Livsstil | NewsBot\nCategory Archives for Livsstil\nadmin maj 14, 2019 Hus & Have, Livsstil\n3 Råd til at Gøre Din Legeplads Sjovere for Børn\nadmin oktober 18, 2018 Livsstil\nVi elsker at arbejde på legepladser, og intet gør os lykkeligere end at være involveret i spændende projekter, der fanger børns fantasi. I vores daglige arbejde bruger vi linjer til at formidle og fremme orden, maksimere plads og sikkerhed, men en række legepladser giver et helt nyt formål til den malede linje – sjov.\nHer er vores bedste råd til, hvordan du kan puste nyt liv i din Uniqa legeplads\n1 – Lyt til børnene\nSpørg børn, hvad de vil have. Det lyder så indlysende og simpelt, men vi ser mange gange, at børnehaver, skoler og kommuner ikke inddrager børnene i den kreative proces, som til sidst fører til en udførelse plaget af gætteri. I stedet foreslår vi at du inkluderer børn i designprocessen. Tal med dem. Spørg dem, hvad de synes, ville være sjovt. Find ud af hvordan de tænker. Mellem nogle af de mere besynderligere ideer vil der også være nogle, der kan være brugbare, og som vil fange deres fantasi og give dem timer af endeløst sjov.\n2 – Variation!\nHvor meget variation der er på din legeplads, er kun begrænset af fantasi. Børn elsker forskellige og varierede aktiviteter, så sørg for, at legepladsen har blanding af funktioner, som kan skabe en mere eventyrrig oplevelse.\n3 – Farve\nVed at bruge en seriøs mængde farve kan du puste nyt liv i en gammel legeplads eller tænde gnisten og skabe wow-faktoren i en ny.\nBrug af et farverigt udvalg af markeringer kan bidrage til at skabe et vidunderland for børn, der vil holde dem beskæftiget i flere timer. Det er vigtigt at bruge mærkningsprodukter, der er UV-resistente for at sikre, at du får langvarig værdi ud af din investering.\nSikkerheds på legepladsen: Tips til Børn\nadmin januar 23, 2018 Livsstil\nLegepladser kan være fantastiske steder hvor man kan have det sjovt.\nMen du skulle gerne have det sjovt uden at komme til skade.\nHer er nogle regler som du kan huske på næste gang du besøger Uniqa legepladsen.\nAt Forbedrede sig på at lege på legepladsen\nTag solcreme på så du ikke bliver solskoldet. Husk at solen gør metal varmt. En varm rutsjebane kan også skolde din hud.\nTag sko på som holder dine fødder sikre. Gå ikke rundt på bare tær. Hvis du gør det, kan du få en splint eller et sår på foden.\nLeg ikke på vådt udstyr. Hvis du gør det, kan du glide og falde.\nSig det til en voksen hvis noget udstyr er i stykker. Leg ikke på ødelagt udstyr før det er repareret.\nGlid kun ned af rutsjebaner én person af gangen. Vent indtil personen foran dig er nede på jorden og væk fra rutsjebanen, før du begynder at glide ned.\nDu skal altid sidde op og kigge frem. Du må ALDRIG glide ned med hovedet først.\nGå væk fra bunden af rutsjebanen ligeså snart du er nede ved jorden.\nPrøv aldrig at klatre op på rutsjebanen fra forsiden. Nogen er måske på vej ned af den, og de kan ramme dig.\nDu må ikke klatre over rækværk. Rækværket er der for at beskytte dig.\nGå langsomt op af trapper eller trin.\nHold fast i gelænderet.\nDu må ikke klatre eller glide ned af udstyrets støttende pæle eller bjælker.\nSid ned imens du gynger.\nGyng kun en person per gynge.\nVent til gyngen står stille før du rejser dig.\nVær forsigtig når du går forbi gynger som er i brug. Du har ikke lyst til at blive ramt ved et uheld!\nDer må kun sidde en person på en gyngehest af gangen. Sid ned imens du gynger.\nAt huske på disse regler vil hjælpe dig med at være sikker og forhindre uheld, men nogen gange kan det stadig gå galt.\nHvis der er et problem eller hvis nogen kommer til skade på legepladsen, så bed en voksen om hjælp\nFlere traditionelle ideer til indgravering\nadmin januar 17, 2018 Livsstil\nInitialer, navne & bryllupsdato\nDen MEST populære ting at få indgraveret på vielsesringe er ægtefællens initialer, vedkommendes navn eller begge jeres navne og/eller din vielsesdato. Det er et den traditionelle måde at indgravere vielsesringe på. Det er en god måde at tilføje et symbolsk islæt til en ellers almindelig vielsesring, og du ved, du vil elske det for evigt.\nNogle få måder, hvorpå man kan popularisere dette populære valg en smule er ved at føje lidt ekstra til, som med disse inskriptioner:\nEvigheden begynder – 25 jan\nEventyret venter – 25 jan\n25 jan – Vores liv begynder\n25 jan (Husk det)\nEr i begge håbløse romantikere? Tror du på, at du har fundet din sjælefrænde? Gør din vielsesring personlig med et sentimentalt kærlighedscitat, hvis ord vil definere jeres forhold for evigt. Vælg en inskription, der er særligt betydningsfuld for jer begge to og kan vejlede jer gennem jeres ægteskab. Her er nogle få eksempler, vi har set:\nBegyndelsen til evigheden\nKærligheden er det største eventyr\nJeres kælenavne for hinanden\nKalder du og din partner hinanden et særligt navn? Har I udviklet et vist sprog, som kun I to forstår? Det er helt normalt og meget almindeligt at finde på søde og charmerende kælenavne. Et dejligt personligt islæt for jeres vielsesringe er at indgravere disse kælenavne. Det vil altid minde dig om det særlige forhold, du har med din partner.\n(Et udsnit af) jeres vielsesløfter\nUanset om I vælger at bruge de traditionelle vielsesløfter eller om I ændrer dem, så de er unikke for jer, vil en indgravering fra Tg-tag.dk af et udsnit af dem hjælpe jer med at huske for evigt de ord, I lovede hinanden på jeres bryllupsdag. Disse ord, ytret oprigtigt og tillidsfuldt, er de ord, der vil blive brugt til at gøre jeres ægteskab solidt. Nogle par vælger at indgravere bestemte ord eller sætninger fra deres løfter, så de kan beundre dem for evigt på ringene. Nogle få populære eksempler er:\nAt elske og ære\nÅndelige eller religiøse vers & citater\nHar i begge en stærk religiøs eller åndelig tro? Det er meget almindeligt at se par indgravere ting som Bibelvers på deres vielsesringe. Det kan være et meget meningsfuldt budskab at have på begge jeres ringe som påmindelse om den åndelige tilknytning, I har i jeres fremtidig liv som ægtepar.\nSymbolske sange, sangtekster eller digte\nEr der en bestemt sang, der betyder meget for dig og din partner? Måske jeres første dans eller “jeres” sang. Eller måske bare sangtekster, der virkelig rammer plet. Måske er der et bestemt kærlighedsdigt, der inspirerer dig og virkelig opsummerer jeres kærlighedshistorie. Bliv inspireret af andres ord ved at indgravere jeres ringe med symbolske sangtekster eller digte.\nadmin juni 17, 2017 Livsstil\nBegyndervejledning til havebrug i drivhus\nadmin juni 12, 2016 Hus & Have, Livsstil begyndervejledning, drivhus, havebrug, til\nDer er mange fordele ved at have dit eget drivhus. Du kan:\nBegynde at så tidligere\nSætte sarte planter i ly for vinteren\nDyrke grøntsager året rundt\nLær om det grundlæggende ved at bruge et drivhus fra Hobbydrivhuse.dk, og bestem, om du ikke selv vil prøve.\nDrivhuse fås i forskellige størrelser, fra enkle mistbænke til glaskonstruktioner i fuld størrelse. Afhængigt af det mærke og den model, du køber, kan drivhuset inkludere el, varme, bænke, hylder og belysning.\nHver funktion giver dig flere måder at gøre brug af dit drivhus på. Hvis du har belysning, betyder det for eksempel, at du kan besøge drivhuset efter mørkets frembrud og plante på stiklinger, så frø og gøre andet havearbejde. Hvis du har et varmesystem betyder det, foruden solvarme, at du kan dyrke næsten alt hele året rundt. Tænk på alle de ting, du gerne vil med dit drivhus, så vil det hjælpe dig med at vælge en model, der passer til dine behov.\nDen ideelle temperatur inde i drivhuset er omkring 26-30 grader Celsius, så det første og vigtigste, man skal lære, er at holde temperaturen i drivhuset konstant. Drivhuse udnytter hovedsageligt solens stråler til opvarmning af den luften indenfor, selv om der også kan være supplerende varmekilder i form af gas- eller elvarmeapparater. Ligesom med den bil, kan bygningens indre hurtigt opvarmes til over 40 grader Celsius på en varm, solrig dag, så du skal kunne regulere temperaturen, så du ikke risikerer at stresse og måske endda dræbe dine planter.\nAlle drivhuse skal have ventilationskanaler, enten et aftræk i loftet, hvor man kan åbne en luge eller også åbninger og ventilatorer, der lukker varm luft ud og køligere luft ind. Du kan vælge at bruge ventilationskanaler, der fungerer manuelt eller automatisk. Manuelle systemer er billigere, men du skal huske at åbne og lukke for ventilationen eller have døren til at stå åben i løbet af dagen og lukke den om natten. Der er folk, der mener, at det er for besværligt, og for dem, der ikke er hjemme i dagens løb, kan det være et problem, hvis vejret pludselig skifter. Automatiske ventilationssystemer fungerer via en sensor, der sætter gang i ventilatorer eller varmeapparatet, hvis temperaturen stiger eller falder under de tærskler, du programmerer ind i systemet. Det fungerer nogenlunde ligesom opvarmning og køling i din bolig.\nAndre tips til at sikre god ventilation omfatter:\nHold døren åben på varme dage. Sørg for at lægge en tung sten eller mursten foran døren for at forhindre, at vinden smækker døren i.\nFor mistbænke, skal du holde låget på bænket åbent i løbet af dagen, så luften kan cirkulere.\nBrug yderligere standerventilatorer efter behov, så du kan holde luften i bevægelse.\nSkyggegardiner fås i ruller af stof i grønt eller andre mørke farver, der kan rulles ned som et gardin på ydersiden af drivhusets vinduer. De kan rulles op eller ned for at justere temperatur og belysning i drivhuset. I de varme sommermåneder, kan et skyggegardin hjælpe dig med afkøling samt med at skabe mere moderat belysning inde i drivhuset. Om vinteren kan man rulle skyggegardinerne op skyggen klud for at øge mængden af lys, der kommer ind i drivhuset.\nStyring af fugtighed\nFugtighed giver mange fordele, især for tropiske planter. Medmindre du dyrker kaktus, skal du holde drivhuset mere eller mindre fugtigt med en fugtighedsprocent på mindst 50 procent.\nFor at tilføje fugt til luften:\nLæg bakker med småsten neden under planterne.\nFyld bakkerne med vand, så det dækker småstenene. Efterhånden som vandet fordamper, vil det tilføje fugt nær planterne.\nAlternativt, kan du placere marmor- eller stenstumper på gulvet under plantebænke eller -borde. Disse kan også bidrage til at skabe fugt, hvis de vædes på en tør dag.\nEn drivhusbænk er faktisk et bord med en kant hele vejen rundt til at holde planterne på plads. Træbænke eller borde har normalt en indre bakke til at holde fugt væk fra træet, mens metal bænke som regel har et net, der lader dem dræne på jorden nedenunder.


