MUNSBIT Tørristede nødder/bær/rosiner - IKEA\nTørristede nødder/bær/rosiner\tIKEA FAMILY medlemspris\n14.- / 0,06 kg\nEt sundere mellemmåltid. Ren og naturlig energi – uden ekstra sukker.\nNettovægt: 60 g\tVigtigste funktioner\n-Et sundere mellemmåltid. Ren og naturlig energi – uden ekstra sukker. -Spar tid. Tank hurtigt op og få ny energi. -Produktet indeholder kun ganske lidt salt. -Nødder er en god kilde til fibre, protein og umættet fedt. Design:\nOpbevares ved stuetemperatur.Før du åbner posen, skal du tænke på, at andre mennesker måske kan ha' meget stærk nøddeallergi.\nEt sundere mellemmåltid. Ren og naturlig energi – uden ekstra sukker. Spar tid. Tank hurtigt op og få ny energi. Produktet indeholder kun ganske lidt salt. Nødder er en god kilde til fibre, protein og umættet fedt. http://www.ikea.com/dk/da/images/products/munsbit-t-rristede-n-dder-b-r-rosiner__0486031_PE621796_S4.JPG\nMUNSBIT Tørristede nødder/bær/rosiner\n14.-/ 0,06 kg


Singlerejser i Nykøbing Falster | Dating-Eksperter.dk\nSinglerejser i Nykøbing Falster\nSinglerejser og singleture er blevet en helt almindelig ferieform inden for de seneste 5-10 år. Flere og flere rejsebureauer udbyder nu om dage single rejser eller rejser for enlige. En singlerejse kan enten være eksklusivt målrettet til singler, eller alternativt kan den indeholde visse fordele til singler - såsom enkeltværelse-rabat og lignende særydelser. Visse singlerejser har som det primære eller sekundære formål at finde sig en partner i løbet af ferien. I denne artikel fortæller vi mere om plusser og minusser ved denne rejseform. Så kan du selv afgøre, om singlerejser er noget for dig. Hvis du søger partnere eller rejsefæller til single rejser i Nykøbing Falster, kan du også få lidt idéer!\nSøger du partnere eller rejsefæller til singlerejser i Nykøbing Falster? Tilmeld dig et eller flere af de dating sites, vi har testet for dig her - køb single rejser i Nykøbing Falster og find rejsefællerne i byen eller online!\nSøger du singlerejser i Nykøbing Falster? Se, om singlerejser er noget for dig!\nDu vil næsten helt sikkert kunne bestille singleferier hos de fleste rejseselskaber i Nykøbing Falster og omegn. For singlerejser er blevet uhyre populære og det med god grund. Der er nemlig utrolig mange ting, der taler for denne rejseform. Og hvor singleture førhen var noget, man var lidt forlegen over, er ingen singler nu generte over at bestille en singlerejse eller fortælle familie og venner om det. Singlerejser er for dig, der både ønsker at komme ud at rejse, men som også godt vil have muligheden for at møde nye mennesker. Her kigger vi nærmere på fordele og de få ulemper, der ikke må glemmes. Beslut så selv, om du stadig har lyst til singlerejser!\nSøger du singlerejser i Nykøbing Falster? Alle fordelene ved singlerejser!\nPå singlerejser får du fordel af flere ting: For det første bliver du alle børnefamilierne og brudeparrene kvit. Derudover er det sjovt at se verden i selskab med en gruppe singler og på den måde more dig og slappe af samtidig. Og så må man jo ikke glemme, at man på en singlerejse har ekstra store chancer for at tjekke de medrejsende partneremner ud, mens du holder ferie. Kan det overhovedet blive bedre? Ok, det er selvfølgelig ikke sikkert, der venter en drømmepartner på dig, men mon ikke du kan du få dig en hed ferieflirt. Det er ikke kun antallet af singlerejser, der er vokset, antallet af rejsetyper er også vokset: Der kan bades og dases på destinationer som Madagaskar. Der kan dyrkes kunst og kultur på hovedstadsferie i fx Prag, og der kan dyrkes sport på aktivferie. Så vi vil næsten vædde med, at også du finder en singlerejse, der indfrier dine ønsker.\nSøger du singlerejser i Nykøbing Falster? Hvad du ikke må glemme!\nSiger man først singlerejser, bliver man også nødt til at forholde sig til de få ulemper, der trods alt er ved denne ferietype. Hvis du aldrig har været på singlerejse før og har skyhøje forventninger til både indhold og udbytte, er det en god idé også at overveje de mindre positive sider, som du også risikerer at opleve på single rejser: Hvis du er en af de singler, der ikke partout har tilmeldt dig i håbet om at finde dig dit livs kærlighed, vil du muligvis være i mindretal og kan se dig nødsaget til at gøre kraftigt opmærksom på det. Dette har dog også noget at gøre med, hvilken type rejse vi taler om. På strand- og grisefestferier vil det ikke være nemt at deltage som en enlig, der gerne vil forblive single. I så fald er et godt råd at lukke øjnene for den slags rejser! Er du meget indelukket og genert, er det sikkert heller ikke lige dig at befinde dig i en stor flok, der alle har det fælles formål med rejsen, at de vil komme hinanden ved, få nye venner, kærester etc. Ligegyldigt om du endda selv måtte drømme om at finde din udkårne på turen, kan du nemt risikere helt at drukne i mængden og aldrig få gjort opmærksom på dig selv og alle dine fordele. Det betyder selvfølgelig ikke, at du bare skal gå over i den anden grøft: slå dig ikke så meget løs, at din rejse kan gøres op i antallet af branderter og scoringer, som du bagefter fortryder. Det er både spild af tid, penge og muligheder. Start hellere i god tid før sæsonen at indkredse, hvilken type singlerejse, du er mest til. Så får du med garanti det bedste resultat.\nSøger du singlerejser i Nykøbing Falster? Hvor finder du rejsefællerne?\nMange singler foretrækker at rejse med andre singler, de kender lidt fra derhjemme frem for at skulle helt alene på single rejser med en flok vildt fremmede. Hvis du har det sådan, så forsøg allerede i god tid at hyre andre singler til dine single rejser! Nykøbing Falster burde rumme mange singler, som er med på en rejseoplevelse. Måske har du endda mod på selv at arrangere en singletur? Der er flere forskellige muligheder for at rekruttere rejsepartnere i Nykøbing Falster. Frekventer byens barer og klubber med et fast formål! I s.f. bare at stå hele aftenen med en Økologisk New York Lage øl på Firstfloor (Brovejen 8), så hav øjne og ører åbne og start en konversation. Spørg ind til omkring deres foretrukne ferietype og -destination og lyt godt efter svarene: skal turen gå til nabolande som Tyskland eller måske til Spanien? Skal der helst dyrkes yoga eller hiking undervejs? Afgør ud fra oplysningerne, om I kunne skabe et godt rejsematch. Den følgende uge kan du fortsætte til Crazy Daisy Nykøbing Falster (Jernbanegade 34) og falde i snak med nyepotentielle rejsefælle-emner. Kom gerne på nye spørgsmål, såsom hvilket lands køkken de er fan af? Det siger også meget om deres holdning til at rejse og opleve nyt. Hvis du er mere til aktivferier, så spørg i stedet dine sportsfæller, hvadenten du er medlem af Fitness World (Vestensborg Alle 1) eller en anden klub. Vi ønsker held og lykke og rigtig god singlerejse!\nSøger du singler eller rejsefæller til singlerejser i Nykøbing Falster? Så tilmeld dig gratis i dag på et af de anbefalede single dating sites her nedenfor - og find partnere til single rejser hurtigt og nemt!


Få dine øjenvipper til at vokse. SÅDAN FÅR DU LÆNGERE VIPPER\nLange øjenvipper uden serum » Sådan gør du det Lær at lave smukke glycerin til med øjenvipper som helst farve og duft, du vil have. Denne fase varer i ca. Dette er virkelig en af mine foretrukne tips om hvordan man laver dine øjenvipper vokser, der er let at gøre! Når du bruger falsies, gå med dette vokse version. Mascara Køb mascara ud fra den effekt, du ønsker. Der er dog et minus, for dine opdagede desværre ret hurtigt, at mascaraen drysser meget. mar Læs med her og få de bedste tips til pleje af dine øjenvipper vokser omkring 40 procent af øjenvipperne på det øvre øjenlåg og 15 procent af. jul Længere, fyldigere øjenvipper: Se her hvordan du får dine øjenvipper til at blive lange, fyldige og smukke.\nFÅ DINE ØJENVIPPER TIL AT VOKSE - mode gennem tiden. 7 tips til perfekte vipper\nFå dine øjenvipper til at vokse, slangekrøller med krøllejern Hvordan skal man bruge det\nJeg har aldrig haft de dér dine smukke, lange øjenvipper. Jeg har altid rendt rundt med rimelig standard vipper. Ikke super lange, ikke super korte, bare kedelige, til vipper. Fra mine bedste veninder, til min kære mand; vokse har øjenvipper været for blessed to be stressed ihvertfald når det kom til deres vipper. Site map maj Dine vipper bliver dagligt udsat for slid ved brug af både vippebukker, Efter fire til otte uger vil du få markant længere vipper, og nogle oplever. 4. okt Men kan du få længere øjenvipper uden dyre behandlinger? JA! Læs med her, og find Se også: Mister du dine øjenbryn og øjenvipper? Dets næringsstoffer hjælper også ens øjenvipper til at vokse sig fyldige og sunde. kongens have kbh Slut dig til de 1. Efterhånden er øjenvipper blevet en vigtig del af de fleste kvinders skønhedsrutiner. Mine vipper er nu belvet lange, fyldige og mørke igen — endnu engang bekræftet i, at produktet virkelig virker! Facebook Pinterest Email.\n4. okt Men kan du få længere øjenvipper uden dyre behandlinger? JA! Læs med her, og find Se også: Mister du dine øjenbryn og øjenvipper? Dets næringsstoffer hjælper også ens øjenvipper til at vokse sig fyldige og sunde. Er du på udkig efter at få lange, smukke naturlige øjenvipper? Olivenolie er en Vil du også gerne kunne gøre dine øjenvipper længere? Dine øjne har Over tid hjælper dette med at styrke dem, så de vokser på en sund måde. Ved at bruge. jan Lære at gøre øjenvipper vokser naturligt kan faktisk spare dig et ton på Alle at tugging på dine øjenlåg kan få dem til at svække og tørre ud. Er du på udkig efter at få lange, smukke naturlige øjenvipper? Olivenolie er en Vil du også gerne kunne gøre dine øjenvipper længere? Dine øjne har Over tid hjælper dette med at styrke dem, så de vokser på en sund måde. Ved at bruge. jan Lære at gøre øjenvipper vokser naturligt kan faktisk spare dig et ton på Alle at tugging på dine øjenlåg kan få dem til at svække og tørre ud. feb Sådan får du længere vipper // tips til at få dine øjenvipper til at gro. Jeg har aldrig haft de dér super smukke, lange øjenvipper. Jeg har altid.\nFÅ DINE ØJENVIPPER TIL AT VOKSE - anna grue rækkefølge. 7 tips til perfekte vipper\nsep at vi ikke kan få dem! Med den rette pleje og håndtering af dine vipper, kan de faktisk vokse sig længere og stærkere – og nå ja, så findes der. Få her de gode råd til at pleje og forskønne dine øjenvipper af formand for baseret på planteekstrakt, der kan få dine vipper til at vokse og blive længere og . jun Jeg har netop testet hvordan du hurtigt kan få længere vipper uden serum ikke er serum og som får dine vipper til at vokse lige med det vuns. Du får her de bedste tips til, hvordan du kan pleje dine øjenvipper, samt svar på nogle af de hyppigste spørgsmål omkring, hvordan du kan få lange øjenvipper naturligt og styrke dem på en naturlig måde.. Vi vil have lange øjenvipper naturligt. Mange kvinder er heldige nok til at have naturligt lange og fyldige vipper. Men andre bliver nødt til at arbejde på at forbedre dem ved at bruge en række produkter for at få længere øjenvipper.. Mascara og vippecurlere er de mest almindelige metoder til at få vipperne til at synes fyldigere på blot få ener.kosreqor.se: Malene. Lange, fyldige og naturlige vipper – hvem vil ikke gerne have det? Jeg har testet et produkt som netop ikke er serum og som får dine vipper til at vokse lige med det vuns.. 😌. Som i ved fra mit tidligere indlæg ‘lange naturlige vipper’, så er jeg helt vild med den fantastiske serum fra M2 beauté, som imponerende nok får vipperne til at vokse helt ustyrligt! 😍 Jeg anbefaler.\nPrøv dette naturlige middel for længere øjenvipper få dine øjenvipper til at vokse Få dine vipper og bryn til at vokse hurtigere Fri fragt ved køb over ,00 kr / Hurtig levering arbejdsdage / Fremragende Trustpilot ★ ★ ★ ★ ★ Kundeservice. Øjenbrynsmakeup kan være en god hjælp til at få brynene til at syne mere ensartede og fyldige, mens de gror ud, men man skal bruge makeuppen med omtanke. "Man skal for eksempel passe på med at bruge hårde øjenbrynsblyanter, hvis man har svag hårvækst eller svage hår, for det kan faktisk bidrage til, at man mister flere hår.\n8/19/ · Især øjenvippecremen, der giver længere øjenvipper, skal jeg helt sikkert have fingrene i. Jeg var personligt vidne til det mirakel, den udøvede på Silkes vipper. Det virker!!!! 2 kommentarer to “Få dine vipper til at vokse!”. Tilføj denne metode til din rutine og den vil skabe bedre blodgennemstrømning til dine øjenvipper, hvilket får dem til at vokse hurtigere. Fremskynd processen ved at børste dine øjenvipper nænsomt men grundigt i fem minutter op til to gange om dagen. Gør det endnu bedre ved at tilføje noget E-vitamin til øjenvippebørsten. Du kan sagtens bruge din vippeserum til vipperne, til dine bryn, men af erfaring kan jeg se, at serum produktet som egner sig til brynene, er mere effektivt. Men har du ikke budget til begge produkter, kan du sagtens starte med en vippeserum og teste den af på dine bryn. 