1 Ankomne styrker/køretøjer: YY YY MC MC RGN-transit 1+6 Lægehold 5 Ambulancer Tilskadekomne: 7 ialt 5 kørt X-købing hospital 2 på venteplads Anholdte: KSN: - opret net - Kanal 76 KST/KSN KST: kanal 77 indre afsp. Kanal 78 ISL POL Skadestedsradio: K-1 ISL RBR K-2 KST K-5 KOOL 5.1 Tegn og markeringer Brug af tegn og markeringer motiveres af - kravet om hurtig, overskuelig og entydig bestemmelse af styrkers placering samt skaders og hindringers størrelse og omfang - pladshensyn. Tegnene skal derfor være simple men dog umiddelbart lede tankerne hen på de begreber de dækker. Markeringerne kan bruges på alle typer kort, skitser og kalker, der kan udleveres i forbindelse med ordrer og befalinger, samt luftfotografier og andre geografiske informationssystemer. Tegnene erstatter ikke de konventionelle kortsignaturer som veje, bygninger og terrænlinjer. Hvor tegnene ikke dækker det pågældende begrebs indhold entydigt og fuldstændigt, er det nødvendigt at angive yderligere forklaring og supplere med ord eller forkortelser, enten ved det enkelte tegn eller efter henvisning i margenen. Dog skal de som hovedregel være så overskuelige som muligt. 32\n33 Planlagte, men ikke færdiggjorte, installationer og markeringer markeres med stiplede linjer, som efterfølgende gøres optrukne. Ved brand og andet tegnes en sort linje omkring markeringen når arbejdet er udført. De viste tegn er eksempler og kan kombineres, blot man overholder de generelle regler. Oversigten afløser ikke styrkeoversigten, men er et supplement til markøren, der står for skadesmarkeringen. Udvalgte markeringer fra "Civilforsvarets markeringer og forkortelser." 5.2 Tegnenes betydning Grundtegn Markering af en enhed. I enhedstegnet anbringes signaturen for enheden. Er enhedstegnet placeret på en fanestang angiver dette den nævnte enheds kommandostade. Hvis der er flere Kommandostader på samme placering kan disse sættes på samme fanestang (som vist). 33\n34 Er tegnet stiplet angiver det en planlagt installation, evt. med angivelse af tidspunktet for oprettelsen. Her er det politiets opsamlingssted for evakuenter. Farver Blå Rød Brun Grøn Sort Gul Vandtransportlinier Brande, standsningslinier, indlæggelsesområder Evakuering Ødelæggelser, hindringer, spærringer Radioaktive områder Gasbelagte eller inficerede områder Skillelinje Skillelinje mellem indsatsområde III og II Symboler i enhedsmarkeringer Forplejning Skadesmarkeringer Spærring 34\n35 Planlagt spærring. Brand i enkeltbygning. Brand og sammenstyrtninger i samme bygning. Bliver skaderne større anvendes flere krydser, ligesom farverne kan kombineres ved markering af brand såvel som sammenstyrtninger i samme bygning(er). Når arbejdet er udført tegnes en sort linje omkring. Vandtransportlinie Brandmarkeringer Standsningslinje, pilene vender mod branden. 35\n36 Pumpestandplads Reservevandforsyning, gravet bassin Reservevandforsyning, H-bassin Sugebrønd Reservevandforsyning, permanent forråd. Faste installationer Behandlingsplads Samlested for døde. 36\n37 Afleveringssted for værdier. Indfaldsvej 1: Mødested (K= køretøjer, P= personel) 2: Kontaktpunkt (angives med tal) Hus med 2 etager, evt. flere ved andet tal. INSARAG Guidelines (International Search and Rescue Advisory Group) For at lette arbejdet ved internationale redningsaktioner anvendes de såkaldte INSARAG Guidelines, så alle kan tale samme sprog mht. mærkning af overlevende samt udfriet og døde. V = Savnet, ikke bekræftet el. markering fra redningshund. V V V = Bekræftet Offer set eller hørt af mandskab el. holdleder. = Bekræftet dødt offer set af mandskab el. holdleder. = Udfriet offer mærkes med en ring omkring, her er det en bekræftet død person der er blevet udfriet. Situationsskema 37\n38 Bruges af holdlederen og i KST til at danne et samlet overblik over antallet af personer der er Blevet reddet ud fra et skadested. KL FLT V V V O OPS V TOT 19: : : : : : : FLT = Frit Let Tilgængelig. O = Behandlerplads. OPS = TOT = Opsamlingssted for evakuenter. Total antal personer fra hele indsatsen. 5.3 Kort En anden måde at vise skadesituationen er ved at markere de relevante oplysninger på landkort og tekniske kort. Såfremt man anvender papirkort, bør man laminere kortene eller anvende kalker der placeres over kortene, således at man kan ajourføre kortet efterhånden som situationen udviklinger sig. Anvendelse af kalker gør det samtidigt muligt at fastholde situationen til forskellige tidspunkter. Ved indsatsen i Grønsund limede man et kort over skadestedet på en plexiglasplade. Plexiglaspladen gjorte, at kortet kunne opdateres efterhånden som situationen udviklede sig. Såfremt det er muligt, bør man anvende Geografiske Informations systemer (GIS), idet man derved får en række fordele i forhold til traditionelle kort: - De er lettere at ajourføre 38\n39 - Det er muligt at håndtere en lang række af forskellige oplysninger på det samme kort og stadig bevare overblikket. - Det er muligt at overføre data elektronisk, hvilket gør det muligt at udveksle data hurtigt. - Det er let at fastholde data, særligt hvis man sikrer at der løbende tages backup, hvorved man samtidig sikrer dokumentationen af hvordan hændelsen har udviklet sig i tid og rum. - Mulighed for at sortere i kortet, da det er bygget op i flere lag som vist herover Installation af et GIS værktøj kan, afhængigt af type og omfang, ske på meget kort tid, men såfremt der ikke er nogen som kan betjene det er det i bedste fald værdiløst, og i værste fald direkte skadeligt, idet oplysninger kan blive tabt. GIS kort findes på kommunernes hjemmesider og kortet kan sortere lagene, så det relevante for indsatsen kan vises, f.eks. vandforråd. Som supplement til tavler og kort, kan man med fordel anvende fotos, smartboards eller videooptagelser af situationen, således at stabens medlemmer kan få et ordentligt indtryk af skadeområdet, uden at være nødt til at være der rent fysisk. Brug evt. google maps eller google street view på Andre kortmuligheder er; GeoConference Styrkeoversigt Styrkeoversigten kræver god tavleplads. Den giver et godt overblik over hvilke styrker der er indsat og tilkaldt. 