Viral pneumoni hos børn – behandling på intensiv afdeling, NORD\nIndikation for intensiv terapi1\nRS- og metapneumo-virus er de mest almindelige årsager til nedre luftvejsinfektion hos børn, omend andre vira også ses (f.eks. influenza- og adeno-virus).\nInfektion i nedre luftveje giver anledning til ødem og sekret, hvilket medfører tilstopning af små luftveje. Konsekvenserne heraf kan være hyperinflation på grund af air trapping, men også tab af lungevolumen i form af atelektaser. Børn er generelt mere tilbøjelige til at udvikle atelektaser på grund af den stadig ufærdige udvikling af bronchioler og alveoler. FRC er tæt påi closing volume.\nLigeledes er luftvejsmodstanden hos børn i udgangspunktet øget.\nOvenstående medfører gas-udvekslingsproblemer i form af øget shunt og ventilation/perfusions misforhold. Desuden betydeligt øget respirationsarbejde og risiko for udtrætning af respirationsmuskulaturen.\nIndikation for intensiv terapi\nOverflytning til intensiv tager – fraset almindelig klinisk vurdering – også udgangspunkt i, hvorvidt risikofaktorer kan indicere tidligere overflytning. Herunder specielt\n•Lav alder – barn < 3 mdr.\n•Kompliceret neonatalt forløb, i særdeleshed ex-præmature med BPD\nVurdering med henblik på overflytning til ITA tager i øvrigt udgangspunkt i instruks: Samarbejdsaftale mellem pædiatrisk og anæstesiologisk afdeling om vurdering og visitation af kritisk syge børn\nDer vil i reglen fra stamafdelingens side være etableret intravenøs adgang. Hvis dette ikke er tilfældet etableres denne umiddelbart.\nAfgørende er i øvrigt (som altid) vurdering af\n•Er barnets luftvej fri og ikke-obstrueret?\n•Der påbegyndes umiddelbart monitorering af oxygenering\n•SpO2 < 86 % uden iltbehandling er et faresignal\n•Ligeledes påbegyndes umiddelbart iltbehandling\n•Tegn på øget respirationsarbejde observeres\n•Svære indtrækninger er et faresignal\n•Almindelig vurdering af kredsløb – farver, hudtemperatur, kapilllær-respons\n•Børn med bronchiolit/pneumoni er ofte dehydrerede\n•Almindelig monitorering – scop, non-invasivt blodtryk\n•Hvis der er mistanke om svigtende kredsløb påbegyndes invasiv monitorering og stabilisering iht. instruks\n•Bevidsthedsniveau er en vigtig observation, idet sænket P-GCS er et faresignal, tydende på høj PaCO2\nHos de fleste børn der kræver overflytning til ITA vil der være indikation for\n•Røntgen af thorax – vær specielt opmærksom på infiltrater/atelektaser og tegn på hyperinflation\n•Hvis ikke allerede udført i stamafdeling sendes ”virussug” og ”sterilt larynxsug” til henholdsvis virus-undersøgelse og almindelig dyrkning via Klinisk Mikrobiologisk Afdeling\n•Rutine 103 labka-profil\n•Der vil i reglen foreligge kapillær syre-base status fra stamafdeling. Ved kliniske faresignalerer og/eller kapillær-pH < 7,28 anlægges arteriekanyle med henblik på nøje monitorering af udvikling i tilstanden\nBehandlingen er udelukkende understøttende, idet der ikke findes anti-viral behandling med dokumenteret effekt i det akutte forløb\n•Gives via aktiv fugter til SpO2 >< 92 %\n•Til børn < 6-12 mdr. påbegyndes CPAP-behandling via binasal airway og Servo i. Mindste PEEP-tryk 8 cm H2O. Behandlingen kan også påbegyndes ved hjælp af Bubble CPAP-systemet. Se CPAP behandling til børn\n•Til større børn som i højere grad mundrespirerer er anvendelse af maske formentlig nødvendig, omend anvendelse af nasal airway kan forsøges. Hvis der anvendes ”full-face”-maske tilkobles barnet Servo i, modus trykstøtteNIV modus. Trykstøtte indstilles til passende tidalvolumen\n•Respiratorbehandling – se særskilt instruks herfor.\n•Intubation (instruks) overvejes ved manglende klinisk/paraklinisk bedring på CPAP, påvirket AVPU etc.\n•Bronkodilatatorer anvendes ikke rutinemæssigt, dog kan man forsøge\n•Ventoline 0,075 mg/kg under nøje observation af barnet og herunder vurdering af, hvorvidt behandlingen medfører positivt klinisk effekt. I bekræftende fald kan behandlingen fortsættes\n•Inhalations- og/eller systemisk steroidbehandling har ikke dokumenteret effekt og bør ikke anvendes rutinemæssigt\n•Antibiotikabehandling påbegyndes på klinisk/paraklinisk mistanke\nDer er ofte behov for at korrigere en af og til betydende dehydrering ved parenteral væskeindgift.\n•Korrektion af dehydrering skal altid foretages med væske, der er isotonisk i forhold til elektrolytindhold\n•Ved behov kan første dosis af rehydreringsvolumen gives som bolus isotonisk NaCl/Ringer Acetat 10 ml/kg, evt. gentaget\nDet er vigtigt, at der hurtigst muligt etableres sufficient ernæring, ofte via ventrikelsonde. Se Enterale sonder til børn i intensivt regi\nBarnet isoleres i henhold til gældende retningslinjer. Se Isolation på enestue 4.1.2\nHvis barnet ikke hurtigt stabiliserer sig bedres klinisk/paraklinisk på ovenstående, ved tiltagende påvirket AVPU etc. bør intubation og respiratorbehandling/invasiv ventilation overvejes.\nAt beskrive behandling og monitorering af børn med viral bronchiolit/pneumoni på intensiv afdeling\nRSV Respiratorisk syncytial virus\nCPAP Kontinuerligt positivt luftvejs-tryk\nPEEP Positivt slutekspiratorisk tryk\nBPD Bronkopulmonal dysplasi\nITA Intensivt Terapi Afsnit\nFRC Funktionel residualkapacitet\nClosing volumeDet lungevolumen, hvor de små luftveje bliver ustabile og begynder at lukke under ekspiration\nP-GCS Pædiatrisk Glasgow Coma Score\nMitchell I. Treatment of RSV bronchiolitis: drugs, antibiotics. Paediat Respir Rev 10 Suppl 1 (2009) 14-15\nGreenough A. Role of ventilation in RSV disease: CPAP, ventilation, HFO, ECMO. Paediat Respir Rev 10 Suppl 1 (2009) 26-28\nDiagnosis and Management of Bronchiolitis. Subcommittee on Diagnosis and Management of Bronchiolitis. Pediatrics 118(4), 2006\nInfektion i nedre luftveje giver anledning til ødem og sekret, hvilket medfører tilstopning af små luftveje. Konsekvenserne heraf kan være hyperinflation på grund af air trapping, men også tab af lungevolumen i form af atelektaser. Børn er generelt mere tilbøjelige til at udvikle atelektaser på grund af den stadig ufærdige udvikling af bronchioler og alveoler. FRC er i closing volume.\nLigeledes er luftvejsmodstanden hos børn øget.\n•Der vil i reglen foreligge kapillær syre-base status fra stamafdeling. Ved kliniske faresignaler og/eller kapillær-pH < 7,28 anlægges arteriekanyle med henblik på nøje monitorering af udvikling i tilstanden\n•Gives via aktiv fugter til SpO2 > 92 %\n•CPAP-behandling – se CPAP behandling til børn < 1 år og CPAP behandling til børn mellem 1 og 3 år\n•Til børn < 6-12 mdr. påbegyndes CPAP-behandling. Mindste PEEP-tryk 8 cm H2O. Behandlingen kan også påbegyndes ved hjælp af Bubble CPAP-systemet. Se CPAP behandling til børn < 1 år\n•Til større børn som i højere grad mundrespirerer er anvendelse af maske formentlig nødvendig, omend anvendelse af nasal airway kan forsøges. Hvis der anvendes ”full-face”-maske tilkobles barnet NIV modus. Trykstøtte indstilles til passende tidalvolumen\nHvis barnet ikke hurtigt bedres klinisk/paraklinisk på ovenstående, ved tiltagende påvirket AVPU etc. bør intubation og respiratorbehandling overvejes.\nRSVRespiratorisk syncytial virus\nCPAPKontinuerligt positivt luftvejs-tryk\nPEEPPositivt slutekspiratorisk tryk\nITAIntensivt Terapi Afsnit\nP-GCSPædiatrisk Glasgow Coma Score\nIsolation på enestue 4.1.2\nPlanlagt revision 2021. Kun begrænset revision.


Efterbilleder | VENSKABER / 4.-6. KLASSE\nVi har venskaber igennem hele vores liv; fra vi er helt små, til vi bliver gamle og grå. For mange kan venskaber være lige så vigtige som familie. Nogle venner kan vi have for livet. Når vi går i skole betyder venner meget, og nogle børn har mange venner, nogle har bedste venner, og nogle har få venner. Det betyder ikke så meget, det vigtigste er at have gode venner.\nProjektet ’Point and Shoot’ inviterede i 2011 og 2012 nogle unge drenge på Nørrebro i København til at fotografere deres egen hverdag. De skulle udtrykke, hvem de var, og hvordan deres hverdag og omgivelser så ud. Måske kan vi lære dem lidt at kende ved at se deres billeder?\nSe mere om projektet på siden her.\nKig på billederne taget af brødrene Ali Hassan Mustapha på 16 år og Hussein Hassan Mustapha på 15 år og snak om billederne.\nHussein Hassan Mustapha\nHvad ser I på billederne?\nHvor tror I, at billederne er taget? I skolen? Derhjemme?\nHvad tror I, at Ali og Hussein gerne vil vise med deres billeder? Hvorfor tror I, at de har udvalgt de ting, de har fotograferet?\nHvem tror I, de andre mennesker på billederne er?\nDe to drenge har fotograferet deres hverdag – og deres venner. Hvad tror I, at de to drenge laver sammen med deres venner? Hvad tror I, at vennerne betyder for drengene?\nLav sammen i klassen et mindmap over, hvad et godt venskab er.\nSnak fx om:\nHvad vil det sige at være venner?\nHvad laver man sammen med sine venner?\nHvad kan en god ven?\nHar man hemmeligheder som venner?\nKan man fortælle alt til sine venner?\nHvad sker der, når man bliver uvenner? Hvordan bliver man gode venner igen?\nTag et billede, der viser, hvad et godt venskab er. Der kan være mennesker på billedet, eller ting. Billedet kan vise venskab direkte, som to venner, der holder i hånden, eller mere abstrakt med tre sten ved siden af hinanden, en masse sko, der ligger i garderoben rodet sammen, eller noget helt andet …\nSnak sammen i klassen om jeres billeder.\nHvordan viser de venskab?\nLav evt. en udstilling i klassen med jeres billeder, og invitér jeres forældre og venner til at komme og se udstillingen.\nFotografen Ulrik Pedersen lavede i 2003 fotoprojektet Farvel, en reportage fra en efterskole, hvor skoleåret slutter, og eleverne skal sige farvel til hinanden. Kig på billederne fra serien og lav en samlet billedanalyse (læs om billedanalyse her)\nSe alle billederne her og læs mere om projektet.\nHar I engang skiftet skole, eller har I på en anden måde skullet sige farvel til en eller flere af jeres rigtig gode venner?\nHvad tror I, der sker for de unge mennesker på billederne, når de skilles fra deres venner og skal flytte hjem til deres forældre igen? Tror I, at de kan bevare deres venskaber? Hvordan kan de holde kontakt?\nHvad betyder det for jer at have gode venner?\nTag billeder af jeres klasse, hvor alle er med på billederne. Prøv at tage forskellige billeder; bl.a. et der minder om de klassebilleder, I får taget af skolefotografer. Kan man se på det billede, at I er gode venner?\nSnak om kropssprog; hvordan sidder, eller står, I typisk på et klassisk klassebillede? Hvad udtrykker det kropssprog? Kan man se, at I er gode venner?\nPrøv at tage et andet billede, hvor man måske bedre kan se, at I er venner. Leg med kropssproget; kan I stå, eller sidde, på en anden måde, måske tættere på hinanden, måske med armen om hinanden, måske behøver I ikke at sidde på række? Tænk på, hvordan I står og sidder, når I får taget familiebilleder til store familiefester.\nSnak bagefter sammen i klassen og diskutér jeres billeder.\nHvad udtrykker billederne?\nHvordan kan man se, at I er gode venner?\nHvad er forskellen på et familiebillede og et klassebillede?\nLav evt. en udstilling i klassen med jeres billeder, og inviter jeres forældre og andre venner til at komme og se udstillingen.\nSe denne korte film om mobning:\nHar I haft problemer med mobning i klassen?\nEr filmen realistisk, eller synes I, at den overdriver? Filmen er lavet af skolebørn, der bruger deres fantasi og fortæller en historie, så det er ikke rigtig mobning, I ser. Men det virker måske realistisk?\nHvad tror I, man kan gøre for at undgå mobning?\nTag en billedserie med temaet mobning. Prøv at tænke kreativt og hent inspiration fra iscenesat foto, hvor I fx kan tage et billede af en forladt, smidt skoletaske i skolegården, en elev, der gemmer sig bag en mur, eller andre ting, der symboliserer mobning.\nI klassen kan I se flere film om mobning på Filmcentralen.\nPå Filmstriben kan I sammen med jeres forældre se film om mobning derhjemme.\nI kan downloade opgaverne fra ‘Venskaber’ her: pdf


Derby-Nicolaj slipper aldrig travsporten » TRAVSERVICE\nDerby-Nicolaj slipper aldrig travsporten\nNicolaj Andersen stoppede som træner i begyndelsen af december, men er stadig aktiv som hesteejer og opdrætter.\n“Det går op og ned i showbusiness” – som en dansk musiker engang sagde, og selvom Nicolaj Andersen bl.a. har vundet de sidste to udgaver af Dansk Hoppe Derby, måtte han alligevel kaste håndklædet i ringen og lukke stalddøren.\nDream Girl og Nicolaj Andersen efter sejren i Dansk Hoppe Derby 2019. Foto: Burt Seeger\n-Men jeg kommer til at slippe travsporten helt, siger Nicolaj Andersen, som til daglig er ansat i et entreprenørfirma, hvor han har været i 1½ år.\nSammen med datteren Maria har den tidligere Lunden-træner bl.a. følhopperne Parks Winner (mor til Dream Girl og Cassiopeia) og Smaragd.\n-Smaragd (Great Challenger) er i fol v/Express Bourbon med termin i begyndelsen af maj, mens Parks Winner (Credit Winner) desværre ikke kom i fol i fjor. Hun går efter al sandsynlighed til From Above U S (far til Dream Girl) igen – det har jeg i hvert fald lovet Maria!\n-Vi har desuden to 1-åringer, Hope (hp. e. Quite Easy US-Parks Winner) og Hamilton (h.e. Muscle Massive-Smaragd), der formentlig begge skal med på Derbyauktionen, samt 2-årige Ghost, der er helbror til Hamilton. Sidstnævnte har vi sammen med Dennis Espensen.\nMaria og Nicolaj Andersen ejer desuden fortsat Cassiopeia (Quaker Jet), der pt. er udlejet til Jackpot Club og i træning hos Flemming Jensen.\n-Lejekontrakten udløber 13. maj og så må vi se hvad der skal ske; det er ikke afgjort endnu, men på længere sigt kunne Cassiopeia med sin franske afstamning være interessant som arvtager for Parks Winner, siger Nicolaj Andersen, der ikke har aktuelle planer om at vende tilbage som amatørkusk.\n-Lige nu er motivationen ikke til stede. Gården er sat til salg og der er nogle ting, der lige skal falde på plads først, men måske på et senere tidspunkt, slutter “Derby-Nicolaj”.