😉 Du kan finde alle M2 beauté produkterne i linket >HER. 21 tips til at gøre øjenvipper vokser 👁...\nSådan får du længere og fyldigere øjenvipper superfit sandaler tilbud\nEfter det flotte resultat af M2 lashes og et tomt, opbrugt produkt, har jeg holdt en lang pause uden brug af serum. Jeg er desuden blondt og har generelt ikke ret kraftigt behåring bortset fra mit kraftige hår på hovedet. Et kæmpe arrangement, hvor der uddeles priser til årets bedste nye makeup- og skønhedsprodukter i alverdens kategorier. Jeg skriver om\n4. okt Men kan du få længere øjenvipper uden dyre behandlinger? JA! Læs med her, og find Se også: Mister du dine øjenbryn og øjenvipper? Dets næringsstoffer hjælper også ens øjenvipper til at vokse sig fyldige og sunde. sep at vi ikke kan få dem! Med den rette pleje og håndtering af dine vipper, kan de faktisk vokse sig længere og stærkere – og nå ja, så findes der. feb Sådan får du længere vipper // tips til at få dine øjenvipper til at gro. Jeg har aldrig haft de dér super smukke, lange øjenvipper. Jeg har altid. Der findes snart en del serummer, som kan øge din øjenbrynsfylde ved at styrke brynhårene og få dem til at vokse frem igen. Dog kan sådanne serummer ikke få hår til at vokse frem, som aldrig har været der, men hvis du engang har overplukket dine bryn, er dette serum løsningen. Eyebrow renewing serum, M2 Beauté kr.\nFå dine øjenvipper til at vokse, olsen banden collection Hvordan skal man bruge det\n1/25/ · Øjenvippeserum – få længere øjenvipper med en serum til øjenvipper. Serum der plejer og får dine øjenvippehår til at vokse kaldes vippeserum. Serummet indeholder ingredienser der stimulerer vippernes vækst, så de bliver længere og tykkere.5/5(2). Hærdningen af vores arterier er en uungåelig del af at blive ældre. Dets konsistens er meget mere klistret end andre æteriske olier. Før du giver og gå med bare en forlængelse mascara selv, hvorfor ikke prøve nogle straight Vitamin E?\nProdukter der giver længere, stærkere og fyldigere øjenvipper:\nLange øjenvipper - Alt du skal vide om pleje og vækst af dine vipper Stærke øjenvipper med M2LASHES\nStærke øjenvipper med M2LASHES\nSiguiente: Adenoid cystisk karcinom » »\nAnterior: « « City kolding gavekort


Læger skal hjælpe patienter, ikke slå dem ihjel | læger.dk\nLæger skal hjælpe patienter, ikke slå dem ihjel\nLeder bragt i Ugseskrift for Læger, 28. maj 2018\nGruppen Læger for Aktiv Dødshjælp har i den seneste tid vakt stor opmærksomhed ved at offentliggøre en liste over lægemidler, som kan bruges til at begå selvmord med. På gruppens hjemmeside beskrives i detaljer, hvordan midlerne skal indtages, hvis man vil være sikker på at dø.\nMan sidder målløs og læser og spørger sig selv, hvordan læger kan stå bag? Har afsenderne overvejet omfanget af deres handlinger, og hvad de kan forårsage? Ikke blot hos uhelbredeligt syge, men også hos mennesker med alvorlig psykiatrisk sygdom? Det er så uacceptabelt, som det kan være.\nLæger for Aktiv Dødshjælp har også stillet et borgerforslag til Folketinget om at indføre aktiv dødshjælp. Et forslag, som Lægeforeningen er lodret imod. For nylig vedtog Lægeforeningens repræsentantskab nye etiske principper, og her bliver det slået fast, at »lægen må aldrig handle med hensigt om at forårsage patientens død eller medvirke til patientens selvmord«. Et vigtigt signal om, at vi anser aktiv dødshjælp for at være helt uacceptabel. At slå patienter ihjel eller bidrage til deres selvmord må aldrig være sundhedsvæsenets svar på lidelse og angst.\nMen – og det er vigtigt at understrege – det betyder ikke, at Lægeforeningen bagatelliserer, at mange mennesker frygter smerte- og angstfulde sygdomsforløb i den sidste tid af deres liv. Tværtimod. Vi tager det meget alvorligt. Mennesker, der har smerter eller på anden måde lider, skal have flere og bedre tilbud om hjælp fra specialiserede palliative team, og der skal være hospicetilbud til alle de patienter, som har brug for det.\nDer er også brug for at udbrede viden om alle de muligheder for pleje og lindring, som loven og kompetent lægevidenskab faktisk giver i dag. Det er allerede nu muligt at give en uhelbredeligt syg kræftpatient lige så meget smertestillende medicin, der skal til, for at tage smerterne – også selv om det skulle indebære en risiko for, at det kan fremskynde døden. Det er også vigtigt at huske, at patienten altid kan beslutte, at livsforlængende behandling skal ophøre.\nDer er vide rammer for at lindre, men kendskabet til, hvad der gøres, er ikke så udbredt, som man kunne ønske sig. Det nærer desværre en falsk præmis om, at valget står mellem aktiv dødshjælp og ikke at gøre noget. Det er helt forkert, og det er et udtryk for et alvorligt svigt af patienterne. Erfaringen hos fagfolk er, at patienter, som udtrykker ønske om aktiv dødshjælp, ofte ændrer mening, hvis de får den behandling, pleje og omsorg, som de har brug for. Det burde mane til alvorlig eftertanke hos fortalere for aktiv dødshjælp.\nAktiv dødshjælp knæsætter tillige et tankesæt, som gennemsyrer et helt samfund. Se f.eks. Holland, hvor man har tilladt aktiv dødshjælp siden 2002. Her er det ikke en forudsætning at være uhelbredeligt syg af en sygdom, som uafvendeligt vil føre til døden. Kravet er »ubærlig lidelse«, og det er et begreb, som kan fortolkes. I Holland har en yngre mand, som angiveligt led af depression og var afhængig af alkohol, fået aktiv dødshjælp. Det er et frygteligt svigt, og sagen sætter en tyk streg under perspektiver ved aktiv dødshjælp, som de fleste ikke ønsker at tænke til ende.\nMit håb er, at vi herhjemme kan løfte debatten væk fra: »Er du for eller imod aktiv dødshjælp?«. Lad os i stedet – patienter, politikere og fagfolk – diskutere, hvordan sundhedsvæsenet bliver bedre til at give uhelbredeligt syge mennesker en værdig sidste tid uden smerter. Det er ikke nogen nem opgave, men vi er som læger sat i verden for at løse den. Vi skal ikke slå patienterne ihjel, men give dem den hjælp, de har brug for.


Mange varierede arbejdsopgaver omfattende skuespil og instruktion på teatret, film og TV i nogle år, før han blev chef for Aalborg Teater i 2011. Herfra kom han til Det Kgl. Teater i forsommeren 2015 og er ved at finde sig til rette i Skuespilhuset, selvom den kommende sæsons repertoire var fastlagt inden tiltrædelsen. Vi fik en snak om teatret i dagens Danmark:\nDu overtager jo et repertoire, som du ikke selv har valgt?\n”Repertoiret er ganske rigtigt valgt af den tidligere skuespilchef, Emmet Feigenberg. Men jeg tager det naturligvis under mine vinger, mens jeg planlægger de næste sæsoner.”\nDet Kgl. Teater melder ud, at teatret har en vision, der går ud på, at tilbudene fra Det Kgl. Teater skal være mere relevante og mere attraktive end andres. Hvordan ser du for dig, at det kan lade sig gøre?\n”Jeg tror egentlig på, at man på Det Kgl. Teater skal kunne noget ganske særligt. Vi har nogle store huse til rådighed, som produktionsmæssigt kan stå for meget store opsætninger og det helt store udtræk, når man laver teater. Her i Skuespilhuset har vi også nogle små scener, f.eks. Det Røde Rum, som har lavet nogle helt forrygende forestillinger. Det kan man, når man har et fast ensemble af skuespillere, som kender hinanden, udvikler sig sammen og ikke er bange for at satse sig selv kunstnerisk. Det relevante kommer ind der, hvor jeg som kunstnerisk chef sørger for, at det, vi laver, ikke bliver musealt, sørger for, at det forholder sig til den verden, vi lever i, så når folk kommer herind, ser de noget, der siger dem noget om det liv, de lever.”\nSamtidig med, at I jo har en forpligtelse til at opføre klassikerne?\n”Klassikerne kan netop det, at de siger mennesker noget til alle tider. Når vi opfører klassikerne, kan de ofte være mere relevante end noget, der bliver skrevet nu, fordi de har en flyvehøjde, der gør, at de kan rumme den tid, vi lever i nu. Sharespeares kongedramaer rammer ned i alle de magtspil, der kører politisk lige nu, både her og i andre lande, der har sværere ved demokratiet end vi har. Det er vores opgave at læse klassikerne med nutidige øjne.”\nHar du selv nogen særlige favoritter blandt klassikerne, som du gerne vil give dig i kast med?\n”Jeg er ret stor fan af Shakespeare! Men det er jo let nok at sige, for det skulle man gerne være som skuespilchef. Det interessante kommer, når vi skal til at lave en Sharespeare-forestilling. Hvordan skal holdet sammensættes osv.? Jeg vil gerne opdrage publikum til, at man kan se f.eks. Romeo og Julie mange gange i mange forskellige versioner. Den har man ikke bare set, når man har set den én gang. Jeg prøvede det lidt i Aalborg, hvor vi spillede Holbergs Jeppe på Bjerget. Jeg talte ved den lejlighed med nogle af en lidt ældre årgang, som sagde, at de ikke ville komme, fordi de havde set den – for 23 år siden! Men det er sådan med klassikerne, at man skal se dem igen og igen i skiftende udgaver, for det er dét, de kan. Min opgave er at lave min tids udgave af Kong Lear, Hamlet eller hvad det nu måtte være. I denne sæson laver vi også Kong Lear, og jeg ved allerede nu, at vi kommer til at se en opsætning, vi aldrig har set før. Det er forpligtelsen med klassikerne.”\nHører det med, at scenografi og kostumer skal være nutidigt?\n”Ikke nødvendigvis. Jeg er selv meget forelsket i, at man egentlig blander det, så man har det store udtræk med kostumerne, men i et moderne rum, hvor man ikke forsøger at fremstille en slagmark eller nogle kongelige gemakker, men har en scenografi, som giver udtryk for den stemning, der er i stykket. Kostumemæssigt kan man vælge, at magthaverne har jakkesæt på, at hoffet render rundt i jakkesæt som var det et nutidigt parlament, men man kan jo også give dem lidt sjovere tøj på og alligevel spille det nutidigt. Vi har en stor kapacitet med systuen her i huset og en stor kostumeafdeling på Gamle Scene, og det vil være ærgerligt ikke at bruge det til vores forestillinger.”\nDu har sagt, at du gerne vil have mere musik ind i teatret. Hvordan skal det foregå?\n”Når jeg forestiller mig musik i Skuespilhuset, er det musik i bred forstand. Forestillinger, der er baseret på musik, hvor musikken er den vigtigste del, og hvor der måske ikke er dialoger, men hvor den tekst, der er med, er sangtekster. Det hedder med et lidt forslidt ord teaterkoncerter, men det kan også være andre formater. Der er bare noget med musik, som jeg tror, vi kan få stor succes med her. De teatre, der spiller musicals, har stor succes med de traditionelle, konceptuerede musicals, og det er de mestre til. Det vil jeg ikke bevæge mig ind på, men derimod satse på musikforestillinger, også musicals, som vi kan lave på en anden og ny måde. Det kan man normalt ikke med f.eks. Det Ny Teaters repertoire, fordi opsætningen er fastlagt på forhånd.”\nHvad med operetter som Flagermusen eller lignende?\n”Det kunne man godt forestille sig. Flagermusen er en klassiker på den måde, at der er en god historie og noget god musik. Hvis vi kan bruge Flagermusen til at fortælle en nutidig historie, synes jeg, det kunne være en fin idé.”\nI hvert fald festligt!\n”Jeg vil gerne sige i al den snak om relevans, at jeg ikke selv orker at gå i teatret, hvis jeg ikke bliver underholdt i en eller anden grad. En forestilling kan sagtens handle om noget relevant og være underholdende samtidig.”\nDet Kgl. Teater vil gerne have flere børn og unge i teatret. Hvordan skal det konkret lade sig gøre?\n”Jeg ser forskellige muligheder for mig. Forestillinger, hvor skoleklasser kommer ind i løbet af dagen. Forestillinger lidt senere på dagen eller i weekenden, hvor børnefamilierne kunne komme. Hvis jeg skulle bestemme – og det skal jeg jo - ville der være meget musik i en familieforestilling. Jeg synes, Det Kgl. Teater skal tage den forpligtelse på sig at være det første bekendtskab, børn stifter med teatret. Den første gang er som med alt andet afgørende for, hvordan man har det fremover med det. Jeg så gerne, at Det Kgl. Teater kunne danne grobund for, at mennesker helt fra barnsben har lyst til, og bliver ved med at have lyst til, at komme i teatret. Folkeskolen svigter noget i forhold til at give børn den dannelse, og så må vi tage over.”\nDer er jo et smertensbarn omkring det at få børnefamilierne i teatret – prisen. Det er alt for dyrt. Hvordan vil du klare det?\n”Det er for dyrt. Man kan ikke forlange, at en familie på 4 skal betale 400 kr. pr. person for at komme i teatret. Man må finde grænsen, og jeg vil arbejde på at få priserne ned. Ellers bliver teatret kun for de rige børnefamilier, og det er ikke meningen. I Aalborg havde vi familiebilletter til 4-500 kr. for en familie på 4, og så begynder det at ligne noget. Det Kgl. Teater skal ikke være de riges teater, det skal være teater for alle, der har lyst til at komme en tur i teatret.”