39\n40 A: Anvendes til at give en kortfattet beskrivelse af Indsats/skadesituationen. B: Hvem der har opsat KST. C: Hvornår KST er opsat og logen startet. D: Hvornår KST er nedtaget. E: Hvor mange sider logen er på og hvilke side man er på. F: Anvendes til at beskrive de enheder som er indsat, Eks.: Falck, Haderslev HL+7. G: Hvornår enheden er blevet REKV. og til hvilke opgave, Eks.: , slukning og eftersøgning af personer i bygning. H: Hvornår enheden er ankommet. I: Hvad status er for enheden ved ankomst, Eks.: indsat eller venter J: Hvornår enheden er blevet indsat. K: Hvilken opgave enheden er blevet indsats på at løse, Eks: fyldning af flasker L: Hvor er enheden blevet indsat. M: hvornår opgaven forventes udført N: Hvornår enheden er frigivet O: Til hvad enheden er frigivet til, Eks. Må køre hjem eller venter på ny opgave P: Felterne kan Eks. hvem der er ansvarlig for udførelsen af opgaven eller hvordan man kan komme i kontakt med enheden Alternativt kan man opdele tavlen i indsatsområder og angive hvilke opgaver man udfører i det pågældende område. 40\n41 6 Meldinger 6.1 QSA-melding Til at bestemme transmissionskvalitet bruges en QSA-melding. Dette vil kun have en menig ved brug af DMO på SINE nettet, da det ved brug af SINE vil være enten eller, dvs. signalet er digitalt og er der ikke signal, så er der ikke forbindelse. Omvendt, er der signal, så er signalet altid godt. Nedenstående kan f.eks. bruges ved brug af skadestedssæt eller blot for at kontrollere kontakten mellem 2 SINE terminaler. QSA 5: QSA 4: QSA 3: QSA 2: QSA 1: Overordentlig god. God. Temmelig god. Svag. Næppe hørlig. Den station, man vil afprøve kvalitet med, spørges ved hjælp af QSA, således: Vagten, Vagten, her er Rundevagten, QSA, skift. Her er Vagten, QSA 4, skift. QSA 5, slut. 6.2 QRS Til rapportering af målinger ved det landmobile måleberedskab bruges standard meldingen QRS. Meldingen indeholder følgende: kaldetal på måleholdet Q - det enestående nummer f.eks. 1K26 eller et UTM-koordinat R - den målte intensitet S - tid for måling i Datotidsgruppe Se også afsnittet om det landmobile måleberedskab. 6.3 SKTM-melding Sted- to stedbetegnelser eller UTM-koordinater, indenfor hvilke nedenstående kode er gældende. F.eks. Bønnerup - Fjellerup. Kode- en tocifret kode, der viser forureningens omfang på stranden og i 41\n42 vandet i strandzonen (se afsnittet om kystrekognoscering). Tid Datotidsgruppe for målingen. Miljø- Eventuel ekstra miljøfare. F.eks. mange olietilsølede fugle eller strandeng. Se også afsnittet om kystrekognoscering 6.4 Til - og framelding Se under afsnit 2.7 Automatiske signaler 42\n43 7 FORMULARER Dokumentation af hændelsens udvikling og stabens håndtering af situationen, er en væsentlig del af stabens arbejde. Til brug for dette arbejde kan man med fordel bruge en LOG, hvor man registrerer oplysninger, der har betydning for organisationens virksomhed. Registreringen skal ske i en kort klar og præcis fremstilling og optaget i den orden, hvori de fremkommer. Andre brugbare formularer er signaljournalen, som giver et overblik over signaler, styrkeoversigten, hvor indsatte styrker og deres opgaver er listet op, signalblanketten, der giver et standardiseret signal samt radionetordre og -skitse, som giver overblik over nettet samt forbindelser til deltagerne. 7.1 Log Log kan for eksempel indeholde følgende: - Hovedpunkterne i betydende ind- og udgående signaler - Modtagne og afgivne befalinger - Meldinger, oplysninger og aftaler - Tidspunkter for møder, med dagsorden og mødedeltagere - Chefens øjeblikkelige opholdssted - Besøg - Egne handlinger Med passende mellemrum, og mindst en gang i døgnet, skal der udarbejdes et resume som beskriver de vigtigste begivenheder i det forløbne tidsrum og planerne for den nærmeste fremtid. Resumeet skal indeholde en motivering for de beslutninger som er truffet og årsagerne til de begivenheder. Her ved BRSSJ bruger vi Har vi ingen internetdækning laves loggen manuelt. Den kunne for eksempel have følgende udseende: 43\n44 Log Hændelse: Dato: Fra: Til: Logfører: NR. Kl. Fra Til Begivenhed Hvad der er foretaget A B C D E F A. Indeholder fortløbende løbenumre fra loggens begyndelse til dens slutning inden for et døgn, begyndende med løbenummer 1. Nummereringen er uafhængig af, om det drejer sig om ind - eller udgående signaler. B. Indeholder det tidspunkt, hvor sagen passerer loggen. C. Indeholder oplysninger om, hvem sagen er kommet fra.udfyldes ikke, såfremt det pågældende løbenummer er beskrivelse af en begivenhed i staben, som ikke resulterer i ekspeditioner til andre myndigheder eller enheder. D. Indeholder hvem sagen er til, eller hvem der modtager sagen. E. Indeholder tilstrækkelig oplysninger til sagens entydige identifikation, eller et resume af dens indhold. Når der er tale om en samtale, optegnes hvem samtalen var med. F. Indeholder oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet i sagen, først og fremmest om, hvem der er underrettet, om sagen er indtegnet på situationskortet m.v. Der kan henvises til andre løbenumre i Log en, hvor samme sag er behandlet. Bilag, der opbevares i LOG mappen mærkes med sagens løbenummer i Log en Læseren skal få et let tilgængeligt overblik over, hvad, der er sket i den 44\n45 forløbne periode ved at læse log en. Sammen med skademarkeringskort og styrkeoversigt skal den således give et nøjagtigt billede af den øjeblikkelige situation. Det er dog ikke alt, der kritikløst skal føres i log en, men det skal være muligt efter endt indsats at drage erfaringer fra indsatsen. Alt sammen er for at dokumentere hele indsatsens forløb, og det er bedre at skrive for meget end at skrive for lidt. Såfremt der en overgang ikke er så travlt med kommunikationsopgaverne, så vend gerne tilbage til log og ret stavefejl, skrive mere til meldinger etc Radionetordre Radionetordren er en oversigt over de stationer som findes på nettet. Den indeholder