Fredericia Håndboldklub Bliv kendt med klubben... - Fredericia Håndboldklub\nBliv kendt med klubben…\nForside ∕ FHK nyheder ∕ Bliv kendt med klubben…\nUdover de mange frivillige der får hjulene til at køre – før, under og efter kamp, så er der også dem som sørger for, at talenterne kan blomstre.\nI denne omgang tager vi en snak med Karsten Bording, der har varetaget et utal af roller i FHK. Han har været spiller, frivillig, træner på mange niveauer – og formand i klubbens nye setup. På nuværende tidspunkt er han morgentræner for FHK, i Fredericia Eliteidræt regi, for håndboldspillere i T-klassen på Ullerupbæk skolen, samt u17/19-årgangen på ungdomsuddannelserne, samt U11 drenge hvor han bla. træner sin søn, Pelle.\nDerudover var Karsten med til at genrejse klubben i 2011.\nTil dagligt er Karsten skolelærer og har 4 børn, hvor to af hans børn selv spiller håndbold i klubben. Håndboldmæssigt har Karsten, udover at have været spiller, erfaring som diplomtræner i DHF, hvilket er den øverste træneruddannelse man kan have nationalt.\nKarsten har været med længe. Selv husker han tilbage på konkursen i 2011, hvor han som rigtig FHK-mand havde det svært, og mener at der manglede noget. Karsten beskriver det som…\n”I konkursen blødte hjertet jo, da vi ryger ned i Jyllandsserien… der manglede noget sjæl. I den daværende bestyrelse var der kun to som kæmpede med næb og klør. Så efter konkursen snakkede Thomas Larsen (direktør) og Per Hunniche (Økonomidirektør) om vi ikke skulle få klubben op at køre igen, med sloganet “Tilbage til rødderne”. Her var jeg formand en 3-4 år”\nKarsten Bording historie i klubben går langt tilbage. Faktisk helt tilbage til 1986 hvor han, som før nævnt var spiller i klubben. Når snakken falder på, hvorvidt Karsten er klubmand eller ej, så ser han ikke nødvendigvis sig selv som klubmand. For selvom historien er lang, så er en klubmand meget andet mener Karsten…\n”Tjooo… Jeg tror en klubmand er, hvordan man er i klubben og ikke om man har været der i 25 år. Det handler om at man er god for klubben og virkeligt er til stede, så er det vel lige meget om man kun har været der i 2 år”\nNår man snakker med Karsten om hans passion, så er ungdommen noget der ligger ham nært. Han elsker at have fingrene i maskinen, og helt nede på banen, hvorfor trænergerningen passer ham perfekt. Han mener at klubben har udviklet en stærk ungdomsafdeling, hvor både drengene og pigerne er stærke. Karstens ambition er, uden tvivl, at være med til at skabe og udvikle spillere til ligatruppen og fortsætte det gode arbejde…\n”Jeg syntes det er dejligt vi igen har fået fokus på drengesiden. De er enormt dygtige! Men vi skal have fast i ungdommens to ben, både pigerne og drengene. Jeg ved godt at vi ikke kan producere totale ligaspillere, men vi kan skabe et par stykker, og det burde vi også kunne. Man kunne nævne Stoklund som et godt eksempel”\nForuden sin profession som skolelærer, og høje træner uddannelse i DHF, så har Karsten også en coachuddannelse. En uddannelse han bruger en del, når det kommer til trænergerningen. I sit arbejde med de forskellige hold er glæden vigtigst. Uanset om det er U11, U17 eller U19, så er formlen ens i Karstens øjne…\n”Det handler om udvikling! De skal have det sjovt, men de skal også gøre tingene rigtigt. De skal ikke straffes osv. men de skal guides og ledes, så de bevarer glæden. I bund og grund handler det om at de gør det bedste de kan. Jeg tror ikke på, at filosofien med at råbe og skrige virker. Selvfølgelig kan man give en skideballe, men grundlæggende virker det ikke at skælde ud”\nTil spørgsmålet om, hvorvidt Karsten har ambitioner om at prøve sig af på et højere niveau var svaret rimeligt klart. Han havde prøvet, det der ræs med at være selvstændig, have fire børn, og træne håndbold på højt niveau. Det var en sjov og vild tid som han siger, men han blev nødt til at trække sig, da han ville prioritere anderledes, og afslog et stort tilbud…\n”Jeg sagde engang nej til en rolle som assistenttræner i ligaen, og så falder man automatisk lidt ned gennem systemet. Men det kan godt være jeg vil hoppe ud i noget nyt, men det er ikke noget jeg har planer om lige nu”\nMen selvom han ikke har planer om at vende tilbage til ”toppen”, så følger Karsten godt med. For ham er det vigtigste glæden, og viljen. Især når det gælder U17, U19, 1. division. Viljen er altafgørende, hvis Karsten skal ligge tid i det. Men selvom han syntes det er spændende at arbejde med unge mennesker, så skal det hele passe sammen, selvom glæden er stor…\n”Jeg stod her den anden dag og så noget U17, og tænkte ”det er sgu da fedt!”. Så kan jeg godt blive sådan, at det vil jeg gerne igen. Men det skal være nogen der vil dét og tidspunktet skal være det rigtige”\nKarsten pointerer også at han har udviklet sig meget, som træner siden dengang han trænede på topniveau. I dag stiller han andre krav og er mere rolig omkring det hele. For eksempel så vil han gerne være i et team, da han ikke længere behøves at være den der bestemmer, som da han startede…\n”Jeg var meget i starten sådan… ”Jeg bestemmer og vi gør sådan her!”. Men jeg er gået meget mere over til at vi er et trænerteam. Et team hvor vi alle byder ind, for ifølge mig syntes jeg sagtens man kan være 4 trænere til et kuld. Hvor vi hver især har nogle roller vi udfylder”\nTil sidst falder snakken på, hvad FHK betyder og har betydet for ham, så er talen meget klar…\n”Jeg er blevet mere rolig omkring det. Jeg har været her siden 86′ , og jeg har været med i lang tid, i mange roller. Så jeg er FHK ’er, klart!”\nDer er ingen tvivl om, når man snakker med Karsten, så er det en mand der har prøvet meget. Hans iver efter at give lysten og glæden videre til de unge spillere lyser ud af ham. Han er en af de frivillige der gør at talentarbejdet igen blomstrer i FHK. Foruden sin store erfaring på området, så bidrager han også med en masse motivation, til gavn for alle i og omkring klubben.\nAf: Frederik Nielsen


Den Lyserøde Studenterhue - Studenterhue Regler\nHver sommer iklæder tusindvis af unge sig med studenterhuer, som markerer, at de har færdiggjort deres uddannelse. I midten af 1800-tallet startede studenter med at bære huer i et helt rusår, her var huerne sorte. Det var først i 1880’erne at de hvide huer med bordeauxrødt bånd kom til, og først i 1970’erne at der kom huer til andre uddannelser, heriblandt HHX, HTX osv, som bærer blåt bånd. Der bliver i dag tilmed tilbudt huer til folk som har færdiggjort uddannelser der ikke nødvendigvis er gymnasielle uddannelser. Som uddannet frisør, SOSU-hjælper, tømrer og mange flere, er det muligt at få en hue. Det næsten utallige nummer af studenterhuer er blevet en stærk og vigtig identitetsmarkør for de unge som færdiggør en uddannelse.\nNår du bliver uddannet frisør, kan du få lov til at bære en lyserød studenterhue, som har et flot emblem af en saks. Så færdiggører du en 4- eller 5-årig frisøruddannelse, kan du altså få lov til at fejre det med en hue på hovedet. I fremtiden vil frisøruddannelsen ændre sig, så det ikke blot kun skal omhandle hårklipning, hårstyling og føntørring. På frisøruddannelsen kan man nemlig i fremtiden regne med at skulle finde både matematik- og danskbøgerne frem. Dette er noget som vil komme branchen til gode, da en studentereksamen vil gøre frisøreleverne bedre rustet til at evt. kunne starte deres egen salon. Såfremt de får undervisning i markedsføring, budgetførelse og erhvervsøkonomi, vil de senere hen have mange flere muligheder.\nMere om frisøruddannelsen\nPå frisøruddannelsen lærer du hvordan du skal rådgive kunder, om hvordan de skal passe og pleje deres hår. Du får en grundlæggende viden om at klippe, sætte og pleje hår. I løbet af uddannelsen lærer du en masse om forskellige hårprodukter, og deres virkning. Du lærer tilmed forskellige klippeteknikker til kort og langt hår, på både mænd og kvinder. Du lærer at lave permanente krøller, farve hår, bryn, skæg og øjenvipper, samt lægge make-up og meget mere.\nStudenterhuer til alle\nI dag skal kan man næsten få en studenterhue til alle ungdomsuddannelser. Alle skal nemlig have mulighed for at få en fysisk genstand som de kan tænke tilbage på, og mindes om. Derudover er huen et symbol på at markere hvem man er, og at man er blevet et væsentligt led i den voksende individualisering. Da studenterhuen først kom ud i 1800-tallet var det kun eliten som gik med huerne. På daværende tidspunkt var det kun under én procent der tog studentereksamen. De få der tog studentereksamen, var dem som mente ville komme til at styre samfundet. I 1880’erne gik de studerende derfor med huen i løbet af hele rusåret, og ikke et par uger, som de unge gør i dag. Man gik dengang med en sort hue om vinteren og en hvid hue om sommeren.