Konsolideret TEKST: 32012D0535 — DA — 23.04.2018\n02012D0535 — DA — 23.04.2018 — 003.001\naf 26. september 2012\nom nødforanstaltninger til forebyggelse af spredning af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fyrrevednematoden) i Unionen\n(meddelt under nummer C(2012) 6543)\n(EUT L 266 af 2.10.2012, s. 42)\nKOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/226 meddelt under nummer C(2015 af 11. februar 2015\nKOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/427 meddelt under nummer C(2017 af 8. marts 2017\nKOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/618 meddelt under nummer C(2018 af 19. april 2018\n»modtagelige planter« : planter (dog ikke frugter og frø) af Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. og Tsuga Carr.\n»modtageligt træ« :\ntræ af nåletræer (Coniferales), der henhører under et af følgende numre:\ni) træ i henhold til artikel 2, stk. 2, i direktiv 2000/29/EF\nii) træ, der ikke har bevaret sin naturlige runde form\niii) træ i form af bistader og fugleredekasser.\nMed modtageligt træ menes der ikke opsavet træ og opsavede stammer af Taxus L. og Thuja L. og heller ikke træ, som har været underkastet forarbejdning for at fjerne risikoen for angreb af fyrrevednematode\n»modtagelig bark« : bark af nåletræer (Coniferales)\n»produktionssted« : lokaliteter, der drives som én enkelt produktionsenhed; dette kan omfatte produktionssteder, der af plantesundhedshensyn ledes separat\n»vektor« : biller af slægten Monochamus Megerle in Dejean, 1821\n»vektorens flyvningssæson« : perioden fra 1. april til 31. oktober, undtagen hvis der gives en teknisk videnskabelig begrundelse for, at vektorens flyvningssæson har en anden varighed, idet der indbygges en sikkerhedsmargen på yderligere fire uger i begyndelsen og slutningen af den forventede flyvningssæson\n»emballeringsmateriale af træ« : træ eller træprodukter, der anvendes til at støtte, beskytte eller bære en vare og har form af pakkasser, tremmekasser, tromler og lignende, lastpaller og lignende, pallerammer og lignende samt stuvholt, uanset om det anvendes til transport af genstande eller ej. Forarbejdet træ, der er fremstillet ved hjælp af lim, varme eller tryk eller en kombination heraf, og emballeringsmateriale, der udelukkende består af træ med en tykkelse på 6 mm eller derunder, er undtaget.\n»plante beskadiget af ild eller uvejr« : vil sige enhver form for modtagelig plante, som er beskadiget af ild eller uvejr på en måde, som muliggør æglægning for vektoren.\nUndersøgelser i områder, hvor fyrrevednematoden ikke vides at forekomme\n1. Medlemsstaterne gennemfører hvert år undersøgelser for Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al., i det følgende benævnt »fyrrevednematoden«, på modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark samt på vektoren og fastslår, om der er tegn på fyrrevednematodens tilstedeværelse i de enkelte medlemsstater i områder, hvor det ikke tidligere var kendt, at fyrrevednematoden forekom.\nDisse undersøgelser består af indsamling og laboratorietest af prøver på modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark samt vektorer. Antallet af prøver fastlægges efter gode videnskabelige og tekniske principper.\n2. Medlemsstaterne sender Kommissionen en beskrivelse af de i stk. 1 omhandlede undersøgelser med angivelse af antallet af undersøgelsessteder, de områder, der skal undersøges, og antallet af prøver, der indsamles til laboratorietest hvert år. Det anføres i beskrivelsen, hvilke videnskabelige og tekniske principper undersøgelserne er baseret på.\nBeskrivelsen sendes til Kommissionen senest den 1. marts i det år, hvor undersøgelserne skal foretages.\n3. Hver medlemsstat meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater resultaterne af de i stk. 1 omhandlede undersøgelser senest den 1. marts i det år, der følger efter det år, hvor undersøgelserne er foretaget.\nLaboratorietest for tilstedeværelse af fyrrevednematoden i modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark og for vektorers tilstedeværelse foretages i overensstemmelse med den diagnosticeringsprotokol for Bursaphelenchus xylophilus, der findes i EPPO Standard PM7/4(2) ( 1 ). De metoder, der er omfattet af EPPO-standarden, kan suppleres med eller erstattes af videnskabeligt validerede molekylære diagnosticeringsmetoder, der har vist sig at have en mindst lige så stor følsomhed og pålidelighed som de i EPPO-standarden beskrevne.\n1. Senest den 31. december 2013 udarbejder hver medlemsstat en plan med angivelse af de tiltag, der skal træffes på dens territorium, jf. artikel 5-16, i tilfælde af bekræftet forekomst eller mistanke om forekomst af fyrrevednematoden, i det følgende benævnt »beredskabsplanen«.\n2. Beredskabsplanen skal indeholde følgende oplysninger:\na) en specifik sektion med kortfattede oplysninger om vurderingen af risikoen for fyrrevednematode for den pågældende medlemsstat, herunder baggrundsoplysninger om fyrrevednematodens biologi, forventede symptomer og angrebne værtsorganismer samt påvisningsmetoder, de vigtigste introduktionsveje og yderligere spredningsveje, herunder henstillinger om, hvordan risikoen for indslæbning, etablering og spredning kan reduceres\nb) roller og ansvar for de organer, der er involveret i udførelsen af planen i tilfælde af en officielt bekræftet eller tilfælde af mistanke om forekomst af fyrrevednematode samt kommandovejen og procedurer for koordinering af de foranstaltninger, der træffes af de ansvarlige officielle organer, andre offentlige myndigheder, bemyndigede organer eller fysiske personer, laboratorier og operatører\nc) betingelserne for officielle ansvarlige organers adgang til leverandører og andre personer\nd) betingelserne for de officielle ansvarlige organers adgang, hvis det er nødvendigt, til laboratorier, udstyr, personale, ekstern ekspertise og ressourcer, som er nødvendige for en hurtig og effektiv udryddelse eller, hvis det er relevant, inddæmning af fyrrevednematode\ne) foranstaltninger, der skal træffes vedrørende meddelelse af oplysninger til Kommissionen, de andre medlemsstater, de pågældende operatører og offentligheden med hensyn til forekomsten af fyrrevednematode og foranstaltninger, der er truffet mod fyrrevednematode, hvis forekomsten er officielt bekræftet, eller der er mistanke herom\nf) systemer til registrering af konstaterede fund af fyrrevednematode\ng) protokoller om metoder til visuelle undersøgelser, prøveudtagning og laboratorietest\nh) procedurer og personer, der er ansvarlige for samordningsrammen med nabomedlemsstaterne og, hvor det er relevant, med tilgrænsende tredjelande.\nIndholdet i beredskabsplanen skal tage hensyn til den risiko, som skadegøreren udgør for den pågældende medlemsstat.\n3. Medlemsstaterne sørger for, at deres beredskabsplaner evalueres og revideres.\n4. Medlemsstaterne sender Kommissionen deres beredskabsplaner på dennes anmodning.\n1. Hvis resultaterne af en årlig undersøgelse, jf. artikel 2, stk. 1, viser, at fyrrevednematoden er til stede i en modtagelig plante i en del af en medlemsstats territorium, hvor det ikke tidligere var kendt, at den forekom, eller hvor der på anden måde er tegn på dens tilstedeværelse, afgrænser den pågældende medlemsstat straks et område i overensstemmelse med stk. 2, i det følgende benævnt »det afgrænsede område«.\nHvis det konstateres, at fyrrevednematoden er til stede i vektoren eller i en sending af modtageligt træ, modtagelig bark eller i emballeringsmateriale af træ, gennemfører den pågældende medlemsstat en efterforskning i nærheden af det sted, hvor vektoren blev fanget, eller hvor det modtagelige træ, den modtagelige bark eller emballeringsmaterialet af træ befandt sig på fundtidspunktet. Første afsnit finder også anvendelse, hvis undersøgelsen viser, at fyrrevednematoden er til stede i en modtagelig plante.\n2. Det afgrænsede område består af en zone, hvor det er konstateret, at fyrrevednematoden er til stede, i det følgende benævnt »den inficerede zone«, og en zone omkring den inficerede zone, i det følgende benævnt »stødpudezonen«. Stødpudezonen skal være mindst 20 km bred.\nHvis der iværksættes udryddelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 6, kan den pågældende medlemsstat beslutte at mindske stødpudezonens bredde til mindst 6 km, forudsat at en sådan mindskelse ikke bringer udryddelsen i fare.\n3. Hvis det konstateres, at fyrrevednematoden er til stede i en stødpudezone, etableres der straks et nyt afgrænset område i overensstemmelse med stk. 1 under hensyntagen til det pågældende fund.\nDet eksisterende afgrænsede område kan i stedet ændres under hensyntagen til det pågældende fund, hvis der er iværksat udryddelsesforanstaltninger i området i overensstemmelse med artikel 6.\nAlle tegn på, at fyrrevednematoden forekommer i en stødpudezone, meddeles straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater.\n4. Hvis det konstateres, at fyrrevednematoden er til stede på en medlemsstats territorium, og at det afgrænsede område ville strække sig ind på en eller flere andre medlemsstaters territorium, skal den eller de pågældende medlemsstater i overensstemmelse med artikel 1 oprette et eller flere afgrænsede områder, som supplerer stødpudezonen med en eller flere stødpudezoner af samme bredde som den stødpudezone, der ligger i den medlemsstat, hvor fyrrevednematoden er fundet.\n5. Medlemsstaterne giver Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse om de afgrænsede områder på deres territorium senest en måned efter datoen for fundet af fyrrevednematoden i det pågældende område.\nMeddelelsen skal indeholde en beskrivelse af de afgrænsede områder og deres beliggenhed samt navnene på de administrative enheder, der er berørt af afgrænsningen, og være vedlagt et kort med angivelse af, hvor de afgrænsede områder, de inficerede zoner og stødpudezonerne hver især er beliggende.\nMedlemsstaterne giver inden for en måned Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse om, at de har foretaget en ændring af de afgrænsede områder på deres territorium.\n6. Hvis de årlige undersøgelser af de modtagelige planter og vektoren, jf. bilag I, punkt 6, viser, at der ikke er konstateret fund af fyrrevednematoden i det pågældende afgrænsede område i de fire foregående år, kan den pågældende medlemsstat beslutte, at området ikke længere skal være afgrænset. En medlemsstat, der befinder sig i den i bilag I, punkt 5, omhandlede situation, kan beslutte, at det pågældende område ikke længere skal være afgrænset, såfremt det ved de i bilag I, punkt 7, omhandlede prøveudtagninger og test bekræftes, at fyrrevednematoden ikke er til stede.\nMedlemsstaten orienterer inden for en måned Kommissionen og de øvrige medlemsstater om en sådan beslutning.\n7. Kommissionen etablerer en liste over de afgrænsede områder og sender listen til medlemsstaterne.\nListen opdates i overensstemmelse med de meddelelser, Kommissionen modtager i henhold til stk. 5 og 6.\n1. Medlemsstaterne træffer foranstaltninger, jf. bilag I, til at udrydde fyrrevednematoden i de afgrænsede områder på deres territorium.\nFyrrevednematoden anses for at være udryddet, når de årlige undersøgelser af de modtagelige planter og vektoren, jf. bilag I, punkt 6, viser, at der ikke er konstateret fund af fyrrevednematoden i de fire foregående år, eller såfremt det ved de i bilag I, punkt 7, tredje afsnit, omhandlede prøveudtagninger og test bekræftes, at fyrrevednematoden ikke er til stede.\n2. Medlemsstaterne sørger for, at de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger gennemføres af teknisk kvalificeret personale fra de ansvarlige officielle organer eller af andre teknisk kvalificerede personer, der arbejder under de ansvarlige officielle organers tilsyn.