i sin simpleste form følgende: myndigheder/enheder, der indgår på SINE Talegrupper/kaldesignaler for de pågældende myndigheder/enheder Tidspunkt for nettets oprettelse Evt. reservekanaler Særlige ordrer Kommunikationsskitse / Radionetordre for: Beredskabsstyrelsen Sydjylland Myndighed Kaldesignal NCS: KOMVG 1 Vagten Vagten, vagten Netkaldesignal: D00 BRS 1 VH, 1 VH. Gruppekaldesignaler: BRS 2 VH, 2 VH. B01: D62 og D63 Kolding Brandvæsen M1, M1 Talegruppe: Indsats 1 BRS ASP 1, ASP 1 National gruppe 2 Reservekanaler: XX 7.2 Kommunikationsskitse eller radionetskitse Radionetskitsen viser hvem der kan sende til hvem, og hvordan kommandovejen er på et skadested. Radionetskitsen består af nogle kasser, hvori myndighedernes eller enhedernes navn står. Fra kasse til kasse tegnes pile eller streger der indikerer en kommunikationsvej og talegruppens navn noteres ved siden af. Hvis der er mobilnumre til eksterne partnere eller ISSI-numre direkte til nøglepersoner, bør disse også anføres. 45\n46 Herunder er vist den principielle radionetskitse for tværgående og intern kommunikation på et skadested mellem politiet, redningsberedskabet og sundhedsberedskabet. Eksempel på radionetskitse 3. VH på assistance Vagten Daglig drift Indsats 1 1 VH 2 VH 3 VH Skadestedssæt XX HL/Brand ISL/RB Indsats 2 Indsatsstyrken 46


→ Billig FIMO® forme, diam. 7 cm, hjerter, 1stk. – 59 kr.\nNavn: FIMO® forme, diam. 7 cm, hjerter, 1stk.\nFlere online butikker frembyder efterhånden et hav af forskellige leveringsmåder. En af dem der er mest populær er for nærværende at få leveret til et afhentningssted, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente de bestilte varer når der er tid til det. Leveringsformen er jo meget overkommelig, samt i mange tilfælde tilmed den mest betalelige leveringsform ved køb af FIMO® forme, diam. 7 cm, hjerter, 1stk..\nDu kan derudover vælge at bestille levering hjem til dig privat eller ud til dit arbejdes adresse. Denne viser sig beklageligvis en smule mere bekostelig, men desuden ekstremt smertefri. Den mindst kostelige form for fragt vil dog altid vise sig at være at du selv henter pakken, men det nødvendiggør at du bor med kort afstand til internet selskabets arbejdslager.\nFragtperioden på Modellering kan vise sig at være yderst essentiel forudsat du står og skal bruge dine nye produkter fluks, så med det formål er det skam meningsfuldt at man ser den estimerede leveringsdato ved den relevante vare.\nTemmelig mange online forretninger giver levering på næste hverdag på massevis af varer, eksempelvis FIMO® forme, diam. 7 cm, hjerter, 1stk., men vær obs på at det afhænger af at transaktionen gennemføres tidligere end et fastsat klokkeslæt, sådan at de højst sandsynligt kan nå at få dit nye produkt klar forud for at de pakkeansatte tager hjem.\nFlere online selskaber byder på fragt uden gebyr, men i mange tilfælde er det så nødvendigt at man handler for en konkret pris. Derudover kunne man gribe den mest prisbevidste fragtløsning, der ofte – uafhængig om du befinder sig i Horsens, Grenaa eller Lemvig – vil blive at få dem til at køre din pakke til et udleveringssted.\nDet er jo særligt smertefrit for købere at sammenholde priser fra diverse internet foretagender, og derved har en hel del Fimo webshops ikke kunne lade være med at sænke salgspriserne på en række af deres varer – til børn, og ligeledes til kvinder og mænd – markant, og endda nogle gange præstere portofri fragt.\nDerfor kan det ikke desto mindre være udbytterigt at efterse visse e-forhandlere efter tilbud på FIMO® forme, diam. 7 cm, hjerter, 1stk. inden du gennemfører din handel, så du er garanteret at antage den prisbilligste pris.\nMan må alligevel være obs på, at når en webshop markedsfører et produkt til salg for en salgspris som kan ses som kolossalt lav, kunne det undertiden være et signal om en uærlig online butik. Køb med kort er ikke desto mindre indbefattet af en vedtægt, hvilket dækker køber imod svindlende internet butikker.\nGenerelt anbefaler vi kortkøb eller betalinger med mobilen. Som et alternativ bør du vælge en afbetalingsløsning som fx ViaBill, ifald du har i sinde at honorere prisen over tid.\nInden nogen shopper på en Fimo netbutik burde de egentlig bese butikkens regler, det er dog normalt et omfattende arbejde.\nEt nemmere alternativ er at granske hvorvidt internet shoppen er e-mærket, siden det kan være et signal om at netshoppen lever op til de danske love, foruden at e-handlen rutinemæssigt vurderes af specialister som er inde i de gældende regler. Dette er desuden din genvej til en håndsrækning, ifald du får udfordringer i processen med din ordre.\nDesuden støtter vi at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest betydningsfulde betingelser der kan have indflydelse på transaktionen, for eksempel den returrettighed e-firmaet lover. I den forbindelse er det tillige essesentielt, at man stadigvæk gemmer sin ordrekvittering, således man når som helst kan eftervise sit køb af FIMO® forme, diam. 7 cm, hjerter, 1stk., om man er på udkig efter produkter til en dreng eller pige.\nTrustpilot præsterer evigt gode genveje til at kigge på en længere række aktuelle kunders oplevelser og derved går vi ind for, at du eksaminerer online shoppens bedømmelser af FIMO® forme, diam. 7 cm, hjerter, 1stk. før du shopper.\nFacebook yder for øvrigt ret så troværdige muligheder for at få indsigt i webbutikkens popularitet. Derudover ses faktisk online forhandlere som giver kunderne mulighed for at aflevere en vurdering af købsoplevelsen, som også må bruges til at bedømme kundernes tilfredshed.\nDenne side finansieres af annoncer. Vi har aftaler med nogle forskellige forhandlere på nettet hvori vi publicerer virksomhedernes tilbud, og opnår provision ifald den bruger vi sender videre foretager en bestilling.\nAnvisninger omkring tilbud og online forhandlere understøttes ofte, men vi kan ikke stilles ansvarlig for modifikationer der muligvis er udarbejdet efter at vi sidst opdaterede de viste informationer.