Organisation . Kulturorganisering . Sang/musik\nRadikaleren (Der Revoluzzer)\nLæst af: 29.016\nLigesom folkefortællingen gennem århundrederne har kommenteret folkets historie, har også folkevisen afspejlet folkets dagligliv i arbejde, kamp og fest. Det er kun undtagelsesvis, at vi kender til visernes forfattere eller komponister. I modsætning til etablerede kultur er dette forhold af mindre interesse for folkekulturen og folkevisen. De har deres berettigelse - ikke pga. formelle eller indholdsmæssige kriterier - men udelukkende på grund af deres brugsværdi. En vise er foranderlig. I den udstrækning den kan forandres og tilpasses nye forhold, beviser den sin livsduelighed. Men når folkevisen bliver til en entydig kampvise, bliver den forfulgt og undertrykt. Det er sejrherrerne som skriver historien - de besejrede og undertrykte bliver knust sammen med deres viser. Dette har gjort det vanskeligt at opspore den politiske vise fra ældre epoker. Ofte måtte indholdet camoufleres, for at visen kunne overleve. Det gør det vanskeligt for os i dag at opfatte visernes oprindelige konkrete politiske indhold, som den var ment for den periode, visen var beregnet for. (Et eksempel herpå er de anti-tyske danske viser fra 2. verdenskrig, der måtte pakkes godt ind, for at undgå censuren). Den nationale tradition har altid spillet en vigtig rolle. Lande som f.eks. England har en meget højt udviklet folkevisetradition, som er fuld af realistiske folkeviser helt tilbage fra feudalsamfundet. Derimod er den politiske vise fra lande som Tyskland ikke lige så let tilgængelig, eftersom den blev effektivt forfulgt og undertrykt. I Frankrig findes der derimod en meget levende visetradition, som har bevaret den politiske vise, lige fra Den franske Revolutions tid.\nOrganiseringen af arbejderklassen fra midten af det 19. århundrede fremmede organiseringen af arbejderkulturen. Men denne kulturs målsætning var på ingen måde sammenhængende. På den ene side fandtes der et krav om at bevare den rent folkelige tradition (som f.eks. i England), og på den anden side kravet om en ny, klassebevidst kultur på tværs af traditionens bånd. Her blev det revolutionære indhold vigtigere. Men der fandtes også andre tendenser indenfor den nye arbejderkultur. I Tyskland blev de første store arbejdskor dannet fra omkring 1860, og arbejdermusikken blev grundlagt. Arbejdermusikken forsøgte først og fremmest at øge interessen og forståelsen for den klassiske musik. Hensigten var at gøre denne musik tilgængelig for arbejderklassen, som traditionelt havde været udelukket fra den. Her fik musikken en rent pædagogisk funktion.\nI lande som USA var det hele langt mindre kompliceret, eftersom arbejderklassens perspektiv her først og fremmest var at organisere sig, mens den politiske målsætning kom i anden række. Derfor havde arbejdermusikken og visen i første række en praktisk funktion: Den skulle synges ved møder og hvervekampagner. Forenklet kan man sige, at i de lande hvor arbejderklassen i første række var knyttet til den faglige kamp, dominerede den rent folkelige tradition. En typisk repræsentant for denne arbejdervise var Joe Hill fra USA, som strejfede omkring i landet og med sine sange opfordrede arbejderne til at organisere sig.\nMen den vigtigste hændelse - også for arbejdermusikken - var Oktoberrevolutionen i Rusland. I det revolutionære Rusland opstod der en helt ny arbejderkultur, som havde sin rod i de såkaldte proletkultgrupper. Disse grupper stillede sig i spidsen for et fuldstændig brud med den etablerede kultur. De orienterede sig i en proletarisk retning, og deres mål var at skabe en selvstændig arbejderkultur med et entydigt politisk-ideologisk indhold. I midten af 1920'erne blev der dannet agitprop-grupper, som drog på turné over hele Europa for at gøre deres virksomhed kendt for andre arbejderorganisationer. De skulle blive forbillede for en hel arbejderkultur. Grupperne benyttede sig ikke blot af den traditionelle folkemusik, men blandede den med nyere musikformer og den politiske kabaret. Størst genklang fik disse grupper i Tyskland, hvor en ny agitprop-tradition blomstrede op.\nDer var en gang en radikaler\nsom var gaslygtoverhaler.\nHan gik radikalt i takt\ni de radikales dragt.\nOg han skreg: «Jeg gør revolt»,\nog huen skød han meget stolt\nover sin venstre øreflip,\nradikal fra top til tip.\nMen vor radikale praler\nhørte radikale taler,\nmens han ubemærket gik\nog gav lygterne små gnik,\nFor at bruge dem i kampen\ntog man lamper ned fra rampen\nfor at gøre muren stærk\ni et barrikadeværk.\nMen vor radikaler blev vred.\nHan skreg: «D'er jeg som pudser lamper.\nJeg skal pudse lampen nu,\nså vær venlig og la' lampen stå.\nHvis vi ikke lader dem skinne,\ngår jo borgerne i blinde.\nSå la' lamperne i fred!\nEllers vil jeg ikke være med,\nikke være med, ikke være med!\nEllers vil jeg ikke være med!»\nMen de lo af dette sludder,\nog da lampen lå i mudder,\ngik vor lygtemand i hi,\nhvor han hulkede bittert, bitterlig\nOg der hjemme har han levet,\nog har der en bog fået skrevet\nom hvordan man gør revolt,\nmens hvert blus\nsom har smuds\nbliver med pus\nForfatteren Erich Mühsam, som i visen gør nar af socialdemokraterne, var venstresocialist og aktiv under rådsrepublikken i München 1918-1919. Døde i 1934 i koncentrationslejr.\nI denne sammenhæng må der specielt nævnes et navn, som også internationalt formåede at påvirke arbejdermusikken i 1920- og 1930'erne: Hanns Eisler. I modsætning til den traditionelle kamp, hvor musikken ofte kunne minde om højtidelige festsange, benyttede Eisler sig af en langt mere rytmisk musik, som aldrig blev forfladiget til banal march. Mest kendt er hans sange «Fremad og aldrig glemme» og «Enhedsfrontsangen». Eisler havde held til at knytte traditionen fra den usentimentale folkevise, musikken fra den politiske kabaret og den moderne instrumentering sammen.\nOrganiseringen af arbejderklassen og arbejderkulturen gennem socialdemokratiet og senere kommunisterne havde skabt en ny type arbejdermusik og engagerede komponister og forfattere til at lave sange og viser for arbejderne. I modsætning til de ældre arbejdersange, som i første række nøjedes med at beskrive arbejdernes kår, blev der i den nye arbejdervise lagt langt større vægt på organisering og den politiske eller revolutionære kamp. For arbejdersangens udvikling blev den spanske borgerkrig en meget frugtbar periode, eftersom den førte helt forskellige visetraditioner sammen i de internationale brigader. Aldrig før havde den proletariske internationalisme fået et så levende udtryk og givet den internationale arbejdervise sådanne impulser som under den spanske borgerkrig.\nEfter den anden verdenskrig spillede den rene arbejdervise i 40'erne og 50'erne en mindre rolle. Viserne og sangene begyndte at stivne. De var blevet brugt og misbrugt alt for meget, både af socialdemokratiet og kommunistpartierne, og var blevet slået ihjel som bombastiske bekendelses-manifestationer. Det kan ingen folkelige viser overleve. Alligevel formåede den at overleve og videreudvikle sig i sin traditionelle form i lande som England og USA. Dette skete bl.a. takket være indsatsen fra visesangere som Woody Guthrie, Pete Seeger (USA) og Ewan MacColl (England).\nGennem 1970'erne udvikledes atter en omfattende interesse for den levende tradition af arbejdersange og -viser. Det skyldtes især den omfattende udvikling af den politiske vise i løbet af årtiet. Den politiske ungdomsbevægelse spillede som i 1920'erne en central rolle for denne udvikling.\nArbejderklassen, Arbejderkultur, Den franske revolution, Den spanske borgerkrig, Frankrig, Hansen, Oskar, Klassebevidsthed, Kommunisme, Kultur, Oktoberrevolutionen, Rusland, Socialdemokrati, Storbritannien, Tyskland, USA


En lille pose støj - Kim Larsen & Kjukken live - Musik & Events - Underholdning - Programmer - TV 2 PLAY Websitet anvender cookies til at huske dine indstillinger, statistik og at målrette annoncer. Denne information deles med tredjepart. Læs mere om cookiesOK\nAfspil Kim Larsen & Kjukken live\nSeneste Kim Larsen & Kjukken live\nKim Larsen er en af Danmarks mest populære musikere og har i mere end fire årtier henrykket med sine iørefaldende sange. Her kan du komme med...\nKim Larsen er en af Danmarks mest populære musikere og har i mere end fire årtier henrykket med sine iørefaldende sange. Her kan du komme med på turné med gavflaben Larsen og hans velspillende Kjukken, hvor de fremfører en lang række af deres utallige hits. Glæd dig til at synge med på blandt andet 'Jutlandia', 'Midt Om Natten' og 'Kvinde Min'.


Stor interesse for Veggers historie | Aars.dk\n"Skiltemager" Anna Grethe Jensen var glad og stolt over det store fremmøde ved afsløringen af Veggers nye historie-skilte.\nInteressen for at læse historierne på skiltene var stor fra start af.\nStor interesse for Veggers historie\nAf Torsten Hansen, Onsdag, 14/07/2021 08:00\nOver 100 deltog i afsløringen af byens nye historie-skilte\nVEGGER: - Det har været vildt sjovt. Det er en milepæl og en mærkelig situation at stå i. Tænk at få så meget ros, for noget jeg "bare" har lavet for sjov. Jeg har ikke tænkt på det som arbejde. Men måske er det noget særligt, at have foræret byen en historie, siger Anna Grethe Jensen, der i lørdags fik afsløret syv historiske skilte ved købmanden i Vegger.\nOver 100 var mødt frem for at overvære afsløringen af de syv skilte. Skiltene var dækket af sort plastik og blev afsløret en for en. De første blev afsløret af museumsinspektør Louise Villadsen fra Stenaldercenter Ertebølle, mens resten blev afsløret af naturvejleder Karin Winther, Vesthimmerlands Kommune.\nMen Anna Grethe Jensen stod selv for forklaringen på, hvorfor de syv skilte nu er blevet rejst.\nDet begyndte med tanken om at skrive historien om nogle af husene i Vegger. Historierne blev placeret ved husene og begyndte at skabe opmærksomhed. Efterhånden ønskede flere og flere at få historien om deres hus fortalt, og undervejs tegnede der sig et ønske om at beskrive Veggers historie.\n- Nu er Vegger og Verdens historie kort fortalt. Ind imellem har det været hårdt, ikke mindst for Flemming, når pc’en drillede eller det praktiske syntes ganske uoverskueligt. Jeg er ganske overvældet over den positive modtagelse og takker af hjertet jer alle sammen og håber den anderledes formidling kan binde folk sammen, sætte gang i snakken, øge værdien af at bo på landet, og inspirere andre til at gøre noget lignende, sagde Anna Grethe Jensen.\n- Nu mangler jeg bare en lille snes små skilte til huse, hvor der har været butikker eller værksteder…. men lige nu er der sommer og ferie, sagde hun med et stort smil.\nDet store opbud af borgere overraskede "skiltemageren".\n- For dælen, det havde jeg da slet ikke regnet med. Jeg er rigtig glad og det er dejligt, kommer det spontant fra Anna Grethe Jensen bagefter.\nNår hun igen kaster sig over historierne, handler det om cirka 20 huse plus nogle interessante huse, der ikke længere eksisterer, men har gode historier at fortælle. Anna Grethe Jensen forventer at være færdig med projektet omkring årsskiftet.\n- Det er sjovt som tilflytter at få lov til at fortælle alle de historier. Der er utrolig mange skægge oplevelser - også nogle som man ikke kan trykke på et skilt, kommer det med et glimt i øjet.


Hvad er en motorcykel trailer? - Zajacperrone.com\nUdtrykket "motorcykel trailer" oftest refererer til en hjul enhed, der sikkert slæber en motorcykel; apparatet er trukket af en bil. Udtrykket kan også henvise til en anhænger anbragt på bagsiden af en motorcykel, der kan give motorcyklen at trække gods. En motorcykel trailer, der er beregnet til at trække en motorcykel bag en bil skal være gade juridisk; dette betyder, at det skal optræde bremselygter, mødes størrelse forordninger, mødes dæk og aksel regler, og være korrekt udformet til at håndtere forskellige vejforhold. En motorcykel trailer beregnet til fastgørelse til en motorcykel skal som regel også være TUEV, selvom nogle dertil ikke nødvendigvis behøver at være.\nUtallige motorcykel trailer designs findes der passer til forskellige formål. En en-motorcykel trailer, for eksempel, kan udstyret med to hjul og en smal dæk, hvor motorcyklen kan sikres, og dækket kan indeholde en hængslet låge, der gør skalten motorcyklen på dækket meget easer. Porten tilføjer også ekstra sikkerhed ved at tilvejebringe en barriere i det bageste af anhængeren skal motorcyklen arbejde løs under transport. Andre stilarter trailer kan hæve og sænke hjælp af en hydraulisk lift; motorcyklen kan køres på traileren, som derefter kan hæves fra jorden til transport. En sådan udformning anvendes ofte på bagsiden af autocampere, og selve enheden skal monteres korrekt på rammen af RV eller bil.\nNogle motorcykel trailer sorter er lavet til at rumme mere end én motorcykel. Disse trailere er ofte meget større og tungere end mindre motorcykel trailere, så en fuld størrelse lastbil eller mellemstor lastbil eller SUV er ofte forpligtet til at trække sådan en trailer. Multi-trailere kan også anvendes til at trække en motorcykel, selvom brugeren nødt til at finde en måde at korrekt sikre motorcyklen under transport. En anden række trailer er den medfølgende trailer, der ligner andre typer af motorcykel trailere build og specifikationer, men i stedet for at udsætte motorcyklen til elementerne under transport, en lukket trailer dækker motorcykler. Indkapslingen er ofte lavet af træ og metalplade, eller en anden holdbar overflade, der er modstandsdygtig over for rust og korrosion fra elementerne.\nTrailere, der er halet bag motorcykler er langt mindre enheder ofte anvendes til stuvning bagage eller anden last. Disse skal også være TUEV, hvis de skal bruges på vejen; dette betyder, at de skal optræde bremselygter, og de skal opfylde størrelse og konstruktion krav. De er nyttige til lange ture eller ture, og de ofte har låse og andre sikkerhedsforanstaltninger for at sikre sikkerheden af lasten hales ind.\nUdtrykket motorcykel trailer typisk bruges til at henvise til en anhænger, der bærer motorcykler.\nHvad er en Airstream Trailer?