\n1. Hvis de årlige undersøgelser af de modtagelige planter og vektoren, jf. bilag I, punkt 6, viser, at fyrrevednematoden har været til stede i et afgrænset område i en periode på mindst fire på hinanden følgende år, og de indsamlede erfaringer viser, at det i den situation er umuligt at udrydde fyrrevednematoden, kan den pågældende medlemsstat i stedet beslutte at inddæmme fyrrevednematoden inden for det pågældende område.\nDen pågældende medlemsstat kan dog inden udløbet af ovennævnte periode beslutte at inddæmme fyrrevednematoden i stedet for at udrydde den, når den inficerede zone har en diameter på over 20 km, der er tegn på fyrrevednematodens tilstedeværelse i hele den inficerede zone, og de indsamlede erfaringer viser, at det i den situation er umuligt at udrydde fyrrevednematoden i det pågældende område.\nDer træffes inddæmmende foranstaltninger som beskrevet i bilag II.\n2. Når en medlemsstat i overensstemmelse med stk. 1 beslutter at iværksætte inddæmmende foranstaltninger i stedet for udryddelsesforanstaltninger, giver den Kommissionen en begrundet meddelelse herom.\nNår stk. 1, andet afsnit, finder anvendelse, gennemfører Kommissionen undersøgelser i den pågældende medlemsstat for at kontrollere, om betingelserne i stk. 1, andet afsnit, er opfyldt.\n3. Afgrænsede områder, i hvilke der er iværksat inddæmmende foranstaltninger i overensstemmelse med stk. 1, angives som sådanne i den liste, der er omhandlet i artikel 5, stk. 7. Medlemsstaterne kan kun iværksætte inddæmmende foranstaltninger i afgrænsede områder, for hvilke det i listen er angivet, at fyrrevednematoden er genstand for inddæmning.\n4. Medlemsstaterne sørger for, at de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger gennemføres af teknisk kvalificeret personale fra de ansvarlige officielle organer eller af andre teknisk kvalificerede personer, der arbejder under de ansvarlige officielle organers tilsyn.\nOrientering af aktører og offentligheden\nNår der iværksættes udryddelsesforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 6 eller inddæmmende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 7, sørger de pågældende medlemsstater for at træffe foranstaltninger til at orientere de berørte aktører og offentligheden herom.\nMeddelelse af nationale foranstaltninger\n1. Medlemsstaterne meddeler, jf. artikel 16, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2000/29/EF, inden for en måned, efter at fyrrevednematoden er fundet i en del af deres territorium, hvor det ikke tidligere var kendt, at fyrrevednematoden forekom, Kommissionen og de øvrige medlemsstater de foranstaltninger, de har truffet og besluttet at træffe vedrørende udryddelse af fyrrevednematoden i overensstemmelse med artikel 6.\n2. Hvis en medlemsstat træffer foranstaltninger til at udrydde fyrrevednematoden i overensstemmelse med artikel 6, skal meddelelsen af de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger omfatte oplysninger om foranstaltninger vedrørende fældning, prøveudtagning, test, fjernelse og bortskaffelse af modtagelige planter, jf. bilag I, punkt 2, 3, 4, 5, 7, 8 og 9, samt om udformning og tilrettelæggelse af undersøgelserne, herunder antallet af inspektioner, det antal prøver, der skal udtages, og det antal laboratorietest, der skal udføres, jf. bilag I, punkt 6.\nHvis en medlemsstat træffer foranstaltninger til at inddæmme fyrrevednematoden i overensstemmelse med artikel 7, skal meddelelsen af de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger omfatte oplysninger om foranstaltninger vedrørende fældning, prøveudtagning, test, fjernelse og bortskaffelse af modtagelige planter samt om udformning og tilrettelæggelse af undersøgelserne, herunder antallet af inspektioner, det antal prøver, der skal udtages, og det antal laboratorietest, der skal udføres, jf. bilag II, punkt 2 og 3.\nMeddelelsen om foranstaltninger skal også indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der træffes vedrørende orientering af de berørte aktører og offentligheden i henhold til artikel 8, og de kontroller, der udføres i henhold til artikel 11, stk. 1.\n3. Medlemsstaterne forelægger senest den 30. april hvert år Kommissionen og de øvrige medlemsstater en rapport om resultaterne af foranstaltninger, der er truffet i henhold til artikel 6 og 7 mellem den 1. april i det foregående år og den 31. marts i meddelelsesåret.\nRapporten skal omfatte samtlige følgende elementer:\na) antal af og steder for fund af fyrrevednematode, herunder kort, i den angrebne zone og stødpudezonen\nb) antal identificerede døde planter, planter i dårlig tilstand eller planter beskadiget af ild eller uvejr, med specifikation af antallet af planter, som blev fuldstændig ødelagt af skovbrande eller uvejr\nc) antal døde planter, planter i dårlig tilstand eller planter beskadiget af ild eller uvejr, som indgik i prøveudtagningen\nd) antal prøveudtagninger på døde planter, planter i dårlig tilstand eller planter beskadiget af ild eller uvejr og testet for forekomst af fyrrevednematode\ne) antal prøver, der blev testet positive for fyrrevednematode\nf) antal døde planter, planter i dårlig tilstand eller planter beskadiget af ild eller uvejr, som er blevet fjernet, med specifikation af det antal af planter, som blev identificeret før starten på den relevante periode\ng) antal og placering af fælder og overvågningsperiode samt antal fangne vektorer, arter, antal vektorer, der er analyseret for forekomst af fyrrevednematode, antal prøver, der er analyseret for forekomst af fyrrevednematode i stødpudezonerne og de inficerede zoner, herunder antallet af eventuelle prøver, der er testet positive for fyrrevednematode.\nMedlemsstaterne skal indsamle de i litra b) og f) omhandlede oplysninger i løbet af følgende perioder: 1. januar til 31. marts, 1. april til 31. oktober og 1. november til 31. december i det foregående år og 1. januar til 31. marts i meddelelsesåret.\nVed angivelse af disse oplysninger skal medlemsstaterne henvise til den pågældende opsamlingsperiode.\n4. Medlemsstaterne underretter senest den 1. marts hvert år efter den i stk. 1 omhandlede meddelelse Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de foranstaltninger, de har besluttet at træffe det pågældende år vedrørende udryddelse af fyrrevednematoden i overensstemmelse med artikel 6.\n5. Hvis en medlemsstat beslutter at inddæmme fyrrevednematoden i et afgrænset område i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, forelægger den straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater en tilsvarende revideret udgave af den i stk. 1 omhandlede meddelelse om foranstaltninger.\nDen pågældende meddelelse om foranstaltninger kan dække en periode på op til 5 år, hvis der er tale om et afgrænset område, som er genstand for inddæmmende foranstaltninger i henhold til artikel 7. Hvis meddelelsen dækker mere end et år, forelægger de pågældende medlemsstater Kommissionen og de øvrige medlemsstater en revideret udgave af den pågældende meddelelse om foranstaltninger senest den 31. oktober i året efter meddelelsens udløb.\nHvis der træffes beslutning om væsentlige ændringer af de inddæmmende foranstaltninger, revideres den pågældende meddelelse om foranstaltninger, og den forelægges straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater.\nFlytning af modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark inden for Unionen\n1. Modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark må kun flyttes fra afgrænsede områder til andre områder end afgrænsede områder og fra inficerede zoner til stødpudezoner, hvis betingelserne i bilag III, afdeling 1, er opfyldt.\n2. Modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark må kun flyttes inden for inficerede zoner, der er genstand for udryddelsesforanstaltninger, hvis betingelserne i bilag III, afdeling 2, er opfyldt.\n3. Medlemsstaterne kan begrænse flytningen af modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark inden for inficerede zoner, hvis der er truffet inddæmmende foranstaltninger.\nKontroller vedrørende flytninger fra afgrænsede områder til andre områder end afgrænsede områder og fra inficerede zoner til stødpudezoner\n1. Medlemsstaterne udfører regelmæssige stikprøvekontroller af modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark, der flyttes fra afgrænsede områder beliggende på deres territorium til andre områder end afgrænsede områder og fra inficerede zoner beliggende på deres territorium til stødpudezoner.\nNår der i et givet tilfælde træffes beslutning om, hvor kontrollerne skal foretages, baserer medlemsstaterne deres beslutning på sandsynligheden for, at de planter eller det træ eller den bark, der skal kontrolleres, er inficeret med levende fyrrevednematoder, og de tager hensyn til sendingernes oprindelse, graden af planternes og træets og barkens modtagelighed, samt i hvor vidt omfang den for flytningen ansvarlige aktør tidligere har opfyldt bestemmelserne i denne afgørelse og i beslutning 2006/133/EF.\nKontrollen af modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark foretages på følgende steder:\na) på steder, hvor planter, træ og bark flyttes fra inficerede zoner til stødpudezoner\nb) på steder, hvor planter, træ og bark flyttes fra stødpudezoner til ikke afgrænsede områder\nc) på planters, træs og barks bestemmelsessted i stødpudezonen og\nd) på planters, træs og barks oprindelsessted i den inficerede zone, f.eks. savværker, hvorfra planterne, træet og barken flyttes ud af den inficerede zone.\nMedlemsstaterne kan beslutte at foretage supplerende kontroller andre steder end på de i litra a)-d) nævnte steder.\nDe supplerende kontroller skal omfatte en dokumentkontrol vedrørende kravene i bilag III, afdeling 1, en identitetskontrol og — såfremt der er tale om manglende opfyldelse af bestemmelserne eller mistanke om manglende opfyldelse af bestemmelserne — en plantesundhedskontrol, der omfatter undersøgelser for forekomst af fyrrevednematoden.\n2. Medlemsstaterne udfører stikprøvekontroller af modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark, der flyttes fra afgrænsede områder beliggende uden for deres territorium til andre områder end afgrænsede områder på deres territorium.\nDisse stikprøvekontroller skal omfatte en dokumentkontrol vedrørende kravene i bilag III, afdeling 1, en identitetskontrol og en plantesundhedskontrol, der omfatter undersøgelser for forekomst af fyrrevednematoden.\n3. Senest den 30. april hvert år skal medlemsstaterne meddele de øvrige medlemsstater og Kommissionen, hvornår i det foregående år kontrollerne har fundet sted, og angive resultatet heraf, jf. stk. 1 og 2.\nHvis kontrollerne viser, at fyrrevednematoden er til stede i modtagelige planter eller modtageligt træ eller modtagelig bark, underretter medlemsstaten straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom.\nForanstaltninger i tilfælde af manglende opfyldelse af bestemmelserne i artikel 10\nNår de i artikel 11 omhandlede kontroller viser, at bestemmelserne i bilag III, afdeling 1 eller afdeling 2, ikke er opfyldt, underkaster den medlemsstat, som foretog de pågældende kontroller, straks det materiale, som ikke opfylder kravene, en af følgende foranstaltninger:\nb) flytning under officielt tilsyn til et behandlingsanlæg med en særlig godkendelse, hvor det modtagelige træ og den modtagelige bark underkastes en varmebehandling, således at det når op på en temperatur overalt på mindst 56 °C i mindst 30 minutter med henblik på at sikre, at det er frit for levende fyrrevednematoder og levende vektorer\nc) tilbagesendelse — hvis det materiale, der ikke opfylder kravene, består af emballeringsmateriale af træ, som er anvendt til transport af genstande, og uden at bilag III derved tilsidesættes — under officielt tilsyn til afsendelsesstedet eller et sted i nærheden af det sted, hvor materialet er tilbageholdt, med henblik på ompakning af de pågældende genstande og destruktion af emballeringsmaterialet af træ, således at enhver risiko for spredning af fyrrevednematoden undgås.