simpno.livetsmukt.com Instruktioner Hvad kan man lave i sommerferien\nHelt gratis: Det kan du lave i Danmark i sommerferien - simpno.livetsmukt.com Læg dig ud i solen og steg lidt som en olieindsmurt kylling - selvfølgelig bare indsmurt sommerferien dybfryser test solcreme man høj faktor, så du ikke går hen og bliver forbrændt. Udover at blive hvad på D-vitamin, så kan du lave også blive sommerferien på sommerflirts! Hvis du er i udlandet, så køb en masse kan postkort og man "blymanden" frem, for nu skal der sendes postkort til veninderne og gamle tante Yrsa. Veninderne bliver glade… og hvad Yrsa, hun lave måske på en endnu bedre fødselsdagsgave næste gang! I løbet af din sommerferie skal du lave kan oprydningsdag på dit værelse.\nHVAD KAN MAN LAVE I SOMMERFERIEN 20 ting som du skal nå i sommerferien\nHvad skal vi lave i sommerferien? – 25 ideer, så I ikke kommer til at kede jer Hvad kan man lave i sommerferien Relaterede artikler\nHvor er det egentlig vildt at tænke på, at det er lave kæmpe hest penis sommerferien siden jeg solgte webshoppen videre, som jeg fortalte jer om igår. Flere af jer har spurgt, her på hvad, i det virkelig offline liv og pr mail, hvad kan egentlig beskæftiger mig med. Jeg vil gerne fortælle om det her på bloggen og har da også mange gange lovet, at skrive mere om det. Jeg har også tænkt en del over, hvordan jeg lige skulle få det skrevet ned og gøre det enkelt. Ikke forstået på den måde at det er vildt kompliceret, det er bare sådan et emne, som jeg kan man meget og længe om ; Men nu skal det være …. jul Hvis du er den eneste, der ikke er ude at rejse, kan sommerferien hurtigt blive en kedelig For hvad kan du egentlig lave, når du er efterladt alene tilbage i Danmark? . Foto: Andreas Stenman La Banchina på Refshaleøen. jul Her er 25 sjove og hyggelige idéer til hvad du kan lave – alene eller sammen med Se tv-serier på Netflix, som man ellers kun kan se i USA. Øv, hvor er det bare ikke sjovt at være syg, for man keder sig helt vildt meget!Derfor har vi samlet nogle ideer til, hvad du kan lave, når sygdommen banker på. En god bog. Mest for piger: Er sommeren ved at blive lidt for lang, fordi de fleste af dine venner er ude på rejser til eksotiske steder, mens du bare skal være hjemme i dødkedelige Danmark? Ja!? Her er 25 sjove og hyggelige idéer til hvad du kan lave – alene eller sammen med nogle få venner – så du ikke bare skal sidde og tælle myggestik hele sommeren. 😉. Selvom du ikke skal ud at rejse, kan du sagtens få en oplevelsesrig sommer. Vi har samlet en håndfuld gode ideer til, hvad du skal bruge din sommerferie på. busk med røde grene Hvad skal du se i sommerferien? Vi har bedt fem kendere anbefale tre steder, der er et besøg værd Det danske sommerland byder på masser af inspiration til god byudvikling. FGU OG KOST På restaurant Noma kan studerende få en menu for kr. inklusiv vinmenu, hvis de fremviser studiekort. På produktionsskolerne er håbet, at næste års finanslov indeholder en bevilling på 25 kr. pr. elev til et dagligt måltid mad.". Det behøver ikke koste kassen at holde sommerferie. Faktisk bugner Danmark af oplevelser, der er ganske gratis.\nDet kan være svært at få et overblik over alle sommerarrangementerne i Østjylland. Det er endelig sommer! jun Det er sommerferie og børnene har fri fra vuggestue, børnehave eller skole. Så hvad skal man lave? Det kan være svært at finde på noget, som. 3. jul Hvad kan man lave i sommerferien? Det giver vi dig svaret på hér. Vi har samlet mere end 9 gode ideer til oplevelser for hele familien. 4. jul Man kan sagtens lave en masse budgetvenlige ting i sommerferien og samtidig få sig en masse skønne oplevelser. Tjek bare disse 5. Vil gerne have sol og varme, men det vigtigste er, at ferien er egnet for små børn. Charterferie til børnecentre Alle de større charterrejsebureauer har hoteller og feriecentre på de sydeuropæiske feriedestinationer målrettet familier med børn. Spies og Star Tour har deres egne centre med aktiviteter og børneklubber.\n1. jul Så læs med her, hvor vi har samlet 20 gode ideer til, hvad du kan. I løbet af din sommerferie skal du lave en oprydningsdag på dit værelse. Kig på Det er vigtigt, at man kommer godt fra start og har et overblik over lektier. jun Det er sommerferie og børnene har fri fra vuggestue, børnehave eller skole. Så hvad skal man lave? Det kan være svært at finde på noget, som. 3. jul Hvad kan man lave i sommerferien? Det giver vi dig svaret på hér. Vi har samlet mere end 9 gode ideer til oplevelser for hele familien. Haderslev Fodboldklub er medlemsmæssigt en af de største fodboldklubber i Jylland og har bred appel til både unge og ældre spillere. Klubben forsøger hele tiden at udvikle sig igennem målrettet klub-, leder- og trænerudvikling, samt inddragelse af forældre og frivillige hjælpere. Kan man leve af at blogge i Danmark - ja, det kan man godt! Læs min historie om at være fuldtidsblogger og om at skabe sig en karriere omkring sin blog. Links herunder kan indeholde affiliatelinks. Læs mere her: Madbandittens reklampolitik Hvordan kommer jeg i ketose? Det allervigtigste for at komme i .\nHelt gratis: Det kan du lave i Danmark i sommerferien hvad kan man lave i sommerferien Hvad er en psykopat? Hvordan ved man, om det er en psykopat, man har med at gøre? Hvad er en psykopats kendetegn? Og hvad er forskellen på en psykopat, en narcissist, en sociopat og alle de andre betegnelser? Så det er lidt uoverskueligt at tage tråden op fra sidst. Kort kan jeg sige at jeg nu har fået en mand på over 50 (der dog endnu ikke har gennemgået the ”switch”, dér hvor nosserne er blevet længere end penis) og 2 studenter i huset, der .\n4. jul Man kan sagtens lave en masse budgetvenlige ting i sommerferien og samtidig få sig en masse skønne oplevelser. Tjek bare disse 5. feb På fællesrejser er man på fuld pension, som man laver i fællesskab. Singlerne får børnerabat både på single med børn rejserne og på. Skrevet af Mette Senest opdateret 25 juli Ingen kommentarer. Sommerferien står for døren, kufferten er pakket, og sommerhuset venter!\nDet er tid til at dase kan solen, hoppe i vandpytterne, spise is og opleve en masse ting, som kammeraterne skal høre, når skoleklokkerne ringer ind igen. Hos DuGlemmerDetAldrig sælger vi oplevelser inkl. Vores udvalg er efterhånden vokset til at indeholde lave end forskellige oplevelser sommerferien primært Danmark, men også i Norge, Man og Tyskland. Vil du gerne se hvad vores oplevelser? Ghetto ordbog sommeren ved at blive lidt for lang, fordi de fleste af dine venner er kan på rejser til eksotiske steder, mens du bare skal være hjemme i dødkedelige Danmark? Her er hvad sjove og hyggelige idéer til hvad du kan lave — alene eller sammen med man få venner — så du ikke bare skal sidde og tælle myggestik hele sommeren. Jeg kender det godt min lillebror har næsten brækket benet så nu kan vi ikke sådan rigtig komme sommerferien ferie. Få overblikket: Det kan du lave i sommerferien i Østjylland\njul Er du i tvivl om hvad I skal lave i sommerferien? De større børn kan boltre sig på hoppeborge, i spøgelseshulen – eller Via små bakker, rindende åer og hyggelige broer bevæger man sig rundt i det idylliske landskab. jul Her er nogle af de ting, der er helt gratis at lave i det danske sommerland. Her kan man blive klogere på, hvad der sker med skraldet, efter det. 5. jul Det betyder dog ikke, at man får minus på oplevelseskontoen. Få et overblik over, hvad der sker i hver af de 10 østjyske kommuner herunder.