Prispresseren.dk – Lises Blog\nTag Arkiv: Prispresseren.dk\nIndulge yourself – God weekend!\nmarts 11, 2016 Beauty\nChance by Chanel EDP, 100 ML 999,- hos Prispresseren.dk\nKære smukke læsere. Så blev det endelig fredag. Denne fredag kan jeg for alvor sige #TGIF! Det har virkelig været en lang uge! You know? Sådan er der sgu bare nogle uger!\nOg derfor skal jeg også for alvor nyde weekenden! …Jeg skal forkæle mig selv, og forhåbentligt skal min kæreste virkelig forkæle mig (læser du med Simon?). Noget af det som vægter aller tungest på vægtskalaen indenfor selvforkælelse for mig er en ny duft. Det er bare ikke noget bedre! Jeg føler mig simpelthen ekstra lækker og sensuel, når jeg får mig en ny parfume. …Og som I nok kan gætte jer til ud fra billederne, så har jeg for nyligt fået ny parfume – nemlig Chance fra Chanel. Chanel er jo virkelig indbegrebet af luksus for mig – og denne luksuriøse Chanel parfume i 100 ML EDP er fra Prispresseren.dk, hvor den er på tilbud til 999,- … Hvilket du ikke finder billigere andre steder (Obs! Inkl. fri fragt). Direkte link til parfumen hos Prispresseren her.\nDerudover vil jeg nyde det gudesmukke Eurowoman nr. 218, som I kan se i baggrunden.\nSponsoreret – parfumen er modtaget i gave.\nTags beauty, Chanel, duft, ny duft, ny parfume, Parfume, perfume, Prispresseren.dk, skønhed\ndecember 21, 2015 Beauty, Konkurrencer


Du er her: LandbrugsInfo > Kvæg > Foder > Grovfoder > Slætgræs > Giv græsmarken et forårseftersyn\nPlanteNyt - 281\nGrundlaget for en konklusion\nTjek, om der er liv i planterne\nSådan vurderer du plantebestanden\nHvis plantedækket ikke er i orden\nNormal forårspleje af græsmarken\nForåret er tæt på. Græsmarkerne er igen synlige, efter en kold vinter med sne. Der er stor forskel på græsarealernes tilstand efter vinteren. I nogle områder har der været et beskyttende snedække og i andre områder har der været en længere periode med barfrost. Flere steder er der en del vissent græs med sneskimmel. Det er nødvendigt, at det visne græs slås itu eller fjernes, hvis græsvæksten skal hurtigt i gang.\nVejr med skiftende tø og barfrost kan stadig skade græsarealerne. Risiko for udvintring er afhængig af mange forhold og nedenstående skema kan være en støtte til vurdering af, hvilke arealer der er mest udsat.\nRisiko for udvintring\nGræsarealets alder Nyt udlæg og arealer i 1. brugsår 2. brugsår 3 brugsår eller ældre\nJordtypen Lerjord Lette jordtyper Sand- og humusjord\nGræsarter i blandingen Timote, engsvingel og strandsvingel Alm. rajgræs og rajsvingel Hybridrajgræs\nGræsarealet kondition i efteråret En veltrimmet græshøjde på 6 til 9 cm inden vinter Græshøjden forlang eller for kort Forhøj kvælstof niveau på arealet evt. i kombination med en forkert græshøjde\nBarfrost Diploid alm. rajgræs Tetraploid alm. rajgræs\nSneskimmel (Fusarium) Tetraploid alm. rajgræs Diploid alm. rajgræs\nHvad er yderpunkterne for en vurdering?\nEr det et areal, der kun har haft et brugsår, har en god bestand af rødkløver, men græsserne har sneskimmel? Arealet vil forsat have et godt udbyttepotentiale især til slæt, hvis det hvide/lyserøde pergamentgræs (græs med Fusarium) fjernes/ødelægges, så solindstråling kan give energi til afgrøden. Kør først på arealet, når det ikke giver skader på bestanden af planter.\nEr det et areal, der har haft to eller flere brugsår, har en god/stor bestand af hvidkløver, men rajgræsserne har sneskimmel eller er delvis udvintret? Udbyttepotentialet er stærkt reduceret, dvs. (40 til 50 pct.) af det normale udbytte. Pløjning og omlægning er løsningen.\nDer kan være alle niveauer af udbyttetab mellem de to yderpunkter (A og B) Den endelige konklusion er selvfølgelig også afhængig af fodersituationen og behov for afgræsning.\nMen husk! Når det er en ældre græsmark – så skal tvivlen ikke komme ”den skyldige til gode”. Er du i tvivl - bør du sætte ploven på traktoren og få hele arealet pløjet.\nNormalt er nye hvide rødder det første tegn på, at der er liv i planterne. Det er dog ikke en garanti for overvintring. Derfor skal de første livstegn over jorden følges tæt fra slutningen af marts og en evt. omlægning skal ske rettidig i den første tredjedel af april.\nInden den endelige dødsdom afsiges over græsset, vurderes den samlede fodersituation:\nKan afgræsningssæsonen gennemføres?\nEr der foder nok på lager?\nHvordan er det mest hensigtsmæssigt at etablere et nyt græsareal?\nPå arealer med sædskiftegræs skal man være meget kritisk, når græsset vurderes. Der bør ikke være større pletter med dødt græs, medmindre der er en særdeles god bestand af hvidkløver, som kan erstatte produktionen. Pletter større end 20x30 cm, eller som en støvle str. 46 er for meget. Med hensyn til overfladedækning bør der generelt maks. mangle 5 pct. på arealer med græs og maks.10 pct. på arealer med kløvergræs.\nTæl de overlevende græsplanter i sårækken. Til afgræsning bør der være 30-40 og til slæt 20-25 planter pr. meter sårække.\nPå arealer med varigt græs gælder samme krav til overfladedækning med græsser, som på sædskiftearealerne. Her kan man ikke tælle græsmarksplanterne i rækker, så der er kravene 300-400 planter pr. m2 på arealer til afgræsning og 200 til 300 planter pr. m2 på arealer til slæt.\nHvis udvintringen opdages i tide, kan skaden begrænses. Den hurtigste måde at få et nyt græsareal på, er at udlægge det nye græs i en grønafgrøde - f.eks. grønbyg eller grønært. Skal det nye udlæg efterfølgende anvendes til afgræsning straks efter høst af dæksæden, skal mængden af græsfrø forøges til 30-35 kg pr. ha. Skal arealet afgræsses, så snart det er muligt, kan man anvende 40 kg havre pr. ha som dæksæd som også afgræsses.\n2. Isåning i eksisterende græsmarker\nI yngre græsmarker (f.eks. i 1. brugsår) kan en tynd bestand af græs med mindre pletter repareres ved isåning af nyt græs eller kløvergræs, hvis det udføres først i april.\nPå ældre græsarealer med betydelige vinterskader er udbyttet af en isåning for dårligt. Den skal pløjes.\nPå alm. lette jordtyper kan isåningen ske med en alm. radsåmaskine, hvis såskærene strammes godt op, og der tromles efterfølgende.\nPå svære jordtyper (lerjord) bør man anvende en såmaskine med skiveskær - f. eks en af Wäderstad typen.\nTil isåning anvendes en lidt tidligere blanding, end der har været anvendt, hvis græsmarken skal henligge i flere år. Skal græsarealet kun bruges i denne vækstperiode anvendes ital. rajgræs eller hybrid rajgræs.\nBillede fra en 1. års mark, hvor sidste slæt i efteråret 2009 ikke var høstet. I foråret 2010 blev det visne græs revet sammen med en rotorive og fjernet, så de grønne skud og kløverplanter kunne udnytte solens energi. Udbyttet blev tilfredsstillende højt.\nBillede af en ældre kløvergræsmark i foråret 2010. Bemærk de mange døde græsser og få kløverplanter. Marken burde have været pløjet og en anden afgrøde etableret.\nEr græsarealet i orden, kan man gøre klar til at optimere græsmarksdriften efter følgende tjekliste:\nTroml arealet for småsten, som er løftet op af frosten, og udjævn evt. muldskud, når jorden er så tør, at traktoren ikke laver skader på græsmarksplanterne.\nKun hvor der er vissent græs efter afgræsning eller slæt i efteråret og på gamle græsmarker, kan det være nødvendigt at strigle det visne græs, men gør det først når det er tørt, så græsset kan knuses og det ikke giver spor i marken.\nEn strigling for at fjerne/knuse det visne græs, skal også vente til græsset er tørt. Er der hvidkløver på marken, må man ikke strigle så hårdt, at udløberne rives løs fra jorden. Det koster udbytte.\nKun ved store mængder vissent græs kan man anvende græsmarksafpudser til at knuse græsset.\nLav en strategi mod muldvarpe, så de ikke bliver en plage. Der er mange, der har en fast aftale med en muldvarpejæger eller en ældre nabo, som koncentrerer sig om de små lodne dyr, så kvægbrugeren kan koncentrere sig om de dyr, der giver mælk.\nSidst bekræftet: 19-03-2012 Oprettet: 11-03-2011 Revideret: 11-03-2011


Pointtab nager Aarhus United-topscorer | stiften.dk\nJFMINTERN - Celine Lundbye, Aarhus United (49). 09.10.2019. HTH Ligaen (Kvinde Håndbold Liga). Aarhus United-Ajax Foto: Ole Nielsen\nCeline Lundbye og Aarhus United lukker onsdag aften første halvdel af grundspillet ned, når de møder TTH Holstebro i Vejlby-Risskov Hallen. En kamp, som århusianerne skal vinde, hvis de vil fastholde kontakten til top otte.\n13 nov. 2019 kl. 07:50\nHÅNDBOLD: En ny slutrunde står for døren i internationalt regi. 30. november sættes verdensmesterskaberne i kvindehåndbold i gang i Japan og det betyder, at de nationale ligaer lukker ned for en periode. Onsdag aften afvikles den sidste runde i første halvdel af grundspillet. 13 kampe, der giver et foreløbigt billede af hvordan pladserne kan blive fordelt.\nAarhus United er inden kampen mod TTH Holstebro placeret på en niendeplads lige uden for det sjove selskab. Holdet er derfor tvunget til at vinde sin kamp mod vestjyderne, hvis de skal leve op til cheftræner Heine Eriksens ambition om at hente et point i snit pr. kamp.\nEn af holdet store profiler, højrebacken Celine Lundbye, er som udgangspunkt tilfreds med den første halvdel, men det ærgrer hende, at århusianerne ikke fik point mod to af de direkte konkurrenter til slutspillet.\n- Det har været en lidt blandt fornøjelse. For mig har det været afgørende, at vi ikke formåede at få point i kampene mod Silkeborg og Nykøbing Falster, som vi spillede lige op med, men endte med at tabe. Havde vi taget point i dem, så havde vi været inde i top otte i stedet for at ligge lige udenfor, og så havde vi haft en helt andet situation. Hvis vi isoleret set kigger på det spillemæssige, så har det været fint, siger håndboldspilleren.\nHvordan har det været for dig at skulle finde dig til rette på det ”nye” Aarhus United hold?\n- Jeg synes, at jeg har fundet ind i et godt sammenspil i bagkæden med Helena Elver og Julie Pontoppidan, som også var en del af holdet sidste år. Overordnet har man godt kunne se, at der har været en tilvænningsperiode på holdet, hvor de nye skulle falde til. Jeg var ikke klar over hvor lang tid, at det ville tage, men jeg synes, at vi gradvist har fundet bedre sammen.\n- Det kræver bare en del tilvænning, når der bliver skiftet ud. I takt med, at vi lærer hinanden endnu bedre at kende, så vil det blive bedre. Det handler ikke bare om at kende hinanden på banen, men også udenfor. Det hjælper, når du befinder dig i pressede situationer, at du kender dine medspillere.\nNavn: Celine Lundbye Kristiansen\nFødt: 24/5 1996\nKlub: Aarhus United - kontrakt til sommeren 2020\nA-Landskampe: 7 kampe, 6 mål\nMål for Aarhus United: 2018/2019: 141 mål i 30 kampe, 2019/2020: 62 mål i 12 kampe.\nCeline Lundbye indtog Aarhus på imponerende vis i sin første sæson og havde en stor del af æren for, at holdet kom med i slutspillet i den forgangne sæson. 141 mål i 30 kampe lød statistikken på for den unge bagspiller, der helt naturligt har fået endnu mere opmærksomhed fra modstanderne i denne sæson.\n- Efter min første sæson i klubben har jeg uden tvivl haft højere forventninger til mig selv og det har jeg sikkert også italesat overfor træneren, medspillere og bestyrelse. Jeg stiller store krav til mig selv og det giver nok et ekstra pres. Jeg ved ikke om det fylder så meget i løbet af kampene, men efterfølgende kan jeg godt være hård ved mig selv. Eksempelvis efter pokalkampen mod Holstebro, hvor jeg selv følte, at jeg spillede en dårlig kamp. Der kan jeg godt sidde og tænke, at hvis jeg havde præsteret bedre, så havde resultatet formentlig været et andet.\nHvordan har du det med et større ansvar? Det er vel blevet større i år.\n- Jeg føler, at min rolle er den samme som sidste år. Det passer mig rigtigt godt at have et stort ansvar. Det er sådan, at jeg bedst kan lide det. Det kan selvfølgelig være hårdt, hvis jeg ikke rammer niveau. Jeg er min egen største kritiker. Jeg er hård ved mig selv, hvis jeg ikke gør det godt nok, siger Celine Lundbye.\nAarhus United har to spillere med på efterårets hold\nSmå input i hverdagen\nPilen peger dog i den rigtige retning for Aarhus United og Celine Lundbye, der gradvist lægger nye lag på det spillemæssige niveau. En udvikling, der i den grad kan tillægges cheftræner Heine Eriksen, der mestrer både det individuelle og det kollektive.\n- Heine er rigtigt god til at komme med de små input i hverdagen og påpege de ting, der skal arbejdes med. Det kan være i forhold til finter på ydersiden, skudvarianter eller forsvarsspil. Han er rigtig god til at se de enkelte situationer og fortæller en, at det er lige præcis det her, du skal arbejde med.\n- Han har stor værdi for holdet. Han kan godt være hård til tider, men omvendt er han ikke så hård, som man kunne tro. Det gode ved Heine er, at han også godt ved, hvis han har været hård ved en. Så følger han op på det bagefter og tager snakken. Han er utrolig vigtig for os på holdet og klubben generelt. Du kan godt mærke på ham, at han er vant til at arbejde med unge spillere og udvikle dem. Han har ligeså stort fokus på at udvikle folk som på at udvikle kollektivet, siger Celine Lundbye, der ligesom sin træner ikke er i tvivl om, at man efter mesterskabspausen vil se et stærkere og endnu bedre sammenspillet Aarhus United mandskab.\nKampen spilles klokken 20.00 i Vejlby-Risskov Hallen. Alle kampe i 13. runde af kvindernes liga spilles samtidig.\nAarhus United-træner godkender første halvdel af grundspille...