\nGodkendelse af behandlingsanlæg\n1. Medlemsstater, på hvis territorium der findes et afgrænset område, godkender behandlingsanlæg, som er tilstrækkeligt udstyret til at udføre en eller flere af nedenstående opgaver, jf. bilag III:\na) behandling af modtageligt træ og modtagelig bark, jf. bilag III, afdeling 1, punkt 2, litra a), og bilag III, afdeling 2, punkt 2, første afsnit, litra c)\nb) udstedelse af plantepas som omhandlet i Kommissionens direktiv 92/105/EØF ( 2 ) til modtageligt træ og modtagelig bark, der er behandlet på det pågældende behandlingsanlæg i overensstemmelse med litra a), jf. bilag III, afdeling 1, punkt 2, litra b), og bilag III, afdeling 2, punkt 2, andet afsnit, litra b)\nc) behandling af emballeringsmateriale af træ, jf. bilag III, afdeling 1, punkt 3, litra a), og bilag III, afdeling 2, punkt 3\nd) mærkning i overensstemmelse med bilag II til FAO's International Standard for Phytosanitary Measures nr. 15, jf. bilag III, afdeling 1, punkt 2, litra b, og punkt 3, litra b), og bilag III, afdeling 2, punkt 3, af bistader, fugleredekasser og emballeringsmateriale af træ, der er behandlet på det pågældende behandlingsanlæg i overensstemmelse med henholdsvis litra a) og c).\nAnlæggene benævnes i det følgende »godkendte behandlingsanlæg«.\n2. De godkendte behandlingsanlæg sørger for, at det modtagelige træ, den modtagelige bark og det modtagelige emballeringsmateriale af træ, der er blevet behandlet, er sporbart.\n1. Medlemsstater, på hvis territorium der findes et afgrænset område, giver producenter af emballeringsmateriale af træ, bistader og fugleredekasser, som har passende udstyr hertil, tilladelse til i overensstemmelse med bilag II til FAO's International Standard for Phytosanitary Measures nr. 15 at mærke det emballeringsmateriale af træ, bistader og fugleredekasser, som de producerer af træ, der er behandlet på et godkendt behandlingsanlæg og er ledsaget af det i direktiv 92/105/EØF omhandlede plantepas.\nProducenterne benævnes i det følgende »godkendte producenter af emballeringsmateriale af træ«.\n2. Godkendte producenter af emballeringsmateriale af træ benytter udelukkende træ, der kommer fra særligt godkendte behandlingsanlæg, og som er ledsaget af det i direktiv 92/105/EØF omhandlede plantepas, til fremstilling af emballeringsmateriale af træ og sikrer, at det dertil anvendte træ kan spores til de pågældende behandlingsanlæg.\nOvervågning af godkendte behandlingsanlæg og godkendte producenter af emballeringsmateriale af træ\nMedlemsstaterne overvåger de godkendte behandlingsanlæg og de godkendte producenter af emballeringsmateriale af træ for at sikre, at de udfører deres opgaver korrekt i henhold til deres godkendelse.\nMedlemsstaterne sørger for, at overvågningen foretages af teknisk kvalificeret personale fra de ansvarlige officielle organer eller af andre teknisk kvalificerede personer, der arbejder under de ansvarlige officielle organers tilsyn.\nTilbagekaldelse af godkendelser af godkendte behandlingsanlæg og godkendte producenter af emballeringsmateriale af træ\n1. En medlemsstat trækker straks en godkendelse tilbage, som den har udstedt, hvis den bliver opmærksom på, at fyrrevednematoden er til stede i modtageligt træ, modtagelig bark eller emballeringsmateriale af modtageligt træ, der er behandlet på et godkendt behandlingsanlæg.\nEn medlemsstat trækker straks en godkendelse tilbage, som den har udstedt, hvis den bliver opmærksom på, at fyrrevednematoden er til stede i emballeringsmateriale af modtageligt træ, der er mærket af en godkendt producent af emballeringsmateriale af træ.\n2. Uanset stk. 1 træffer en medlemsstat, der har udstedt en godkendelse, og som bliver opmærksom på, at et godkendt behandlingsanlæg eller en godkendt producent af emballeringsmateriale af træ ikke udfører sine opgaver korrekt i henhold til godkendelsen, de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at bestemmelserne i artikel 13 og 14 er opfyldt.\nListe over godkendte behandlingsanlæg og godkendte producenter af emballeringsmateriale af træ\n1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen, når de godkender et behandlingsanlæg i overensstemmelse med artikel 13 eller en producent af emballeringsmateriale af træ i overensstemmelse med artikel 14, og når de trækker en sådan godkendelse tilbage.\n2. Kommissionen opstiller en liste over godkendte behandlingsanlæg og godkendte producenter af emballeringsmateriale af træ og sender listen til medlemsstaterne. Del A i listen skal indeholde de godkendte behandlingsanlæg. Del B i listen skal indeholde de godkendte producenter af emballeringsmateriale af træ. Listen opdateres på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne.\nBeslutning 2006/133/EF ophæves.\nFornyet behandling af denne afgørelse\nDenne afgørelse tages op til fornyet behandling senest den 31. juli 2015.\nBilag III, afdeling 1, punkt 2, litra a), andet punktum, og bilag III, afdeling 2, punkt 2, litra c), andet punktum, anvendes fra den 1. januar 2013.\nUdryddelsesforanstaltninger, jf. artikel 6\n1. Medlemsstaterne træffer i overensstemmelse med artikel 6 foranstaltninger til at udrydde fyrrevednematoden i de afgrænsede områder, jf. punkt 2-10.\nMedlemsstaterne indsætter en detaljeret beskrivelse af foranstaltningerne i den i artikel 9, stk. 1, omhandlede meddelelse.\n2. Når der etableres et afgrænset område, skal den pågældende medlemsstat straks i samme område etablere en zone med en radius på mindst 500 m omkring hver modtagelig plante, i hvilken det er konstateret, at fyrrevednematoden er til stede, i det følgende benævnt »rydningszonen«. For hver modtagelig plante, i hvilken fyrrevednematoden er konstateret at være til stede, bestemmes zonens faktiske radius ud fra risikoen for, at vektoren overfører fyrrevednematoden mere end 500 m væk fra den modtagelige plante.\nI rydningszonen fældes, fjernes og bortskaffes alle modtagelige planter. Fældning og destruktion af disse planter foretages fra udkanten af zonen ind mod midten. Der træffes alle nødvendige forholdsregler for at undgå, at fyrrevednematoden og dens vektor spredes under fældningen.\nDer udtages efter fældningen prøver af alle døde planter eller planter i dårlig tilstand og en række sundt udseende planter, der udvælges på grund af risikoen for, at fyrrevednematoden spredes i det bestemte tilfælde. Prøverne udtages flere steder på hver plante, også kronen, og særligt på de steder, hvor der er synligt tegn på insektvektorers aktivitet. Der skal også udtages prøver fra skårne stængler, savsmuld og naturligt forekommende affald med tegn på insektvektorers aktivitet og i dele af de afgrænsede områder, hvor de modtagelige planters symptomer på visning ikke forventes at forekomme eller forventes at forekomme på et senere tidspunkt. Disse prøver undersøges for forekomst af fyrrevednematode.\n3. Hvis en medlemsstat konkluderer, at etablering af en rydningszone med en radius på 500 m, jf. punkt 2, har uacceptable samfunds- eller miljømæssige konsekvenser, kan rydningszonens minimumsradius mindskes til 100 m omkring hver modtagelig plante, i hvilken fyrrevednematoden er konstateret at være til stede.\nHvis en medlemsstat konkluderer, at det ikke er hensigtsmæssigt at fælde visse enkeltstående planter, der befinder sig i rydningszonen, kan der undtagelsesvis anvendes en alternativ udryddelsesforanstaltning udelukkende for disse planter, når dette giver samme beskyttelsesniveau mod spredning af fyrrevednematoden. De forhold, der ligger til grund for en sådan konklusion, skal sammen med en beskrivelse af den pågældende foranstaltning meddeles Kommissionen i den i artikel 9, stk. 1, omhandlede meddelelse.\n4. Når punkt 3 finder anvendelse, skal alle modtagelige planter, der er undtaget fra fældning og befinder sig mellem 100 og 500 m fra de modtagelige planter, hvor forekomsten af fyrrevednematoden er konstateret, før, under og efter vektorernes flyvningssæson kontrolleres for tegn eller symptomer på forekomst af fyrrevednematode.\nHvis disse tegn eller symptomer er til stede, skal der udtages prøver af planten, og den testes for forekomst af fyrrevednematode. Prøverne af sådanne modtagelige planter udtages flere steder på hver plante, også kronen. De pågældende medlemsstater skal i flyvningssæsonen foretage grundige undersøgelser af vektorerne ved prøveudtagning og teste disse vektorer for forekomst af fyrrevednematode.\nDisse foranstaltninger skal gælde, indtil udryddelsen er afsluttet, jf. artikel 6, stk. 1, eller indtil inddæmningsforanstaltningerne, jf. artikel 7, stk. 1, er blevet godkendt.\n5. Hvis en medlemsstat på baggrund af undersøgelser for vektorens forekomst i overensstemmelse med FAO's internationale standard for plantesundhedsforanstaltninger nr. 4 ( 3 ) og under hensyntagen til vektorernes spredningskapacitet har bevis for, at vektoren ikke er forekommet i det pågældende område i de seneste tre år, skal minimumsradiussen for rydningszonen være 100 m omkring hver modtagelig plante, i hvilken der er konstateret fyrrevednematode.\nDokumentationen skal indgå i den i artikel 9, stk. 1, omhandlede meddelelse.\n6. Medlemsstaterne foretager under og uden for vektorens flyvningssæson undersøgelser af de modtagelige planter i de afgrænsede områder ved at undersøge, udtage prøver fra og teste de pågældende planter og vektoren for forekomst af fyrrevednematoden. De udfører også undersøgelser af vektoren af fyrrevednematoden i løbet af dens flyvningssæson. Undersøgelserne skal især rettes mod modtagelige planter, der er døde, i dårlig tilstand eller beskadiget af ild eller uvejr. Prøver på modtagelige planter udtages flere steder på hver plante, også kronen. Der foretages også undersøgelser af skårne stængler, savsmuld og naturligt forekommende affald med tegn på insektvektorers aktivitet og i dele af de afgrænsede områder, hvor de modtagelige planters symptomer på visning ikke forventes at forekomme eller forventes at blive forsinket. Undersøgelserne skal være mindst fire gange så intensive inden for en radius af 3 000 m omkring hver modtagelig plante, i hvilken der er konstateret forekomst af fyrrevednematode, end fra 3 000 m derfra til udkanten af stødpudezonen.\n7. Medlemsstaterne identificerer og fælder i hele det afgrænsede område alle modtagelige planter, i hvilke der er konstateret forekomst af fyrrevednematode, og de modtagelige planter, der er døde, i dårlig tilstand eller beskadiget af ild eller uvejr. Medlemsstaterne fjerner og bortskaffer fældede planter og fældningsrester, idet der tages alle nødvendige forholdsregler for at undgå, at fyrrevednematoden og dens vektor spredes, indtil fældningen er afsluttet. Medlemsstaterne skal opfylde følgende betingelser:\na) Modtagelige planter, der er identificeret uden for vektorens flyvningssæson, skal inden den næste flyvningssæson fældes og enten destrueres på stedet eller fjernes, og træ og bark heraf skal behandles som omhandlet i bilag III, afdeling 1, punkt 2, litra a), eller anvendes som omhandlet i bilag III, afdeling 2, punkt 2, litra b).\nb) Modtagelige planter, der er identificeret i vektorens flyvningssæson, skal straks fældes og enten destrueres på stedet eller fjernes, og træ og bark heraf skal behandles som omhandlet i bilag III, afdeling 1, punkt 2, litra a), eller anvendes som omhandlet i bilag III, afdeling 2, punkt 2, litra b).