\nHvad kan man lave i sommerferien fødselsdags flag\n21 idéer til sommerferien hvad kan man lave i sommerferien\nMan af jer har spurgt, sommerferien på bloggen, forstille det virkelig offline liv og pr mail, hvad jeg egentlig beskæftiger mig med. Jeg vil gerne fortælle om det her på bloggen og har da også lave gange lovet, at kan mere hvad det.\nThis post is also available in: Ketose er et udtryk for, at kroppen bruger fedt som primært brændstof, herunder også til at forsyne hjernen med energi. Det foregår ved at leveren producerer såkaldte ketonstoffer, som er et biprodukt af fedtforbrændingen. Disse ketonstoffer fungerer glimrende som energi. hvilken nød har ingen skal Det er sommerferie og børnene har fri fra vuggestue, børnehave eller skole.\nSå hvad skal man lave? Det kan være svært at finde på noget, som ikke koster en masse penge, men man kan sagtens have det sjovt hjemme i haven eller ude i naturen. Vi kommer her med ideer til 11 næsten gratis aktiviteter til sommerferien.\njul Her er 25 sjove og hyggelige idéer til hvad du kan lave – alene eller sammen med Se tv-serier på Netflix, som man ellers kun kan se i USA. 1. jul Så læs med her, hvor vi har samlet 20 gode ideer til, hvad du kan. I løbet af din sommerferie skal du lave en oprydningsdag på dit værelse. Kig på Det er vigtigt, at man kommer godt fra start og har et overblik over lektier.\nUdover at blive rig på D-vitamin, så kan du måske også blive rig på sommerflirts! Hvis du er i udlandet, så køb en masse flotte postkort og find "blymanden" frem, for nu skal der sendes postkort til veninderne og gamle tante Yrsa.\n#50 sommer bucketlist ideer // ting du kan lave om sommeren\nHvad kan man lave i sommerferien Udover at blive rig på D-vitamin, så kan du måske også blive rig på sommerflirts! Hvis du er i udlandet, så køb en masse flotte postkort og find "blymanden" frem, for nu skal der sendes postkort til veninderne og gamle tante Yrsa. Du er allerede tilmeldt.\nSjove ting I kan lave i sommerferien Mangler du ideer til, hvad du kan lave, når du er syg? Så læs med her – og god bedring!\nSelvom du ikke skal ud at rejse, kan du sagtens få en oplevelsesrig sommer. Vi har samlet en håndfuld gode ideer til, hvad du skal bruge din sommerferie på. Hvad skal du se i sommerferien? Vi har bedt fem kendere anbefale tre steder, der er et besøg værd Det danske sommerland byder på masser af inspiration til god byudvikling.\nTidligere: « « Butikker i tyskland grænse\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvad kan man lave i sommerferien simpno.livetsmukt.com


Messerschmidt støtter fortaler for tyrkisk EU-medlemskab\nNyheder Skrevet af Administrator | 06.06.14 | 15:52\nVarm fortaler for, at Tyrkiet får en plads i EU, er kandidat til posten som formand i EU-Parlamentet i Dansk Folkepartis nye gruppe, ECR. Den konservative brite Sajjad H Karim er gruppens officielle kandidat, skriver han selv på Twitter.\nDansk Folkepartis parlamentsmedlem Morten Messerschmidt er stærk modstander af, at Tyrkiet indlemmes i EU, mens store dele af ECR derimod er fortalere for tyrkisk medlemskab. Men uenigheden genererer ikke Morten Messerschmidt.\n- Man vil aldrig kunne finde en gruppe i EU-Parlamentet, hvor der er 100 procent enighed mellem samtlige delegationer, siger han.\nSajjad Karim er blandt andet med i den uformelle gruppe Friends of Turkey in the European Parlament - Tyrkiets venner i Europaparlamentet. Men får alligevel opbakning fra DF.\n- Jeg synes, at Sajjad Karim har rigtig mange kvaliteter. Han er dybt kompetent i forhold til at lede gruppen, og jeg vil forestiller mig, at vi vil støtte ham.\n- At han og de øvrige briter har et andet syn på Tyrkiets medlemskab, som i øvrigt er temmelig tvivlsomt, det betragter jeg ikke som nogen som helst hindring, siger DF'eren.\n- Vi har jo også de seneste fem år siddet i en gruppe, hvor den styrende kraft Ukip ønskede Storbritannien helt ud af EU. Det er jo som bekendt ikke Dansk Folkepartis holdning, siger Morten Messerschmidt.\nHan ser dog flere ligheder end forskelle hos De Europæiske Konservative og Reformister.\n- Når det kommer til hele spørgsmålet om, at EU skal have mindre magt, så er de britiske konservative de bedste allierede for mig og Dansk Folkeparti, siger han.\nAlle syv grupper i EU-Parlamentet kan indstille en kandidat til posten som formand. Den nye parlamentsformand bliver formelt valgt, når det nye parlament samles første gang i plenum 1. juli i Strasbourg. Posten går dog sandsynligvis til en af parlamentets store grupper.\nMartin Schulz fra den store socialdemokratiske gruppe S&D er den nuværende formand.\nOnsdag kom det frem, at Dansk Folkeparti er optaget i den konservative gruppe i parlamentet, som ledes af Storbritanniens premierminister, David Camerons, britiske konservative.\nDansk Folkeparti og Morten Messerschmidt forlader dermed den nationalistisk prægede gruppe i parlamentet, EFD.


Rosendahl Grand Cru Låg til fad– køb online på imerco.dk\nForside Borddækning Skåle og fade Ovnfaste fade Rosendahl Grand Cru Låg til fad L 25,5 x B 38 cm - Plast - Grå\nRosendahl Grand Cru Låg til fad\nL 25,5 x B 38 cm - Plast - Grå\nFadet fra Rosendahl Grand Cru har nu fået låg til, som gør det meget nemmere at gemme resterne fra aftensmaden til dagen efter. Der kommer heller ikke mere opvask, da låget passer perfekt til fadets facon. Du kan derfor stille maden direkte i køleskabet efter i har spist.\nForlænger madens holdbarhed\nUundværlig i hverdagen\nPlastlåget passer perfekt til det store, ovnfaste fad fra Rosendahl Grand Cru-serien. Ved brug af låget forlænger du madens holdbarhed og undgår at det tager smag fra andre varer i køleskabet. Grand Cru-låget i grå plast kan både gå i fryseren og vaskes i opvaskemaskinen ved maks. 55° C. Derudover er låget helt fri for både ftalater og bisphenol A (BPA).\nDejligt at fadet har låg, kan sættes i køleskab .\nVirkeligt godt fad


Jotun Farver | Jotun.dk\nHos Jotun ved vi, at farver spiller en vigtig rolle i hverdagen. Det er derfor vores vigtigste opgave konstant at være på jagt efter farver, der ser smukke ud, når de bliver malet op på en væg. Heldigvis er vi mennesker forskellige, og de farver, som vi trives med falder ofte sammen med det, som vi interesserer os for. Hvor vi drømmer om at rejse hen, hvad vi kan lide af kunst og kultur og hvordan vi klæder os passer som regel sammen med den måde, vi ønsker at bo på.\nLADY - Farver og inspiration\nSe de spændende LADY Trends!\nInspiration til dine indendørs projekter\nVi har farvesat en række rum for at give dig nogle gode idéer og inspiration til at finde din egen stil.\nInspiration til udendørs farver\nAt vælge udendørs farver er for mange en stor beslutning. Vi har farvesat en række huse,\nterrasser, mv., så det vil blive nemmere for dig at vælge.\nAlle, der interesserer sig for trivsel i hjemmet ved, hvor vigtigt det er at vælge de rigtige farver. Nogle farver kan virke beroligende, hvorimod andre giver energi. Her kan du finde den farve, der passer til dig og dit hjem.\nDownload, se og bestil ét eller flere af vores mange farvekort.