Folk og sikkerhed ved Folkemøde Møn i Stege – Folk og Sikkerhed Storstrømmen\nHjemArrangementFolk og sikkerhed ved Folkemøde Møn i Stege\nFolk og Sikkerhed Storstrømmen deltager igen i år på Folkemøde Møn også denne gang med et højaktuelt emne. IT-sikkerhed skal tages alvorligt både af unge, de voksne og af nationerne. Vi er klar til at tage debatten og besvare spørgsmål både fredag og lørdag.\nFolk og Sikkerhed Storstrømmen er på Stege Torv allerede fra fredag morgen, hvor Nyrådbageren har doneret 1.000 rundstykker og Rema i Stensved smørret og marmeladen til Folkemødets første gæster.\nFredag klokken 09.30 har Folk og Sikkerhed sit første arrangement på scenen ”Blandede Bolcher”, hvor IT-Eksperten Peter Kruse sætter fuld fokus på vigtigheden af sikkerheden, når man bevæger sig rundt i den digitale verden.\nLørdag klokken 13.00 er der desuden yderligere fokus på cybersikkerhed.\nFolk og Sikkerhed er repræsenteret begge dage med en stand, hvor alle er velkomne til at debattere sikkerhed.


Deportes Tolima live resultater, program og resultat - Fodbold - SofaScore.com\nDeportes Tolima live resultater, program og resultat - Fodbold\nDer er ingen begivenhed for team Deportes Tolima\nTræner Alberto Gamero\nBy Ibague, Colombia\nOm Deportes Tolima\nDeportes Tolima live resultater (og gratis video streaming på nettet*), holdliste med sæson oversigt og resultater Deportes Tolima spiller næste kamp på 24. Sep 2017 imod Deportivo Cali i Primera A, Finalizacion.\nNår kampen starter, vil du kunne følge Deportes Tolima v Deportivo Cali live resultater , stillinger, minut for minut opdateret live resultat og kamp statistik. Vi kan have video highlights med mål og nyheder fra Deportes Tolima kampe, men kun hvis de spiller deres kampe i en af de mest populære ligaer. Deportes Tolima sidste kamp var imod Patriotas Boyacá i Primera A, Finalizacion, kampen endte med resultatet 2 - 1 (Deportes Tolima Vandt kampen). Deportes Tolima program fanen viser de sidste 100 fodbold kampe med statistikker og vundet/uafgjort/tabt ikoner. Der er også alle Deportes Tolima planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nDeportes Tolima præstation & form graf er Sofascore Live resultater Fodbold unik algoritme som vi genererer fra holdets sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på Deportes Tolima kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nI denne kamp tilbyder vi online visning Deportes Tolima Deportivo Cali live stream , sponsoreret af bet365. Hvis denne kamp er dækket af bet365 live streaming kan du se Deportes Tolima Deportivo Cali på din PC og på mobil - iPhone, iPad, Android eller Windows phone. Vær venligt opmærksom på at de intellektuelle rettigheder til at streame begivenheder normalt er ejet på landniveau og derfor afhænger af din placering, så der er muligvis visse begivenheder, du ikke kan se, grundet restriktioner.\nNuværende Deportes Tolima trup består af:\nAngribere: Marco Perez, Eddie Hernandez, Jose Correa, Brayan Bermudez, Jáder Obrian, Angelo Rodríguez, Sebastián Villa, Sebastian Villa, Jaminton Campaz\nMidtbanespillere: Cesar Quintero, Santiago Montoya, Cleider Alzate, Carlos Renteria, Didier Delgado, Armando Vargas, Avimiled Rivas, Delman Cajiao, Víctor Castillo, Rafael Carrascal, Víctor Ocampo, Michael Ordoñez, Luis Alejandro Paz, Bismar Córdoba, Cristian Tovar, Victor Castillo, Victor Ocampo, Jaminton Campaz, Yéiner Orozco, Yeiner Orozco\nForsvarsspillere: Danovis Banguero, Iván Vélez, Juan Angulo, Victor Giraldo, Diego Herner, Julian Quinonez, Luis Cardoza, Fainer Torijano, Sergio Mosquera, Cristian Mazo, Omar Albornoz, Juan Guillermo Arboleda, Daladier Chávez, Juan Arboleda, Cristian Tovar, Eder Castaneda, Eduar Caicedo\nMålmænd: Joel Silva, Carlos Bejarano, Luis Delgado, William Cuesta, Brayan Silva, Aldair Quintana, Aldar Quintana\nDu kan klikke på enhver spiller fra listen til højre og se hans personlige informationer som nationalitet, fødselsdag, højde, fortrukne fod, position, spiller værdi, transfer historie osv. Der er også statistikker for hver spiller i alle konkurrencer med alle spillede og startende kampe, minutter spillet, antal mål, antal kort og meget mere. Deportes Tolima holdrekorder bliver opdateret under hver kamp.\nSofaScore fodbold live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Deportes Tolima kampe live på din telefon!


CHRISTIAN WINTHERSVEJ I DETALJER - Danskebjerge.dk\nTroels Vesterlund Nielsen ved det stejleste stykke asfalt på Danmarks stejleste vej.\nMØD MUREN I VEJLE\nChristian Winthersvej i den østjyske by Vejle har ikke bare det stejleste stykke asfalt i Danmark. Det er også den eneste danske vejstrækning, der stiger med mere end 20% over så lang en strækning. Her får du alle detaljerne om vejen, som indtager førstepladsen på Danskebjerge.dk's Top 20.\nGaden ligger i den nordlige del af Vejle. Den er omgivet af huse hele vejen op. Omtrent halvvejs forenes den med Gl. Kongevej i et t-kryds, hvorfra der fortsættes mod toppen.\nDer er væsentlig forskel på den nedre og den øvre del af Christian Winthersvej. Nederst er gaden kun ca. tre meter bred, og der er trapper i den ene side. Det er også her - på de første 160 meter -, at stigningen er stejlest.\nLige før hajtænderne nås de maksimale 25,5%. I krydset breder gaden sig ud, og hældningen aftager kraftigt - men kort efter bliver stigningsprocenterne igen tocifrede.\nMen hvad vil det sige at skulle bevæge sig op ad en stigning, der er så meget stejlere end en typisk dansk bakke? Det har Danskebjerge.dk undersøgt i denne film:\nFilmen er produceret af Danskebjerge.dk i sommeren 2022. English version here!\nTroels Vesterlund Nielsen bor tæt på Christian Winthersvej og kender den som sin egen bukselomme.\nDet kommer ikke bag på ham, at Danskebjerge.dk har kåret vejen til at være den stejleste i Danmark.\nI denne film fra 2012 giver han sin version af, hvordan det er at teste sig selv på den ekstreme vejstrækning:\nFilmen er produceret af Danskebjerge.dk i sommeren 2012.\nNår Christian Winthersvej er nummer 1 på Danskebjerge.dk's liste over Danmarks stejleste veje, så hænger det selvfølgelig sammen med, at asfalten er anlagt med en kraftig hældning. Men grundlaget for det hele ligger i geologien. Læs mere herunder.\nMåling foretaget på ét af de steder, hvor Christian Winthersvej hælder mere end nogen anden dansk vej.\nKort, der viser Christian Winthersvej og dens stigningsprocenter. Klik på kortet for at se det i lidt større format. (Grafik: Danskebjerge.dk.)\nLang skråning skabt af is\nDen dal, som Vejle by ligger i, og dens omgivende stejle skråninger er nemlig skabt af gletsjere og smeltevand under og efter sidste istid. Det var processer, der fandt sted i hele Danmark, men ved Vejle Fjord blev der i særlig grad vredet og skåret i landskabet. Et af resultaterne var Vejle Fjords og Vejle Ådals nordlige skråning, der i dag er blandt Danmarks længste skråninger. Den starter lidt sydøst for Billund og rækker næsten helt til Juelsminde i vest ved fjordens udmunding. Det er en strækning på ca. 50 kilometer, kun afbrudt af nogle nord-sydgående ådale, først og fremmest Grejsdalen, der tilsvarende er kendetegnet af store skrænter.\nHøjdeforskellene ved Vejle Fjords nordlige skråning når flere steder op i nærheden af 100 meter. Samtidig er hældningsgraden markant, især efter dansk målestok. Og omkring Vejle by er terrænstigningerne særligt voldsomme.\nOgså på sydsiden af dalen er skråningerne betragtelige. Derfor er Vejle Ådal den dybeste dal i Danmark.\nByen overvandt bakkerne\nI gamle dage ville man betragte et sådant landskab som fjendtligt, da det gjorde al transport besværlig og nogle steder umulig. Men det ændrede sig i 1900-tallet. Da kom der for alvor gang i byudviklingen. En udvikling, som end ikke de stejleste skrænter kunne bremse.\nHus efter hus blev bygget på det hældende terræn, og med boligbyggeriet fulgte asfalterede veje, som gjorde ture op og ned ad bakkerne til en trods alt overkommelig opgave. Blandt disse veje er Mølgårdsvej, Uhrhøjvej og Gl. Kongevej, men altså også Christian Winthersvej, der i stejlhed overgår alle øvrige veje i ådalen og byen. Byplanlæggerne må dog have erkendt, at vejens stejlhed var ekstrem. I hvert fald er der som noget særligt for Christian Winthersvej anlagt trapper på de første 160 meter for at lette færdslen for fodgængere.\nTrapperne i siden af vejen kan være en hjælp ved opstigningen. Hvis man skal nedad, betyder de knap så meget. (Klik på fotoet for at se det i stort format.)\nMen faktisk er Christian Winthersvej også interessant for cyklister. Ikke dem, der vil ud på en hyggelig søndagstur eller en gang rolig pendling til og fra arbejde. Men for cykelmotionister er vejen en ultimativ prøvelse. Mange vil gå i stå allerede på de første meter. Enten fordi gearingen er for tung. Eller fordi formen er for dårlig. Kombinationen af de to er også en mulig årsag. Men selv for veltrænede og veludstyrede udøvere (som Troels Vesterlund Nielsen i videoen ovenfor) er Christian Winthersvej en barsk udfordring, der vil få såvel puls som adrenalin til at stige i takt med terrænet.\nMan skal til gengæld ikke sætte næsen op efter djævelsk fartræs ned igen, så snart toppen er nået. Der er nemlig forbud mod at cykle ned ad bakke. Det vurderes simpelthen som for farligt. Acceptér det, og nyd i stedet den prægtige udsigt over Vejle. Bl.a. ses havnen og Vejle Fjord-broen, men også Vejle Mølle, der ligger på den anden side af dalen på toppen af Kiddesvej.\nDanmarks stejleste asfalt er fundet | Top 20-listen | Andre stejle | Sådan blev det gjort | Chr. Winthersvej | Kiddesvejs 19%