\nDer udtages prøver af fældede modtagelige planter, hvor fyrrevednematoden ikke allerede er konstateret at være til stede, og der testes for forekomst af fyrrevednematoden i overensstemmelse med en prøveudtagningsmetode, der med 99 % pålidelighed bekræfter, at forekomsten af fyrrevednematoden i de pågældende modtagelige planter er under 0,1 %.\nNår punkt 5 finder anvendelse, kan medlemsstaterne dog beslutte at udtage prøver af de i første afsnit omhandlede modtagelige planter og teste dem for forekomst af fyrrevednematoden uden at fælde dem i overensstemmelse med en prøveudtagningsmetode, der med 99 % pålidelighed bekræfter, at forekomsten af fyrrevednematoden i de pågældende modtagelige planter er under 0,1 %. Første punktum finder ikke anvendelse på modtagelige planter, hvor fyrrevednematoden er konstateret at være til stede.\n8. For så vidt angår modtageligt træ, der er identificeret i det afgrænsede område i vektorens flyvningssæson, jf. punkt 7, litra b), afbarker medlemsstaterne de fældede modtagelige planters stammer, eller de behandler de pågældende stammer med et insekticid, der vides at være effektivt i bekæmpelsen af vektoren, eller de dækker straks efter fældningen de pågældende stammer med et insektnet, der er gennemvædet med et sådant insekticid. Efter afbarkning, behandling eller tildækning flyttes det modtagelige træ straks under officielt tilsyn til en lagringsplads eller et godkendt behandlingsanlæg. Træ, der ikke er afbarket, behandles straks på lagringspladsen eller på det godkendte behandlingsanlæg med et insekticid, der vides at være effektivt i bekæmpelsen af vektoren, eller dækkes med et insektnet, der er gennemvædet med et sådant insekticid.\nHvis medlemsstaten konkluderer, at afbarkning, behandling med et insektcid, der vides at være effektiv i bekæmpelsen af vektoren, og dækning med et insektnet, der er gennemvædet med et sådant insektcid, er uhensigtsmæssig, skal træ, der ikke er afbarket, straks destrueres på stedet.\nTræaffald, der fremkommer, når modtagelige planter fældes, og som efterlades på stedet, og træ, der ikke afbarkes og destrueres på stedet, hugges til flis med en tykkelse og en bredde på højst 3 cm.\n8a. Uanset punkt 7, litra b), hvor en medlemsstat konkluderer, at fældning og fjernelse af modtagelige planter beskadiget af ild eller uvejr i løbet af vektorens flyvningssæson er uhensigtsmæssig, kan den pågældende medlemsstat beslutte at fortsætte med at fælde og fjerne disse planter, før starten på den næste flyvningssæson.\nDen pågældende medlemsstat skal i flyvningssæsonen foretage grundige undersøgelser i det område, der er ramt af brand eller uvejr, ved at udtage prøver fra og teste de pågældende vektorer for forekomst af fyrrevednematode, hvis bekræftet, udføre grundige undersøgelser af de modtagelige planter i det omkringliggende område ved kontrol af, udtagning af prøver fra og test på de planter, som viser tegn eller symptomer på forekomst af fyrrevednematode eller dens vektorer, jf. dog punkt 6.\n9. Medlemsstaterne fjerner og bortskaffer alle modtagelige planter, der dyrkes på steder, hvor der produceres planter til plantning, og hvor fyrrevednematoden er blevet påvist siden starten af den sidste fulde vækstcyklus, idet der træffes alle nødvendige forholdsregler for at undgå, at fyrrevednematoden og dens vektor spredes i forbindelse med dette arbejde.\n9a. Medlemsstaterne identificerer fældede modtagelige planter, der ikke er omfattet af punkt 7, 8 og 9, i hele stødpudezonen. Medlemsstaterne fjerner disse planter og deres fældningsrester, idet der tages alle nødvendige forholdsregler for at undgå, at fyrrevednematoden og dens vektor tiltrækkes.\n10. Medlemsstaterne udarbejder en hygiejneprotokol for alle køretøjer, der transporterer skovbrugsprodukter, og for alle maskiner til behandling af skovbrugsprodukter for at sikre, at fyrrevednematoden ikke kan spredes med disse køretøjer og maskiner.\nInddæmmende foranstaltninger, jf. artikel 7\n1. Medlemsstaterne træffer i overensstemmelse med artikel 7 foranstaltninger i afgrænsede områder, der skal have en stødpudezone med en bredde på mindst 20 km, for at inddæmme fyrrevednematoden som beskrevet i punkt 2 og 3.\n2. Medlemsstaterne foretager en gang om året undersøgelser af de modtagelige planter og vektoren i de inficerede zoner ved at undersøge, udtage prøver fra og teste de pågældende planter og vektoren for forekomst af fyrrevednematode. Undersøgelserne skal især rettes mod modtagelige planter, der er døde, i dårlig tilstand eller beskadiget af ild eller uvejr. De skal fokusere på dele af den inficerede zone, som støder op til stødpudezonerne med henblik på at beskytte disse zoner. Medlemsstaterne fælder alle modtagelige planter, i hvilke der er konstateret forekomst af fyrrevednematode, og fjerner og bortskaffer de pågældende planter og fældningsrester, idet der tages alle nødvendige forholdsregler for at undgå, at fyrrevednematoden og dens vektorer spredes.\n3. Medlemsstaterne træffer følgende foranstaltninger i stødpudezonerne:\na) Medlemsstaterne foretager i og uden for vektorernes flyvningssæson undersøgelser af de modtagelige planter i stødpudezonerne ved at undersøge, udtage prøver fra og teste de pågældende planter og vektoren for forekomst af fyrrevednematode. De udfører også undersøgelser af vektoren af fyrrevednematoden i løbet af dens flyvningssæson. Disse undersøgelser fokuserer især på modtagelige planter, som er døde, i dårlig tilstand eller beskadiget af ild eller uvejr, og på vektorer i områder, hvor det er sandsynligt, at der vil være fyrrevednematode, eller hvor der forventes forsinkede symptomer. Prøver af modtagelige planter udtages flere steder på hver plante, også kronen. Der foretages også undersøgelser af skårne stængler, savsmuld og naturligt forekommende affald med tegn på insektvektorers aktivitet og i dele af de afgrænsede områder, hvor de modtagelige planters symptomer på visning ikke forventes at forekomme.\nb) Medlemsstaterne identificerer og fælder på hele det areal, der er omfattet af stødpudezonerne, alle modtagelige planter, der er døde, i dårlig tilstand eller beskadiget af ild eller uvejr. De fjerner og bortskaffer fældede planter og fældningsrester, idet der tages alle nødvendige forholdsregler for at undgå, at fyrrevednematoden og dens vektor spredes før og under fældning, og indtil bortskaffelsen af fældede planter og fældningsrester, på følgende betingelser:\ni) Modtagelige planter, der er identificeret uden for vektorens flyvningssæson, skal inden den næste flyvningssæson fældes og destrueres på stedet, flyttes under officielt tilsyn til den inficerede zone eller fjernes. I sidstnævnte tilfælde skal træ og bark af de pågældende planter enten behandles i overensstemmelse med bilag III, afdeling 1, punkt 2, litra a), eller anvendes i overensstemmelse med bilag III, afdeling 2, punkt 2, litra b).\nii) Modtagelige planter, der er identificeret i vektorens flyvningssæson, skal inden den næste flyvningssæson fældes og destrueres på stedet, flyttes under officielt tilsyn til den inficerede zone eller fjernes. I sidstnævnte tilfælde skal træ og bark af de pågældende planter enten behandles i overensstemmelse med bilag III, afdeling 1, punkt 2, litra a), eller anvendes i overensstemmelse med bilag III, afdeling 2, punkt 2, litra b).\nHvor en medlemsstat konkluderer, at fældning, fjernelse og bortskaffelse af modtagelige planter, der er identificeret i flyvningssæsonen og beskadiget af ild eller uvejr, er uhensigtsmæssig, kan den pågældende medlemsstat beslutte at fortsætte med at fælde, fjerne og bortskaffe disse planter før starten på den næste flyvningssæson. Ved fældning og fjernelse skal de modtagelige planter enten destrueres på stedet eller fjernes, og deres træ og bark skal behandles, jf. bilag III, afdeling 1, punkt 2, litra a), eller forarbejdes, jf. bilag III, afdeling 2, punkt 2, litra b). Når denne fravigelse finder anvendelse, og den pågældende medlemsstat i flyvningssæsonen skal foretage grundige undersøgelser i det område, der er ramt af brand eller uvejr, ved at udtage prøver fra og teste disse vektorer for forekomst af fyrrevednematode og, hvis bekræftet, udføre grundige undersøgelser af de modtagelige planter i det omkringliggende område ved kontrol af, udtagning af prøver fra og test på de planter, som viser tegn eller symptomer på forekomst af fyrrevednematode, jf. dog litra a).\nUanset nr. i) og ii) kan Portugal beslutte at fortsætte med at fælde, fjerne og bortskaffe de modtagelige planter, der er officielt udpeget af det officielle ansvarlige organ til at være beskadiget af ild i 2017, inden for en længere frist, dog senest den 31. marts 2020. Med henblik på fældningen, fjernelsen og bortskaffelsen inden for denne frist gives der forrang til de modtagelige planter, som befinder sig i de følgende områder:\n— områder, som grænser op til det angrebne område\n— områder, hvor der er tegn på insektvektorers aktivitet\n— områder med en øget forekomst af træer i forfald og dermed en indikation af den mulige forekomst af fyrrevednematode\n— eventuelle andre områder, som frembyder den største risiko for fyrrevednematodeangreb.\nDisse modtagelige planter skal fældes eller destrueres på stedet, flyttes under officielt tilsyn til den angrebne zone eller fjernes. I dette tilfælde skal træ og bark af disse planter enten behandles i overensstemmelse med bilag III, afdeling 1, punkt 2, litra a), eller anvendes i overensstemmelse med bilag III, afdeling 2, punkt 2, litra b). De modtagelige planter, som ikke kan anvendes af insektvektorer til fuldførelsen af deres livscyklus, kan tilbageholdes på stedet uden at blive destrueret.\nPortugal skal senest den 31. maj 2018 indgive en årlig handlingsplan til Kommissionen og medlemsstaterne vedrørende de kort, som angiver beliggenheden af de planter i stødepudezonen, der er beskadiget af ild, beliggenheden af de områder, som er angivet i andet afsnit, og begrundelsen for dette valg, de foranstaltninger, der skal gennemføres for at mindske risikoen for fyrrevednematodeangreb, mens der ventes på fældning, fjernelse og bortskaffelse af disse planter, deriblandt intensiverede undersøgelsesaktiviteter vedrørende modtagelige planter og vektorerne med henblik på tidlig opdagelse af forekomsten af fyrrevednematode, de nødvendige ressourcer og de relevante frister til at gennemføre disse foranstaltninger. Portugal skal senest den 31. maj 2019 indgive endnu en årlig handlingsplan med samme indhold.\nRisikoniveauet forbundet med disse planter skal vurderes på årsbasis, og handlingsplanen skal ajourføres, når det er relevant. De planlagte aktiviteter i handlingsplanen skal tages i betragtning ved udarbejdelsen af den overordnede handlingsplan omhandlet i artikel 9.\nPortugal skal indgive en rapport til Kommissionen og medlemsstaterne om de årlige resultater, deriblandt resultatet af de intensiverede undersøgelser af vektorer og enhver ajourføring af denne handlingsplan inden den 30. april året efter det pågældende år.\nDer udtages prøver af fældede modtagelige planter, dog ikke af planter, der som følge af skovbrande er fuldstændigt destrueret, og der testes for forekomst af fyrrevednematode i overensstemmelse med en prøveudtagningsmetode, der med 99 % sikkerhed bekræfter, at forekomsten af fyrrevednematode i de pågældende modtagelige planter er under 0,02 %.\nc) For så vidt angår modtageligt træ, der er identificeret i stødpudezonen i vektorens flyvningssæson, jf. litra b), afbarker medlemsstaterne de fældede modtagelige planters stammer, eller de behandler de pågældende stammer med et insekticid, der vides at være effektivt i bekæmpelsen af vektoren, eller de dækker straks efter fældningen de pågældende stammer med et insektnet, der er gennemvædet med et sådant insekticid.