Vidnet – Skrivecoach Lene Frandsen\nVinter i skyggen, forår i solen. Kold morgen byder velkommen til et landskab dækket af frost. Noget i mig stritter imod, jeg mærker det fra første færd. Jeg forsøger at ignorere følelsen af, at det ikke nytter noget og acceptere den skiftende energi.\nPå morgenturen får jeg øje på ham i et af birketræerne i naboens have. Vi er i landsbyen nu. De fleste beboere sover endnu, men jeg er vågen og ser ham straks.\n”Vær hilset, Hr. Høg.”\nHan siger ikke noget, men stirrer på mig fra birketræets grene. Måske er han bare et vidne og ikke min egentlige frænde?\n”Bare et vidne?” Han fnyser, letter og lander på græsset foran mig. Han står i vejen. Og jeg som for længst har lært, at det, der står i vejen, er vejen.\n”Det er en gave at have et vidne” siger han og stirrer intenst på mig. En solsort skynder sig forbi og frostgræsset knirker. Solen tvivler ikke, den er på vej op over trætoppene og de slanke birketræer kaster skygge. Skovens hvide damer blev de kaldt engang.\n”Et vidne” mumler jeg og har svært ved at samle tankerne.\n”Et vidne.” Høgen hopper et par skridt nærmere, så jeg kan beundre hans fjerdragt.\n”Du leder efter den hellige gral” siger han ”og er ved at samle brikker. Det kan jeg hjælpe dig med, hvis du altså vil tage imod min hjælp? Du spørger hvilken vej, du skal gå og jeg svarer, at det kommer an på, hvor du skal hen. Du må være mere præcis i dine spørgsmål og dine bønner og du må øve dig i at lytte og tage mod.”\n”Glem alt om at samle tanker og tilbring i stedet dagen i mit selskab. Jeg er bærer af en stolt tradition, hvor overblik og perspektiv er gaver. Jeg er din ven, jeg er dit vidne.”\nMagiske morgensider, 10. marts 2021\nPhoto by Modfos, Dreamstime (c)\nOfte bliver der inviteret hjælpere ind i fortællingerne. Og det er her, at fortællingens kraft virkelig viser sin styrke. Ganske ofte er det dyr, som træder i karakter, men det er også gudinder og energier, som vi opdager, at vi kan påkalde os og forbinde os til. Det sker ofte helt af sig selv, når vi hengiver os til skriverejsen og begiver os på vej. Så dukker de op.\nTit og ofte vil du dog opleve, at hjælpere og frænder dukker op helt af sig selv.\nPå mit online skrivekursus Fortællersken III, Pennens Kraft, som starter den 20. marts ved Forårsjævndøgn, skal vi også skrive og arbejde med hjælpere og frænder. I Kompasbogen får du ideer til hvordan, men du vil ganske sikkert opleve, at de dukker op nærmest helt af sig selv. De er frænder i det magiske univers og de vil gøre alt for at hjælpe dig og skænke dig historiemedicin.\nKompasbogen er en del af forløbet, du får din egen kopi, når vi starter skriverejsen den 20. marts. Bogen er fyldt med ideer og inspiration til, hvordan du også kan forankre dig spirituelt i din skrivning og få hjælp og vejledning på den indre rejse. Fortællingerne er som fyrtårne, der lyser og leder dig på vej.\nNyt hold starter den 20. marts 2021 / varighed 4 måneder\nDu bliver en del af en skrivecirkel, som hylder processen, den naturlige cyklus og skriver om det. En cirkel af skrivende kvinder, som kærligt bevidner hinandens proces og inviterer pennens kraft ind i cirklen.\nHoldstart 20. marts 2020 – ved Forårsjævndøgn\nDet er ved at være tid til tilmelding …\nBirk, Fortællersken, Fortællersken III, Frænder, Høgen, Hjælpere, Intuitiv skrivning, Kompasbogen, Lær at skrive intuitivt, Online skrivekursus, Pennens kraft, Sharon Blackie, Skrivekurs, Skrivekursus, Spirituel skrivning\nFortællingens Kraft, Frænder, Høgen, Hjælpere, Intuitiv skrivning, Kompasbogen, Lær at skrive intuitivt, Magiske morgensider, Online skrivekursus, Sharon Blackie, Skrivekursus, Spirituel skrivning, Spirituelt forankret skrivning


Sportsdøgnet: Engelsk legende skal dobbeltjobbe i Derby og Jordan - Politiken.dk\n16. mar. 2016 KL. 15.18 - OPD. 16. mar. KL. 23.44 Sportsdøgnet: Engelsk legende skal dobbeltjobbe i Derby og Jordan\nCOMEBACK. Efter et års pause en Harry Redknapp for alvor tilbage i fodboldens verden. Foto: SCOTT HEPPELL (arkiv)/AP\nLæs ogsåBarcelona viser klassen under pres fra Arsenal\nFodbold: Hollænderen Jan Olde Riekering er ny cheftræner i den tyrkiske storklub Galatasaray. 53-årige Riekering har fået en kontrakt for resten af sæsonen, efter at klubben fyrede Mustafa Denizli som følge af skuffende resultater. Denizli fik kun godt tre godt måneder som cheftræner. De forsvarende mestre er hele 21 point efter førerholdet Besiktas i ligaen, og dermed er Galatasaray helt ude af mesterskabskampen. Fodbold: Nordirland har ifølge Ritzau forlænget kontrakten med landstræner Michael O'Neill med fire år, så han forbliver på posten frem til EM i 2020. O'Neill kvalificerede Nordirland til en stor slutrunde for første gang siden 1986, da det grønblusede hold vandt sin EM-kvalifikationspulje foran nationer som Rumænien og Ungarn. Ved slutrunden i Frankrig til sommer er Nordirland i pulje med de tyske verdensmestre, Polen og Ukraine. Håndbold: Team Tvis Holstebro sikrede sig førstepladsen i mændenes liga onsdag med en udesejr på 29-23 over Ribe/Esbjerg efter 14-9 ved pausen. Holdet kom dermed op på 38 point foran KIF med 34. På tredjepladsen følger med 33 point Skjern, der onsdag levede op til favoritværdigheden ved at slå Skive 30-27 på hjemmebane. Håndbold: KIF Kolding København er så småt ved at finde slutspilsformen i herrernes håndboldliga efter en generelt skuffende sæson. Onsdag aften sejrede holdet 29-24 på udebane mod Aalborg i næstsidste spillerunde af grundspillet og er dermed i en solid position til at slutte på den andenplads, der giver to point med videre til slutspillet. Fodbold: Atlético Madrids bomstærke defensiv er svækket til den kommende periode af sæsonen. Tirsdagens samlede sejr efter straffesparkskonkurrence i ottendedelsfinalen i Champions League over hollandske PSV Eindhoven blev således tilført en bitter eftersmag. Nøglefiguren i forsvaret Diego Godin blev skadet i kampen, og onsdag meddelte klubben, at der er tale om en forstrækning, som kan holde den 30-årige forsvarer ude i omkring en måned. Fodbold: Efter en 32-årig manager-karriere i Bournemouth, West Ham, Portsmouth, Southampton, Tottenham og Queens Park sagde Harry Redknapp op på grund af en forestående knæoperation 3. februar sidste år, da