Udfordringer i et ængsteligt-afvisende forhold - Udforsk Sindet\nEt ængsteligt-afvisende forhold er et forhold, hvor ængstelighed har den dominerende rolle, grundlæggende set fordi den ene ikke stoler på den anden. Det skyldes ofte en ængstelig tilknytning hos nogen, mens det hos andre er resultatet af en flygtig eller ugidelig partner.\nEt ængsteligt-afvisende forhold er en type bånd, hvor rastløshed, besidderiskhed og usikkerhed dominerer. I princippet er det på grund af uløste problemer hos dem, der etablerer denne form for forbindelse. Der er dog andre gange, hvor ængstelig adfærd også bliver udløst eller næret af den anden partner.\nNogle siger, at paranoide folk også kan blive forfulgt, og det er mere eller mindre det, der sker i et ængsteligt-afvisende forhold. Der er en grundlæggende følelse af usikkerhed, men personen, der føler den, er ikke den samme, som den, der enten nærer eller udløser det. Med andre ord kan en af partnerne nære den ængstelige tilknytning.\nDet er ikke nemt at skelne en person med ængstelig tilknytning fra en, hvis partner med sikkerhed er undvigende og udløser angst. Af samme årsag er der mange folk i sådan en situation, der ikke kan besvare et simpelt spørgsål. Er det min usikkerhed, der gør mig ængstelig, eller er det min partners adfærd?\n“I dating kan undvigende personer være charmerende og have lært alle de sociale dyder – de ved ofte, hvordan det forventes, at de skal handle i bejlen, og de kan spille rollen godt i noget tid.”\nEt ængsteligt-afvisende forhold\nÆngstelig tilknytning, der også kaldes “ambivalent tilknytning”, er en form for bånd, hvor der er et stort ønske om intimitet med ens elsker. På samme tid er der dog en dyb frygt for at miste denne person. Denne følelse fører til en ængstelig fortolkning af enhver manifestation, selvom den er minimal, af distancering eller afvisning.\nFaktisk fortolker en ængstelig person mange former for adfærd, der enten involverer distancering eller afvisning, på denne måde. Derfor har de i en høj grad af mistillid til deres partner og alt, der er relateret til det, er fremherskende i sidste ende. Desuden er der en uforholdsmæssig reaktion over for utallige former for adfærd, der ikke fortjener det.\nI disse tilfælde er partnerens respons ret vigtig. Ideelt bør du tilegne dig en forstående attitude og vide, at denne ængstelighed til tider stammer fra dybe usikkerheder og uløste traumer. En person med ængstelig tilknytning har brug for mere varme og bekræftelse fra sin partner. Derfor vil ængsteligheden falde, hvis vedkommende føler sig sikker.\nDen undvigende partner\nFolk med en ængstelig tilknytning har ikke brug for, at en person tager ansvar for deres usikkerhed og frygt. De har dog heller ikke brug for nogen, der får dem til at føle sig usikker.\nEn undvigende partner gør netop dette. Faktisk øger de deres partners ængstelighed, hvilket forstærker denne skadelige form for tilknytning. Selvom de for det meste måske ikke engang indser det, kan de også bruge det som et magtfuldt spil.\nEn undvigende partner er en partner, der flygter eller forbliver tavs i mødet med konflikt. Desuden er det en partner, der ønsker en hurtig løsning på et problem uden virkelig at dykke ned i, hvad der foregår.\nDet kan også være en, der intellektualiserer alt og ikke lader sine følelser komme op til overfladen. Ligeledes kan det være en partner, der bliver irriteret eller ubehagelig, når vedkommende bliver konfronteret med sin partners emotionelle udtryk.\nEt andet karakteristisk træk for denne type person er deres emotionelle mangel på tilgængelighed. Det er ret skadeligt for en ængstelig person at have en partner, der ikke ønsker at være fuldt ud i et forhold og undgår forpligtigelser ved at insistere på, at de ikke ønsker nogle “bånd”.\nDe kan også latterliggøre eller bagatellisere følelser. Denne form for adfærd fører kun til usikkerhed hos deres partner.\nEr det mig? Eller er det min partner?\nDet er ofte svært at vide, hvornår du er fanget i et ængsteligt-afvisende forhold, fordi en af Jer ikke kan overkomme visse uhensigtsmæssige former for adfærd. Måske har du ingen tilknytningsproblemer, men bliver ængstelig og usikker, når din partner siger og gør ting, der fører til uløste konflikter.\nFor at vide om du er fanget i et ængsteligt-undgående forhold, fordi du føler dig ukomfortabel i det, er du nødt til at identificere, om den frygt er helt gyldig. For eksempel kan du være bange for at:\nDin elsker ikke er lige så forpligtet, som du er.\nDu ikke kan løse konflikter, fordi din partner nægter at konfrontere dem.\nDu ikke bliver hørt eller forstået af din partner.\nDu føler dig ekstremt sårbar.\nDu har måske en undvigende partner, hvis nogen af disse ting er til stede i dit forhold. Andre ting, såsom frygten for at miste din elsker, frygten for at vedkommende vil stoppe med at elske dig eller blive forelsket i en anden, er tegn på en overvægt af ængstelig tilknytning i dit forhold fremfor en undgivende partner overordnet set.


5 billige vandrehjem midt i København – Rigtig god ferie\nTager du til København for at gå på sightseeing og udforske alt, hvad hovedstaden har at byde på, vil du næppe opholde dig særlig meget på dit hotel - og så er der jo ingen grund til at fyre alle pengene af på et dyrt hotelværelse. Gem hellere pengene til lækker mad, gode oplevelser, spændende koncerter, eller hvad du nu brænder for, som vil gøre dit besøg i København til en fantastisk tur med mange mindeværdige øjeblikke.\nLeder du efter en billig overnatning i København, kan et vandrehjem være en oplagt mulighed. Der er efterhånden åbnet mange moderne vandrehjem i København med hyggelige værelser, komfortable loungeområder og billige drinks. Det kan være en god mulighed for at møde nye mennesker, hvis du rejser alene.\nDerfor har jeg lavet en lille liste til dig med 5 budgetvenlige vandrehjem i centrum af København. Her er kort afstand til byens mange seværdigheder, så du kan få en god nats søvn i gå-afstand fra alle de populære seværdigheder som fx Tivoli, Nyhavn, Christania, Christiansborg, Amalienborg og Rundetårn.\nPå H.C. Andersens Boulevard lige ved siden af Langebro ligger dette moderne 5-stjernede vandrehjem. Det er uden sammenligning et af de bedste bud på en billig overnatning i centrum af København. Har du bare brug for en seng, og generer det dig ikke at dele værelse med en fremmed, kan du få en overnatning til priser fra 135,-\nFra Danhostel Copenhagen City er der gå-afstand til hovedbanegården, Tivoli, mange museer, de indre kanaler og havnebadet. Interesserer du dig for moderne arkitektur, kan du nyde udsigten til mange spændende bygningsværker på Islands Brygge, som ligger lige over for Danhostel Copenhagen City.\nVandrehjemmet er moderne indrettet helt i tråd med den typiske skandinaviske stil, så her er brugt meget træ og lyse farver. Der er gratis wifi, og vil du lidt længere omkring i København, end hvad der er muligt til fods, kan du leje cykler. Der er gode forhold for cyklister i København, så det er et godt alternativ til offentlig transport.\nLangebro er en meget trafikeret vej, så du skal være forberedt på, at der vil være noget trafikstøj på værelserne – også selv om du bor på en af de øverste etager. Der er hele 15 etager på Danhostel Copenhagen City, så der er en fantastisk udsigt fra toppen. Vælg et Standard+-værelse, hvis du vil bo på en af de øverst etager.\nAlle værelser er delte værelser med 2-10 senge. Er I en gruppe,som rejser sammen, har I mulighed for at leje et værelse kun til jer, så Danhostel Copenhagen City er også et godt bud på et familievenligt vandrehjem. På værelserne er der skabe, som du kan låse med en hængelås. Hvert værelse har sit eget badeværelse, men du skal selv huske at tage shampo med.\nEr du til fest og farver, og vil du gerne bo endnu mere centralt i København, kan du også overveje Copenhagen Downtown Hostel. Det ligger i et af de ældste kvarterer i København tæt på mange seværdigheder, shoppingmuligheder og barer, så det er helt perfekt til dig, der vil opleve det pulserende storbyliv både dag og nat.\nLige rundt om hjørnet ligger Københavns kanaler, Christiansborg Slot og ikke mindst Strøget, som er en af Europas længste gågader med et væld af butikker i alle prisklasser.\nStemningen på vandrehjemmet er afslappet og venlig. Indretningen er rustik og hyggelig. Copenhagen Downtown Hostel har flere gange vundet prisen som “Most Popular Hostel in Copenhagen”. Du kan leje et værelse med plads til op til 5 personer og adgang til eget badeværelse, eller du kan sove på en sovesal, hvor der er op til 10 senge.\nBedwood Hostel kalder sig selv for Københavns hyggeliste vandrehjem. Det har hjemme i et historisk pakhus fra 1756 i Nyhavn, som er en rigtig turistmagnet i København. Her er du tæt på et stort udvalg af spisesteder, barer og seværdigheder som fx Amalienborg, Charlottenborg Slot, Børsen, Christiansborg Slot, Kastellet og Langelinie. Hvis du mere er til shopping, er der få minutters gang over til Strøget.\nIndretningen er rustik, og der er lagt vægt på at bruge genbrugsmaterialer alle de steder, hvor det kan lade sig gøre. Man bor på sovesale med 6-12 køjesenge. Hver køjeseng har et forhæng, som du kan trække for, når du trænger til lidt privatliv.\nTrænger du til lidt mere luksus, er Steel House Copenhagen en overvejelse værd. Det er et vandrehjem i urban New Yorker-stil med industrielle rammer og rustikt interiør indrettet i en spændende bygning, som tidligere har huset Dansk Metal.\nHer bor du på det trendy Vesterbro i gåafstand til Hovedbanegården og mange af Københavns populære attraktioner som fx Tivoli, Rosenborg Slot, Rådhuspladsen og Tycho Brahe Planetarium. Vil du shoppe, er der mange hippe butikker i denne del af Vesterbro. Strøget med butikker, der bugner af mærkevarer, ligger også lige i nærheden af Steel House Copenhagen.\nPå dette moderne vandrehjem kan du vælge at sove på en fælles sovesal, eller du kan booke et værelse for dig selv. Der er mange muligheder alt afhængig af, om du er vild med at møde nye mennesker eller har brug for et sted, hvor du kan trække dig lidt tilbage.\nPå Vesterbro lige bag Københavns Hovedbanegård ligger Copenhagen Backpackers Hostel, som er et lille hyggeligt vandrehjem. Det kunne være et godt valg at bo her, hvis du bare har brug for en enkelt overnatning, inden du skal videre til en anden destination i enten Danmark eller den store vide verden, for herfra er det nemt at komme ud til lufthavnen i Kastrup.\nEr du i København for at opleve byen, befinder du dig også midt i begivenhedernes centrum. Placeringen kan faktisk ikke blive meget mere central. Her er du hurtigt ovre ved Tivoli og Strøget.\nSengene er køjesenge med et forhæng, så det føles lidt mere privat, selv om du sover tæt på fremmede mennesker. Lyset bliver slukket 22.30, så her kan du føle dig sikker på at få en god nats søvn i rolige omgivelser. Der er fælles badeværelse og skabe, som du kan låse af med din egen hængelås.\nTags: Danmark København