\nEfter afbarkning, behandling eller tildækning flyttes det modtagelige træ straks under officielt tilsyn til en lagringsplads eller et godkendt behandlingsanlæg. Træ, der ikke er afbarket, behandles straks på lagringspladsen eller på det godkendte behandlingsanlæg med et insekticid, der vides at være effektivt i bekæmpelsen af vektoren, eller dækkes med et insektnet, der er gennemvædet med et sådant insekticid.\nTræaffald, der fremkommer, når modtagelige planter fældes, og som efterlades på stedet, hugges til flis med en tykkelse og bredde på højst 3 cm.\nUanset første afsnit, hvor medlemsstaten konkluderer, at afbarkning, behandling med et insektcid, der vides at være effektiv i bekæmpelsen af vektoren, og dækning med et insektnet, der er gennemvædet med et sådant insektcid, er uhensigtsmæssig, skal træ, som ikke er afbarket, destrueres på stedet. Hvis denne undtagelse anvendes, skal træaffald, der fremkommer, når modtagelige planter fældes, og som efterlades på stedet, og træ, der ikke afbarkes og destrueres på stedet, hugges til flis med en tykkelse og en bredde på højst 3 cm.\n3a. Medlemsstaterne identificerer også andre fældede modtagelige planter end dem, der er omhandlet i punkt 3, litra b), i alle stødpudezonerne. Medlemsstaterne fjerner disse planter og deres fældningsrester, idet der tages alle nødvendige forholdsregler for at undgå, at fyrrevednematoden og dens vektor tiltrækkes.\n4. Medlemsstaterne udarbejder en hygiejneprotokol for alle køretøjer, der transporterer skovbrugsprodukter, og for alle maskiner til behandling af skovbrugsprodukter for at sikre, at fyrrevednematoden ikke kan spredes med disse køretøjer og maskiner.\nBetingelser for flytning af modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark inden for Unionen, jf. artikel 10\nBetingelser for flytning af modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark fra afgrænsede områder til andre områder end afgrænsede områder og fra inficerede zoner til stødpudezoner\n1. Modtagelige planter kan flyttes, forudsat at planterne opfylder følgende betingelser:\na) De er dyrket på produktionssteder, hvor hverken fyrrevednematoden eller dens symptomer er konstateret siden starten af den sidste fulde vækstcyklus.\nb) De har i hele deres levetid været dyrket under fuld fysisk beskyttelse, hvor det er sikret, at vektoren ikke kan nå planterne.\nc) De er blevet officielt undersøgt, testet og fundet frie for fyrrevednematoden og vektoren.\nd) De ledsages af et plantepas, der er udfyldt og udstedt i overensstemmelse med direktiv 92/105/EØF, for bestemmelsessteder i Unionen.\ne) De er transporteret uden for vektorens flyvningssæson eller i lukkede beholdere eller i emballage, der sikrer, at der ikke kan ske angreb af fyrrevednematoden eller vektoren.\n2. Modtageligt træ og modtagelig bark, undtagen emballeringsmateriale af træ, kan flyttes, forudsat at træet og barken opfylder følgende betingelser:\na) Det har været underkastet en passende varmebehandling på et godkendt behandlingsanlæg, hvor det har opnået en temperatur overalt på mindst 56 °C i mindst 30 minutter med henblik på at sikre, at det er frit for levende fyrrevednematoder og levende vektorer. Sker behandlingen ved hjælp af komposteringsvarme, skal komposteringen foregå i overensstemmelse med en behandlingsspecifikation, der er godkendt i henhold til proceduren i artikel 18, stk. 2, i direktiv 2000/29/EF.\nb) Det ledsages af det i direktiv 92/105/EØF omhandlede plantepas udstedt af et godkendt behandlingsanlæg. For så vidt angår modtageligt træ i form af bistader og fugleredekasser ledsages det af det pågældende plantepas, eller det mærkes i overensstemmelse med bilag II til FAO's International Standard for Phytosanitary Measures nr. 15.\nc) Hvis det ikke er afbarket, flyttes det enten uden for vektorens flyvningssæson eller med en beskyttende tildækning for at sikre, at der ikke kan ske angreb af fyrrevednematoden eller vektoren.\n3. Modtageligt træ i form af emballeringsmateriale af træ, kan flyttes, forudsat at emballeringsmaterialet af træ opfylder følgende betingelser:\na) Det har på et godkendt behandlingsanlæg været underkastet en af de godkendte behandlinger, der er specificeret i bilag I til FAO International Standard for Phytosanitary Measures nr. 15 om regler for emballeringsmateriale af træ i international handel ( 4 ), hvor det sikres, at materialet er frit for levende fyrrevednematoder og levende vektorer.\nb) Det mærkes i overensstemmelse med bilag II til ovennævnte internationale standard.\n4. Uanset punkt 2 og 3 kan modtageligt træ flyttes ud af det afgrænsede område eller ud af den inficerede zone og ind i stødpudezonen til omgående behandling på det godkendte behandlingsanlæg, der ligger tættest på det pågældende afgrænsede område eller den pågældende inficerede zone, hvis der ikke ligger et passende behandlingsanlæg i det pågældende område eller den pågældende zone.\nDenne undtagelse finder kun anvendelse, hvis følgende betingelser er opfyldt:\na) Ved håndtering, behandling, oplagring og transport af fældede modtagelige planter, jf. bilag I, punkt 8 og 10, og bilag II, punkt 3, litra c), og punkt 4, sikres det, at vektoren ikke kan være til stede på eller undslippe fra de pågældende planter.\nb) Flytningerne finder sted uden for vektorens flyvningssæson eller med beskyttende tildækning, der sikrer, at der ikke kan ske angreb af fyrrevednematoden eller vektoren på andre planter, andet træ eller anden bark.\nc) Flytningerne underkastes regelmæssige kontroller på stedet fra de kompetente myndigheders side.\n5. Uanset punkt 2 og 3 kan modtageligt træ og modtagelig bark, der er hugget til flis med en tykkelse og bredde på højst 3 cm, flyttes ud af det afgrænsede område for at blive brugt som brændsel på det godkendte behandlingsanlæg, der ligger tættest på det pågældende område, eller ud af den inficerede zone til stødpudezonen, forudsat at betingelserne i punkt 4, andet afsnit, litra b) og c), er opfyldt.\nBetingelser for flytning af modtagelige planter, modtageligt træ og modtagelig bark inden for de inficerede zoner i henhold til udryddelsesforanstaltningerne\n1. Modtagelige planter til plantning kan flyttes, forudsat at de pågældende planter opfylder samme betingelser som angivet i afdeling 1, punkt 1.\n2. Modtageligt træ og modtagelig bark kan flyttes, når det pågældende træ og den pågældende bark skal underkastes en af følgende behandlinger:\na) Det skal destrueres ved afbrænding på et nærtliggende sted i det afgrænsede område, der er beregnet hertil.\nb) Det skal anvendes i et behandlingsanlæg som brændsel eller til andre destruerende formål, hvor det sikres, at det er frit for levende fyrrevednematoder og levende vektorer.\nc) Det skal underkastes en passende varmebehandling på et godkendt behandlingsanlæg, hvor det opnår en temperatur overalt på mindst 56 °C i mindst 30 minutter med henblik på at sikre, at det er frit for levende fyrrevednematoder og levende vektorer. Sker behandlingen ved hjælp af komposteringsvarme, skal komposteringen foregå i overensstemmelse med en behandlingsspecifikation, der er godkendt i henhold til proceduren i artikel 18, stk. 2, i direktiv 2000/29/EF.\nFølgende betingelser finder anvendelse på flytningerne:\na) Træet eller barken flyttes under officielt tilsyn og uden for vektorens flyvningssæson eller med beskyttende tildækning, der sikrer, at der ikke kan ske angreb af fyrrevednematoden eller vektoren på andre planter, andet træ eller anden bark, eller\nb) træ eller bark, der har været underkastet den behandling, der er omhandlet i første afsnit, litra c), kan flyttes, forudsat at det ledsages af et plantepas udstedt af et godkendt behandlingsanlæg.\nDette punkt finder ikke anvendelse på hverken emballeringsmateriale af træ eller på modtageligt træ fra planter, der er undersøgt enkeltvis og konstateret at være frie for fyrrevednematoden.\n3. Modtageligt træ i form af emballeringsmateriale af træ kan flyttes, hvis det opfylder betingelserne i afdeling 1, punkt 3.\n( 1 ) EPPO Bulletin 39(3):344-353.\n( 2 ) EUT L 4 af 8.1.1993, s. 22.\n( 3 ) Sekretariatet for den internationale plantebeskyttelseskonvention (1995), »International Standard for Phytosanitary Measures No 4: Betingelser for etablering af skadegørerfrie områder.\n( 4 ) Sekretariatet for den internationale plantebeskyttelseskonvention (2009), »International Standard for Phytosanitary Measures No 15: Regulation of wood packaging material in international trade«.


Chalet Chalet Double Rouge i Aigle til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Gryon, så er Chalet Double Rouge det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Chalet Double Rouge gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda altan/terrasse, opvaskemaskine, bruser, vaskemaskine, siddeområde, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Chalet Double Rouge er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Gryon.\nDu bedes give Chalet Chalet Double Rouge besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen.


Hold den perfekte børnefødselsdag – Klartilfest.net\nHomeFamilienHold den perfekte børnefødselsdag\nFødselsdage er enormt vigtige begivenheder for børn. Børn er forskellige, og derfor ses børnefødselsdage i mange forskellige afskygninger, alt efter barnets idoler og interesser. Hvis du drømmer om at holde den perfekte børnefødselsdag for dit barn, er det allerbedst at spørge barnet om, hvad den perfekte fest er for dem. På den måde kan I planlægge fødselsdagen ud fra barnets ønsker og interesser, og hermed gøre børnefødselsdagen til et hit. Vi har samlet nogle generelle tips til, hvordan I kan gribe børnefødselsdagen an, for at gøre det til en sjov og begivenhedsrig dag for børnene.\nLav et sjovt tema til festen\nEn børnefødselsdag bliver bare lige lidt sjovere, hvis der er et tema til festen. Temaet kan I med fordel vælge på baggrund af barnets interesser. Uanset om dit barn elsker pirater, prinsesser eller en bestemt figur fra TV, er der rig mulighed for at lave et tema ud fra dette med den rette pynt. Den rette pynt til børnefødselsdagen afhænger af barnets interesser. Hvis dit barn er helt vild med My Little Pony, kan I med fordel pynte lokalet op med flot pynt inspireret af de smukke heste, eksempelvis med flotte krus, tallerkner og servietter med My Little Pony på. Hvis dit barn derimod elsker Smølferne, kan I med fordel lave et blåt tema, med Smølfe-inspireret mad, pynt og Smølfe-slikposer. Kun fantasien sætter grænser for, hvilket tema I kan lave til fødselsdagen, og I bestemmer selv, hvor meget temaet skal fylde til festen. Hvis I går all-in på temaet, kan det være sjovt at lave lege eller underholdning, som er inspireret af temaet.\nFind på nogle sjove lege eller god underholdning\nTil en børnefødselsdag er det nødvendigt at lave underholdning eller planlægge nogle lege, så børnene ikke kommer til at kede sig. Derudover elsker børn at lege, og derfor er det en god idé at lave nogle sjove aktiviteter, som alle børnene kan være med til. Der findes mange sjove lege til børnefødselsdagen, som ikke kræver så meget planlægning eller rekvisitter.\nI kan eksempelvis vælge at lave en skattejagt, hvor børnene bliver udstyret med et hjemmelavet piratkort, som til sidst vil føre dem til en lækker skat fyldt med en masse slik. I kan også lave en klassisk snørebåndskonkurrence, hvor det gælder om at være den hurtigste til at spise et lækkert snørebånd fra Malaco, uden at bruge hænderne. Et tredje bud er den klassiske leg Banke Bøf, hvor børnene samtidig får mulighed for at brænde en masse krudt af.