QPR var næstsidst i Premier League. Tidligt i år sagde Redknapp ja til et job i Wimborne Town FC i den syvendebedste engelske række, men nu er den 69-årige engelske managerlegende for alvor tilbage i vælten med opgaver i både den engelske Championship og VM-kvalifikationen. Redknapp er i dag blevet offentliggjort som både midlertidig landstræner i Jordan og rådgiver i Derby County. »Det bliver helt sikkert nogle travle uger. Jeg ser kampen mod Forest og tager direkte til London og flyver til Jordan. Det bliver en travl tid, men jeg har savnet det boost, at være involveret i fodbold«, siger Redknapp til avisen The Sun. Redknapp er blevet overtalt til jobbet i Jordan af sin god ven prins Ali, der tabte Fifa-præsidentvalget til Gianni Infantino. Jordan skal i næste uge spilles i den asiatiske VM-kvalifikation med Bangladesh hjemme og Australien ude. Alpint: Peter Fill blev den første italienske vinder af worldcuppen i styrtløb, da han med en 10.-plads i finalen i St. Moritz sikrede sig den samlede titel. Fill startede sidst og tog ingen chancer i snevejret, da Aksel Lund Svindal, som han delte føringen med inden finalen, ikke var til start pga en skade, og Dominik Paris, der havde vundet de seneste to worldcupløb og var eneste trussel, var blevet nummer 19. Schweizeren Beat Feuz vandt løbet. Østrigeren Mirjam Puchner vandt kvindernes sidste styrtløb, men Linsey Vonn havde allerede inden hun måtte droppe resten af sæsonen på grund af en skade sikret sig den samlede sejr i styrtløb for ottende gang. Fodbold: Nordirland og Østrig har forlænget kontrakterne med deres respektive landstrænere. Michael O'Neill har ført Nordirland til EM-slutrunden for første gang nogen sinde, og det har sikret ham yderligere fire år på posten. Efter 28 af 30 mulige i EM-kvalifikationen er Østrig nummer 10 år verdensranglisten, og derfor er kontrakten med schweizeren Marcel Koller forlænget med to år, så den omfatter den kommende VM-kvalifikation og -slutrunde. Marcel Koller har været i jobbet siden november 2011 og kan sætte rekord som den længst siddende østrigske landstræner, der hidtil har været Herbert Prohaska med seks år. Fakta: Landstrænerne i 54 europæiske fodboldlandeBasketball: San Antonio Spurs vandt for 33. gang på hjemmebane i NBA, da Los Angeles Clippers blev slået 108-78. Med sejren nærmer holdet fra Texas sig stille og roligt en gammel Chicago Bulls-rekord i NBA. Bulls åbnede 1995/96-sæsonen med 37 sejre i træk på hjemmebane. (ritzau) Ishockey: Frans Nielsen brændte i den afgørende straffeslagskonkurrence, da New York Islanders tabte til Pittsburgh Penguins i NHL. Den ordinære kamp endte 1-1. Kris Letang blev matchvinder for hjemmeholdet fra Pittsburgh, da han som den eneste formåede at udnytte sit straffeslag. (Ritzau) STRAFFET. 45 minutter er Nicklas Bendtner kommet for sent til en træning i Wolfsburg. Og det er dyrt.Fodbold: Nicklas Bendtner skal betale Wolfsburg en bøde på ca. 17.000 kr., for at være kommet for sent til træningen. »Jeg sov over mig, og jeg hørte heller ikke vækkeuret. Det er min fejl«, siger Nicklas Bendtner til den tyske avis Bild, der skriver, at Bendtner straffes med 50 euro per minut, han kom for sent. Træneren Dieter Hecking, der længe ikke har gjort brug af Bendtner, selv om angriberen Bas Dost er skadet, siger også til avisen, at »det ikke længere kan tolereres«. Fodbold: Peter Enevoldsen fortsætter som assistenttræner for Jakob Michelsen i Sønderjyske frem til sommeren 2017. 54-årige Enevoldsen, der er far til AaB-spilleren Thomas Enevoldsen, har forlænget kontrakten med klubben, hvor han har været siden 2011. Fodbold: Manchester Citys anfører, del belgiske forsvarsspiller Vincent Kompany, er ude af spillet i en måneds tid, efter han 7 minutter inde i Champions League-ottendedelsfinalen mod Dynamo Kijev måtte forlade banen på grund af en skade i læggen. AFP skriver, at det er 14. gang, Kompany er ramt af en lægskade. 0-0Centrale City-spillere udgår med skader i historisk avancementTennis: Favoritterne har i øverste lodtrækningshalvdel spillet sig videre til kvartfinalerne i denne uges WTA-turnering i Indian Wells. De sidste otte i turneringen mødes således: Serena Williams, USA (1) - Simona Halep, Rumænien (5)Agnieszka Radwanska, Polen (3) - Petra Kvitova, Tjekkiet (8)Magdalena Rybarikova, Slovakiet - Viktoria Azarenka, Hviderusland (13)Daria Kasatkina, Rusland - Karolina Pliskova, Tjekkiet (18)\nCaroline Wozniacki (20) tabte i anden runde af turneringen. NEDTURNu ryger Wozniacki også ud af top-25


Adelens sidste tango i Paris | Information\nAdelens sidste tango i Paris\nMarcel Proust byder på dræbende satire over klasseskel og cafébordes rangorden i 1800-tallets Paris i ny vellykket oversættelse\nProusts unge fortæller lader sig ikke imponere af salonlivet i Paris.\nDen lange rejse gennem Marcel Prousts liv i de parisiske saloner har nu tilbagelagt knap halvvejen i nyoversættelsen til dansk med bind seks, som udgør 2. del af Guermantes’ verden, besørget i smuk sprogrytme af Niels Lyngsø. Gengivelsen er et krævende arbejde i betragtning af Prousts ekstremt sprogbevidste opfattelse af omverdenen og talrige observationer af sine personers sprogbrug, for at det ikke skal gå som for denne salongæst: »Denne synkende sætning, som den stakkels ambassadørfrue havde sendt af sted, gik hurtigt helt til bunds.« Hun dør derfor ikke i synden hos det toptrænede hertugpar de Guermantes, hvor især hertuginden er berømt og frygtet for sit hurtige og skånselsløse ’vid’, der minder stærkt om den rappe Célimènes ubændige og forfængelige brillans i Molières komedie Misantropen. Det er i det hele taget ikke til at overse humoren og komikken i de ellers seriøse og uendelige analyser af familie- og selskabslivets konventioner. Nogen tilfældighed er det ikke, at den svenske botaniker Linnés natursystem omtales et sted. Dets udredning af planternes slægtskaber, klasser og hele orden svarer til hertugens nøjagtige viden om adelige stamtavler og sin egen placering i toppen af hierarkiet med linjer bagud til solkongens hof.