Says Who design – Se bredt udvalg af Says Who sofaer og møbler her\nHer på siden kan du se vores lækre udvalg af Says Who designs. Says Who furniture er et dansk mærke, som igennem årene har lavet et hav af ikoniske danske designs, der fanger nutidens trends på en helt fantastisk måde. Bag Says Who står de to designere Kasper og Nikolaj, som i samarbejde har lavet produkter for et hav af forskellige møbelfabrikanter. Herunder kan bl.a. nævnes Ferm Living, Skagerak og Woud. Says Who har lavet et hav af forskellige slags designs, og i udvalget finder du alt fra stole og sofaer, til opbevaring, accessoires og belysning. Du kan se det lækre udvalg herunder med det samme, eller læse endnu mere om de fantastiske produkter nederst på siden, hvor du også kan læse lidt mere om dette fantastiske innovative brand.\nVirkelyst stol, Sea Blue Stripe fra Skagerak\nVirkelyst 2 pers. sofa, Ash fra Skagerak\nTurn sofa - cotton - 2 seater fra Ferm Living\nTurn sofa - fiord by kvadrat - 2 seater fra Ferm Living\nTurn sofa - wool - 3 seater fra Ferm Living\nTurn sofa - cotton - 3 seater fra Ferm Living\nVirkelyst 3 pers. sofa, Ash fra Skagerak\nVirkelyst stol, Charcoal fra Skagerak\nVirkelyst stol, White fra Skagerak\nVirkelyst stol, Golden Yellow Stripe fra Skagerak\nVirkelyst puf, Ash fra Skagerak\nVirkelyst puf, White fra Skagerak\nVirkelyst puf, Golden Yellow Stripe fra Skagerak\nVirkelyst puf, Sea Blue Stripe fra Skagerak\nVirkelyst 3 pers. sofa, Charcoal fra Skagerak\nVirkelyst 3 pers. sofa, White fra Skagerak\nVirkelyst 3 pers. sofa, Golden Yellow Stripe fra Skagerak\nVirkelyst 3 pers. sofa, Sea Blue Stripe fra Skagerak\nVirkelyst 2 pers. sofa, Charcoal fra Skagerak\nVirkelyst 2 pers. sofa, White fra Skagerak\nVirkelyst 2 pers. sofa, Golden Yellow Stripe fra Skagerak\nVirkelyst 2 pers. sofa, Sea Blue Stripe fra Skagerak\nSays Who – Dansk nytænkning\nPå trods af at Says Who er et af vores nyere brands, har de på deres forholdsvis korte levealder allerede formået at tage Danmark med storm. Med deres innovative tilgang til design, og med en stor kærlighed til træmaterialer og minimalistiske stilarter, har designerne Nikolaj og Kasper, folkene bag Says Who, skabt et stort navn for dem selv herhjemme. Blandt deres designs finder man et hav af forskellige produkter. En af dem er deres Tension serie, der blev kreeret i forbindelse med Bent Hansens 70 års jubilæum. Serien består både af en loungestol og en Tension Daybed, der med deres sorte skelet og lyse læder, giver et råt og meget nordisk look, der i god harmoni med de trends der er i den danske indretningsstil for tiden. Derudover har de også lavet deres Little Architect serie, der er lavet specielt til børn. Dette er en meget nytænkende serie, og med det den meget moderne stil, får du her både stole, borde og bænke. Denne serie er lavet i samarbejde med Ferm Living, der er blevet en af de største møbelfabrikanter herhjemme de seneste år.\nDu kan se alle vores Says Who designs herover, hvor du kan læse mere om de enkelte produkter. Skulle du have spørgsmål til dette fantastiske mærke og Kasper og Nikolajs designs, så tøv ikke med at tage fat i vores kundeservice, hvor vi sidder klar til at hjælpe dig til at finde det helt rigtige Says Who møbel.


Ejerleder i Humlebæk: "Før i tiden havde vi medarbejdere, der gjorde det. Det var et værre pillearbejde" - robotter er nøglen til lokal produktion\nCoronakrisen har afsløret svage led i forsyningskæderne. Det får virksomheder til at se mod lokalproduktion, og her er robotter afgørende\nMicroturns ejerleder Claus Geleff har oplevet den hjælpende hånd, som en robotarm kan være i en produktion. Foto: Jeppe Bøje Nielsen.\nPro selvstændig Af Caroline Rossmeisl og Mathias Klitgaard Selliah\n10. jul 2020 KL. 9:04\nMed mekaniske bevægelser samler robotarmen omløberen op. Det blanke metal sættes præcist på stangen, og så fortsætter robotten med en ny omløber.\nRobotten står i Humlebæk i Nordsjælland hos virksomheden Microturns fabrik. Virksomheden producerer mikrodele til virksomheder, som bl.a. Danfoss og Widex.\n“Sådan en bliver jo ikke træt. Før i tiden havde vi medarbejdere, der gjorde det. Det var et værre pillearbejde. Men denne her kan jo køre, også efter alle er gået hjem,” siger Claus Geleff, ejerleder i Microturn.\nCoronakrisen har medført lukkede grænser og fabrikker. Det har fået flere virksomheder, som før havde deres produktion i udlandet, til at se mod dansk produktion.\nMen hvis det skal lade sig gøre, skal der indsættes mekaniske medarbejdere, som de har gjort hos Microturn. Det mener branchedirektør i DI, Christian Hannibal. Ifølge ham er robotter afgørende, hvis den lokale produktion skal kunne hamle op med udlandet.\nBrug af industrirobotter er steget fra 7 til 9 pct. fra 2018 til 2019.\nUnder krisen har flere af de små smv'er set mod automatisering.\nFlere robotfirmaer bl.a. Mir og Universal Robots oplever flere henvendelser under krisen.\nFra 2014 til 2018 er dansk eksport af robotter seksdoblet. Dermed er Danmark verdens hurtigst udviklende robotnation målt på eksport.\n“Forsyningskæderne og transporten har under krisen været påvirket. Når virksomhederne leder efter mere sikkerhed, så tror vi, at krisen kan være med til at understøtte, at de indtænker lokal produktion. Der er robotter et af svarene, for ellers kan det ikke betale sig,” siger han.\nLeveringen vil tage til\nAllerede før coronakrisen var brugen af robotter i den danske industri voksende. Tal fra DI viser, at andelen af virksomheder, der bruger industrirobotter, fra 2018 til 2019 er steget fra 7 pct. til 9 pct.\nMicroturn fik deres første robot i september sidste år fra den danske robotgigant Universal Robots.\n9 pct. af danske virksomheder brugte industrirobotter i 2019\nOg spørger man Universal Robots, vil leveringen af robotter tage til i de kommende år. Michael Hjertebjerg, der er ansvarlig for Universal Robots' salg i Danmark, og som også sidder i DI's nye robottaskforce, har i tiden under corona talt med flere virksomheder, der har haft problemer i deres forsyningskæde.\n“Generelt set har de danske virksomheder i coronakrisen fået en øjenåbner i forhold til, at deres forsyningskæde er sårbar. Det har ført til, at virksomhederne, trods ordrer i bogen, har oplevet forsinkelser hos deres underleverandører eller slet ikke modtaget leverancer,” siger han.\n“ Robotterne kan hjælpe og rent faktisk gøre produktionen konkurrencedygtig Tom Togsverd, robotekspert\nDet er brancheekspert og formand i innovationsnetværket Robocluster, Tom Togsverd enig i. \n“De fleste virksomheder vil begynde at flytte produktionen tættere på deres markeder. Men at have produktionen lokalt i Danmark giver høje omkostninger, derfor kan robotterne hjælpe og rent faktisk gøre produktionen konkurrencedygtig,” siger han.\nDen øgede lokale produktion kan sende dele af globaliseringen på tilbagetog, særligt i forhold til at have produktion i lavtlønslande. Det mener Henrik Franck, investeringsdirektør i Formuepleje. \n“Produktion i Kina er på retur, og med corona kommer det til at gå hurtigere. De nye teknologiske muligheder gør, at behovet for globalisering ikke er der i samme grad. Derfor tror jeg, at vi permanent vil se mere lokal produktion. Globaliseringen har efter min mening kulmineret,” siger han, men tilføjer, at det selvfølgelig ikke sker over natten. \nHos Microturn har de mærket de positive effekter af robotterne, og ejerlederen udelukker derfor ikke at købe flere på længere sigt.\n“Danmark er et af verdens dyreste lande at producere i, så jo mere færdigt produktionen kan falde ud, uden vi skal have medarbejdere ind over, jo billigere og mere konkurrencedygtige bliver vi også,” siger Claus Geleff.\nHar du en exit-strategi? Børsens uddannelse "Gør virksomheden salgsklar" viser dig, hvordan du gør din virksomhed attraktiv for potentielle købere og investorer. Læs mere om de andre læringsmål, vi forpligter os til, her.\nUnder coronakrisen er det opstået nye markeder for Mobile Industrial Robots. Pr-foto\nPro selvstændig Af Caroline Rossmeisl\n10. jul 2020 KL. 8:59\nCoronakrisen lagde en dæmper på kunderne i butikken, og satte den ellers vildtvoksende virksomhed Mir (Mobile Industrial Robots) i stå. Virksomheden har de seneste år oplevet stærk vækst og anses som førende inden for den nye generation af mobile robotter, som blandt andet kan erstatte en truck.\nOdense-firmaet blev i 2018 købt til op mod 1,7 mia. kr. af amerikanske Teradyne og omsatte i 2019 for 1,8 mia. kr.\nMen selvom krisen i begyndelsen satte en stopper for kunderne, så åbnede den samtidig for nye markeder, fortæller direktør Thomas Visti, som også var med til at starte Universal Robots op.\n“ Efterspørgslen har accelereret voldsomt, og omsætningen på robotten er vokset med nogle 100 pct. siden sidste år Thomas Visti, direktør, Mir\n“Omsætningen i vores traditionelle marked i bilindustrien er gået ned med 30-40 pct., men så er nye markeder også opstået og gået frem. Det har bl.a. sikret, at vi regner med at vokse i 2020, som jeg ikke turde håbe på, da krisen ramte,” siger han.\nSærligt en mobil robot med uv-lamper, som kan desinficere rum, har der været stor efterspørgsel på. Robotten sender uv-lys ud i lokalet og dræber dermed bakterierne. Den var tiltænkt til brug på hospitaler. Men robotten har under coronakrisen nydt efterspørgsel fra både logistikbranchen, produktionsvirksomheder og sågar kontorer, fortæller direktøren.\n“Det er et relativt nyt marked for os, og var slet ikke noget, vi satsede på inden krisen. Men efterspørgslen har accelereret voldsomt, og omsætningen på robotten er vokset med nogle 100 pct. siden sidste år. Det har været med til at løfte vores omsætning under krisen. Nok især fordi der har været brug for bedre hygiejne og desinficering ikke bare på hospitaler men også i andre brancher,” fortæller Thomas Visti.\nHan fortæller, at det derfor også vil være et robotmarked, de satser mere på fremover, end de havde regnet med.\n“Jeg tror, vi kommer til at opleve en ny hverdag, hvor vi desinficerer på et helt nyt niveau. Og der tror jeg uv-robotten vil være relevant,” siger han.\nTo ud af fire partnere forlader dansk kapitalfond: “Jeg er 51 år nu og jeg har lyst til at prøve noget andet”\nChefstrateg: Vent med at købe op – korrektion kan fortsætte før aktieoptur\nRegeringen vil hæve aktieskatten, men nye tal viser, at det er dyrt for samfundet: “Det er som at hente vand med en gennemhullet spand”\nBioporto vil sælge nye aktier for over 100 millioner\nVigtigt nøgletal i bankerne er faldet med 60 pct. på 10 år: “Vi har brug for at bankerne tjener mange penge. Det gør de bare ikke i øjeblikket”


Esprit ure (100 unikke modeller) | DIALANDO® Denmark\n1-2 dage (5) 3-4 dage (95)\nUnder 1000 DKK (100)\nKvarts (batteri) (100)\nDag (4) Dato (38) Kronograf (14) Minut (65) secondminutehourday (6) Sekund (58) Time (65)\nmineral (54) Mineralglas (46)\nDamer (73) Mænd (27)\nBeige (3) Bicolor (16) Blå (5) Brun (2) Flerfarvet (1) Grå (6) Guld (6) Lyserød (1) Rose guld (7) rosgold (8) Rød (2) Sort (25) Sølv (18)\nleather (18) Rustfrit stål (56) Silikone (2) Syntetisk læder (2) Ægte læder (22)\nBlå (4) Grå (3) Guld (10) Hvid (9) Lyserød (1) Nacre (8) Rose guld (7) Sort (9) Sølv (49)\nOpdag vores eksklusive katalog af Esprit herreure og Esprit dameure. Unikke designs til hvilken som helst begivenhed. Brug vores produktfilter, bestil efter prisfunktionen, og sammenligningsværktøj for at hjælpe dig med søgningen efter det perfekte ur. Vi håber du nyder DIALANDO® shopping oplevelsen.\nDu kan vælge fra 100 Esprit ure\nEsprit Herreur ES1G056L0015\nEsprit ure med hurtig levering i Danmark\nVi er stolte af at tilbyde hurtig levering gennem en af vores partnere fra DHL, DPD, GLS, og UPS så du kan nyde dit nye Esprit ur så hurtigt som muligt. Vi leverer til Danmark fra vores to varehuse med placering I Europa. Din pakke vil blive forsikret fra det øjeblik den forlader vores varehus.\nAlle vores Esprit ure er originale og kommer med et ægthedscertifikat.\nKøb Esprit ure online\nFandt du ikke modellen du ledte efter? Kontakt vores salgshold, , og vi vil kontakte vores leverandører og gøre vores bedste for at inkludere dit forespurgte produkt I vores Esprit ur katalog.