Redaktørens liste: Nye veje for Range Rover - Biler - Livsstil\nBiler 18.03.2017 kl. 13:29\nRedaktøren udvælger hver uge et antal aktuelle historier, nyheder og oplysninger fra bilbranchen.\nFormerne er vindglatte på den nye Range Rover Velar, som bl.a. har integrerede dørhåndtag, og som bliver et nyt sportsligt alternativ i klassen for SUV’er. Foto: Range Rover\nBilredaktørens liste Land Rover Porsche Mazda Ford Mustang\nChristian Schacht, bilredaktør. Foto: Casper Dalhoff\nSelv om briterne er kendt som et folkefærd, der værner om tradition-erne, kommer der alligevel i ny og næ en idé, der sætter gang i en mindre revolution. Det kan folkene hos Range Rover bryste sig af.\nDen første Range Rover fra 1970 var således urfaderen til de mere luksuriøse SUV’er, mens livstils-modellen Evoque fra 2011 har dannet skole i bilindustrien, hvor især premium-mærkerne senere kom med deres egne fortolkninger. Nu er idémagerne fra fabrikken i midtengelske Solihull på færde igen med en bil, som meget vel kan danne ny skole. Range Rover Velar, som står på den store biludstilling i Genève, går nemlig sine egne veje. Modellen, der placerer sig mellem Evoque og Range Rover Sport, ligner med sit minimalistiske udtryk, store glasflader og dørhåndtag i bedste Tesla-stil, noget, der for få år siden ville have været en konceptbil. Range Rover har dog samtidig indbygget så meget af mærkets nye design-dna – sidst set på den nye Discovery – at du ikke er i tvivl om, at det er en Land Rover/Range Rover.\nMed en startpris fra 1.057.900 kr., når den lander herhjemme til sommer, matcher prisen størrelsen. Modellen bygger på Jaguar F-Pace og er bygget op med en letvægtsarkitektur i aluminium, hvilket også er garanti for en vis sportslighed i en verden, hvor appetitten på nye SUV-varianter i luksusklassen tilsyneladende er uendelig. Men hvor også konkurrenter som Audi Q5, Mercedes GLC og Porsche Macan lurer.\nPanamera fås nu som som stationcar.\nDet er kun få år siden, Porsche-teknikere hævdede, at mærket først ville producere biler med dieselmotorer, den dag ”grise kunne flyve”. Men historien viste, at de blev klogere, og at diesel fylder godt op i programmet i dag. På samme måde har en stationcar heller ikke været det første, som blev forbundet med sportsvognsmærket. Men nu er den her, en mere praktisk version af den store femdørs Panamera. Modellen, som vises på det store motorshow i Genève, kaldes da også i bedste Porsche-stil Sport Turismo.\nPorsche Panamera Sport Turismo har samme længde som den femdørs version, men den har mere loftshøjde på bagsædet. Foto: Porsche\nDen har med sine 5,05 meter samme længde som den femdørs, men det større overhæng agter giver ifølge Porsche mere hovedhøjde og plads til tre regulære sæder. Bagagerumsvolumen er med sine 520 liter rimelig uden at være prangende og kun 20 liter større end den femdørs, mens bagagerummet dog er mere regulært. Adgangen gøres nemmere ved hjælp af en elektrisk bagklap, som er standard og har mulighed for et lastesystem med aluminiumsskinner i bunden. Samtidig kan modellen fås med elektrisk indstillelige bagsæder bag.\nMed et program på fem modeller, der omfatter Panamera 4, 4S, 4S Diesel, 4–Hybrid og Turbo, matcher den også her ophavet, der blev lanceret i en ny generation i fjor, og hvor den i topversion- en yder 550 hk.\nPanamera Sport Turismo koster fra 1,8 mio. kr. Det er godt 100.000 kr. mere end almindelige Panamera. Lanceringen finder sted til oktober.\nNy Mazda CX-5 er prissat.\nSUV-bølgen skyller ind over os. Nu er Mazda på vej med en ny CX-5, der får premiere herhjemme til juni og til priser fra 310.000 kr. plus levering, men inklusive en kraftig 2,0 benzinmotor med 165 hk, full LEDforlygter og nyeste generation af automatisk nødbremse, der også kan bremse for fodgængere.\nDen ligner sig selv, den nye Mazda CX-5, men bilen er blevet lavere og bredere. Foto: Mazda\nDen nye Mazda CX-5 kommer i tre forskellige udstyrsniveauer (Core, Vision og Optimum) og med valget mellem to benzinmotorer: en 2,0 med 165 hk og en 2,5 med 194 hk. Hertil kommer to dieselmotorer på 2,2 liter med henholdsvis 150 hk og 175 hk. CX-5 med de to stærkeste af motorerne har altid firehjulstræk.\nEn kvinde købte den allerførste Mustang.\nGail Brown, en ung kvinde drømte om en ny cabriolet. To dage før den officielt gik til salg i 1964, blev hun den første ejer af en Ford Mustang.\nÅret er 1964, Gail Brown er en ung kvinde på 22 år. Hun arbejder til daglig som lærerinde på den lokale folkeskole og bor hos sine forældre. Hun har endnu ikke sin egen bil, så hun kører i sin mors 1957 Ford Fairlane 500 Cabriolet. Bilkulturen var i 1960’erne i fuld sving, og Gail ville gerne have sin egen bil – men det skulle være en cabriolet, og den skulle se godt ud. En tur til den lokale forhandler, Johnson Ford i Chicago, gav ikke meget håb for den unge kvinde, indtil sælgeren viste hende hen til en bil, der endnu ikke var i salg. En 1965 Ford Mustang Cabriolet i Skylight Blue. Således blev Gail Brown den første ejer af en Ford Mustang – to dage før modellen officielt blev sat til salg.\nPopulær crossover strøg næsten helt til tops\nInspireret af et jagerfly: Designer vil lave en elektrisk Saab-sportsvogn


Udvidet Varighed Orbiter; EDO palle; EDO medicinsk projekt; Andre EDO projekter og undersøgelser; Specifikationer; Brug\nJanuar 4, 2017 Verner Karkov U 0 30\nDen udvidede Varighed Orbiter-programmet var et projekt af NASA for at forberede langsigtede vægtløshed forskning ombord rumstation Freedom, som senere udviklede sig til den internationale rumstation. Forskere og NASA havde brug for praktisk erfaring med at forvalte gradvist længere tid for deres eksperimenter. Den oprindelige rumfærge konfiguration sædvanligvis en uge til ti dage rumflyvning. Adskillige forskningsprojekter og hardwarekomponenter var en del af projektet, hvoraf EDO-palle var en af de mest synlige, indgået kontrakt med Rockwell International.\nDen første Orbiter udstyret med EDO hardwarekonfiguration var Endeavour, under sin konstruktion, og dens sidste EDO flyvning var STS-67, i 1995. Endeavours EDO ændringer blev fjernet i 1996 som en del af rutinemæssig vedligeholdelse, for at reducere Orbiter vægt forud for STS -89. Columbia blev udstyret til EDO flyvning under dens vedligeholdelse perioden fra August 10, 1991, gennem 09 Februar de 1992, forud for STS-50, hvilket var den første EDO flyvning. Fra 1992 gennem 1994 Atlantis gik igennem en reservekravsperiode, hvor Atlantis blev modificeret til at have de bestemmelser, der er nødvendige for EDO kapacitet, men NASA valgte ikke at gå videre med den endelige ændringer, og Atlantis har ikke EDO kapacitet. Edo-palle anvendes i disse orbiter konfigurationer blev ødelagt i Columbia ulykken.\nDen udvidede Varighed Orbiter Kryogen kit er en 15-fods-diameter samling af udstyr, der er fastgjort lodret til nyttelasten bay bagvæggen af et orbiter, og tillod Orbiter at støtte en flyvning af op til 16 dages varighed. Udstyret omfatter kryogene tanke, der er forbundet kontrolpaneler og flyelektronik udstyr. Selvom Atlantis delvist blev opgraderet til at rumme EDO, kun Columbia og Endeavour faktisk fløj med pallen. Pallen fik sin debut på STS-50, og blev tabt på mission STS-107, rumfærgen Columbia katastrofe.\nI første omgang, NASA overvejet at tilføje en anden EDO palle til Endeavour, placeret foran det første, for i alt tretten tank-sæt, der ville have tilladt en orbiter at forblive i rummet i 28 dage, men ledere besluttede mod det, når International Space Station forsamling begyndte, og i stedet fjernet EDO kapacitet fra Orbiter, for at reducere sin vægt og lad det transportere mere gods til ISS.\nIngen erstatning for pallen var planlagt, da Station-til-Shuttle Power Transfer System forudsat meget af de samme evner, og i 2011 pensionering af rumfærgen flåde gjort det overflødigt.\nEdo tanke lagret 368 pounds af flydende brint på -418 grader Fahrenheit, og 3.124 pounds af flydende oxygen på -285 grader Fahrenheit. Samlet egenvægt af systemet var 3.571 pounds. Når fyldt med kryogener systemet vægt var ca. 7.000 pounds.\nIlt og brint blev leveret til rumfærgens tre elektriske elproducerende brændselsceller, hvor de blev konverteret til tilstrækkelig elektrisk energi til at understøtte den gennemsnitlige 4 familiedrevne medlem hus i ca. 6 måneder. Omkring 3.000 pounds af rent drikkevand blev også produceret af brændselscellerne.\nMissioner med EDO palle udført forskning på vægtløshed, Life Sciences, Jorden og himmelske observationer, og menneskelig tilpasning til den lave tyngdekraft miljø.\nFølgende missioner brugte EDO palle:\nEDO medicinsk projekt\nForud for EDO-projektet, havde ingen shuttle fløjet en mission længere end 10 dage. Da rumrejsende kan besvime, når de står op efter at vende tilbage til normal tyngdekraft selv efter korte flyvninger, og muskelstyrke kan reduceres, er EDOMP projektet fokuseret på at sikre, at besætningen kunne lande Orbiter, og forlade det uden hjælp efter en 16- dag flyvning. Astronauter på 40 shuttle flyvninger deltog i 36 EDOMP undersøgelser. Resultaterne af disse undersøgelser blev brugt til at lave regler og anbefalinger 16-dages flyvninger. Flere typer af motion udstyr var blandt de enheder og procedurer, der er udviklet for at forhindre de-konditionering af kroppen, der opstår under rumflyvning. Besætningen transportkøretøjer, hvor astronauter nu transporteres efter landingen blev bygget for at forbedre medicinske kapacitet på landingsstedet, samt besætningens komfort og sikkerhed. En database med 125 formelle publikationer, og 299 abstracts, tekniske papirer og præsentationer, resulterede også fra EDOMP. Projektet oplevede sin efterfølger i ISS Medical Project.\nAndre EDO projekter og undersøgelser\nManuel Apparel Cleaning System - Et system til hvidvaskning udvalgte beklædningsgenstande.\nEn automatiseret Fault Detection, Isolation, og Omkonfigurering-system, der ville støtte rumfærger i op til 28 dage.\nUdvidet Varighed Orbiter affaldsindsamling System. Et lignende system blev senere tilføjet til ISS som ISS Waste Collector Subsystem.\nUdvidet Varighed Orbiter regenererbare CO2 Removal System.\nMedicinsk Extended Medicinsk Enterprise.\nForrige artikel Erindringsmønter i Australien\nNæste artikel Air krigsførelse i Jugoslavien