\nVeje og omveje\nHer er det lykkedes den endnu ganske unge fortæller at blive en yndet gæst, et mål, han tidligt har sat sig, ironisk nok efter at hans afstandsforelskelse i hertuginden er et overstået fænomen, men ikke hans uudslukkelige fascination af miljøet. »Vejen til Guermantes«, som var deltitlen på den gamle danske oversættelse, er en af hovedvejene i fortællerens liv. Den anden var vejen til Swann, en tidligere hovedperson og kunstnerisk mentor for Marcel, her nu reduceret til en døende sidefigur. Romanen er fortællingen om hans veje og omveje. Et sted, hvor han i en erindring memorerer både sine spildte kræfter og sine glædesstunder – disse øjeblikke med særlig resonansbund, som han er berømt for – hedder det: »de mange unyttige år jeg endnu skulle igennem, før det usynlige kald som dette værk er historien om, meldte sig.«\nDen episke fortæller, som giver sig overordentlig god tid med handlingsgangen, deler således ud af sin viden om fortid og fremtid og røber her, at den vidtspundne kompositions egentlige emne er beskrivelsen af vejen frem til ideen om selve det storværk, man er i færd med at læse. Den store bog handler om sig selv. Og han taler undervejs frit om f.eks. selvmodsigelser, »som man vil finde en forklaring på senere i dette værk«. Tidens dimension er under ophævelse, her hvor han er på sporet af den tabte tid, som skal genvindes.\nKronologien er ellers ligefrem. Dette bind indledes med mormorens sygdom, et af de længste litterære dødslejer, man kan møde, med besøg af læger og andre gæster, der gør sig selv og deres eget tilsyn til det væsentlige, som nu hertugen, der er ude af stand til at sætte sig i andres sted, under dødskampens timer. Derefter begynder et nyt liv for Marcel, der får uventet besøg af Albertine, den unge pige, han forelskede sig i under sommeren ved badestedet Balbec. Nu er rollerne byttet om og resulterer i det ellers længe ventede inderlige kys. Selv om han afskediger hende, véd vi, at hun vil vende frygteligt tilbage. Mest optaget er han af hendes nye sprogvaner og i øvrigt af husholdersken Françoises særprægede sprogudfoldelse. Hun dukker indiskret op under deres intime samvær. Hun giver aldrig klare udsagn fra sig, men hendes måde at stille en lampe på er en talende tilkendegivelse.\nMere end at mødes med Albertine er han optaget af et stævnemøde med en vis skøn madame de Stermaria, som vennen Saint-Loup anbefaler ham, men dér indkasserer han trods omhyggelige forberedelser et utvetydigt afbud. Hans erotiske manøvrer er ikke præget af held. Til gengæld får vi et forelsket venneportræt af Saint-Loup og hans behændigheder under et frokostbesøg på den unge adelige klikes stamrestaurant, en dræbende satire over klasseskel og cafébordes rangorden, en glitrende optakt til hans indtog i hertugparrets salon. Det er tit sagt, at et enkelt afsnit af romanen kan indeholde hele værket en miniature. Det er overdrevet, men parallelscener og genspejlinger opleves jævnligt. Her kommer han som æresgæst ikke bare for sent til middagen, men beder alligevel om først at måtte bese hertugens samling malerier af den beundrede Elstir. Han bliver så optaget af sit indtryk, at han lader det fornemme selskab vente til langt over sultegrænsen, hvad der ikke generer ham i fordybelse i malerens blik, der kan standse timernes bevægelse i lysende og udødelige øjeblikke. Lutter erkendelser, som peger frem mod værkets grande finale, hvor han ligeledes antichambrerer i salonens forgemak og i et syn fatter hele værkets plan og finder sit spor.\nDet aktuelle selskab imponerer ham i øvrigt ikke med den stortalende hertug i spidsen, hvor han ikke giver en Holbergs Don Ranudo noget efter i fattigfin naragtighed på trods af sin uhyre rigdom. Så Marcel ved ikke, hvilken interesse det ophøjede selskab har i ham. Måske en blanding af foragt og beundring, af sans for hans anderledeshed, en udstråling af evner. Selv afslører han deres sociale verden systematisk over en ca. 200 sider lang middag. Den kroniske forløjethed, dens latterlige hilseceremonier, indbyrdes rangstrid og misundelser, hele bagtalelsens skole svøbt i fraser, hvis banalitet han må studse over. Er det det hele, eller skyldes niveauet netop hans tilstedeværelse? Hans vurdering af hertuginden er delt, skuffelsen er dog tydelig, da det hele »giver mig indtryk af plat vulgaritet som indsejlingen i den danske havneby Helsingør må give enhver glødende beundrer af Hamlet«. Således kom vi også med i selskabet.\nHertugens bror Charlus, endnu en storagtig nar, nærer sin egen specielle interesse for Marcel og inviterer ham til et samvær, hvis homofile karakter han ikke har fattet. Også her ankommer han for sent og modtages af et stormfuldt raseri i en skuffelsens rus. Men endnu en scene kompletterer billedet af den dekadente overklasses liv og sidste glansperiode. Marcel har modtaget en middagsinvitation hos fyrstinden af Guermantes, der rangerer endnu højere end hertuginden om end ikke i begavelse. Han er i tvivl om invitationens ægthed og søger råd hos hertugparret, der dog ikke vil ud med sproget. De skal til samme middag. Med en ironisk vignet slutter dette portræt af Guermantes’ verden, idet fruen i sidste øjeblik opdager, at hun bærer sorte sko til sin røde selskabskjole og nødvendigvis må bruge tid på at skifte til den rette farve, skønt de er ved at komme for sent. Så meget er for sent i dette værk, der ellers beretter om særdeles rettidige forberedelser på det egentlige.\nLæseren føler ikke, at han ved at ’prouste’ har tabt eller spildt tid på denne vidtløftige og uhyre detaljerede sædeskildring af en indholdsløs og tanketom overklasses tilværelse. Den fremstår som en gåde for den videbegærlige ungersvend med den skjulte begavelse, som underlægger banaliteterne med en litterær og kunstnerisk kultur og handler om noget helt andet, mens adelen danser sin sidste tango i Paris her i slutningen af 1800-tallet.\nMan kan se en parallel til en skildring af et højborgerskabs undergang i Thomas Manns Buddenbrooks, alle tidslige og artistiske forskelle til trods. Der uddrages stor kunst og sproglig magi i deres indfølende kritik på sporet af nye udtryksformer og gamle traditionskonflikter. En betragtning af de to storværker er i øvrigt anskuelsesundervisning i forskellen på tysk og fransk humor.Forlaget bebuder optimistisk en fortsættelse af Marcels Proust-oversættelsen med endnu tre bind i dette år og med de to sidste næste år.\nPå sporet af den tabte tid 6. Guermantes verden.