Hvordan kan digital læring og menneskelig interaktion mødes?\nHvad udgør et klasselokale? Er det tilstedeværelsen af fire vægge, stole og borde på rækker, et kateder og en tavle? Er det fællesskabet udgjort af en underviser og nogle elever?\nMåske skal vi helt fjerne ordet og fremover kun tale om læringsrum eller læringsfelter. Med de ord åbner vi op for helt andre og i øvrigt helt nødvendige måder at arbejde med fællesskabets mål for udvikling og læring. For læring sker alle steder og må ikke defineres af de fysiske rammer – og begrænsninger der følger deraf. Teknologien vil ændre alt i de kommende år, og derfor bliver vi nødt til at tale digital læring.\nDigital læring er efterhånden et kendt begreb på mange af landets folkeskoler. Men der er stor forskel på, hvordan man anvender begrebet såvel i praksis som i tale. For i debatten om digital læring påtages der nemlig ofte yderpunkter, der enten er ’for’ eller ’imod’, at klasselokalet ’invaderes’ af teknologier. Enten er det en byrde, der distraherer det autentiske, traditionelle møde mellem elev, lærer og læringsmateriale, eller også er det en fantastisk innovation fuld af muligheder.\nDiskussionen om ’EdTech’ (educational technology) har flere aspekter og indeholder stærke holdninger i hver ende af debatten. Fx argumenterer nogle for, at digital læring giver bedre betingelser for at afprøve projekter og researche i realistiske scenarier. Samtidig mener andre, at teknologien ikke giver gode nok muligheder for individualiserede læringsmetoder til de børn, der har brug for det.\nArgumenterne ’for’ og ’imod’ kunne blive ved. Men i stedet for at diskutere ’teknologien versus læreren’, ’Google Apps for Education versus grundbogen i engelsk’, vil vi her se på teknologien som noget andet. Som værktøjer og metoder, der kan styres og udvikles, så de understøtter personlige læringsmål.\nMulighederne med digital læring\nAt vi lever i en netværksbaseret verden, hvor teknologi tillader os at komme i kontakt med stort set hvem og hvad vi vil på 0,5 og rejse til den anden side af kloden på under 24 timer, er bestemt noget erhvervslivet har udnyttet. Og selvom uddannelsessystemet til en vis grad også har taget teknologiens muligheder til sig med bl.a. Erasmus programmer, der tillader elever at bytte skoler på tværs af hele Europa, er teknologien i de fleste dele af systemet, langt fra blevet modtaget med åbne arme.\nFor at udnytte de muligheder digital læring giver, kan en strategi være at se på de digitale undervisningsressourcer som det de er ressourcer. Værktøjer og metoder. Og ikke som hele rammen for undervisningen. Med andre ord; undervisningen og læringen skal ikke være technology-driven, men learner-driven.\nFjernundervisning er et glimrende eksempel på, hvordan teknologien kan bruges som et værktøj. Et værktøj der kan forene elever, faglige mål og fagpersoner som eksperter i faget. På tværs af både tid og sted.\nLæs også: MANGLER GYMNASIEELEVER SOCIALE KOMPETENCER?\nFjernundervisning – hvor afstande ophører\nFjernundervisning er et læringsmetode, der overskrider afstande. Det er en metode, der kombinerer menneskelig interaktion med digital innovation. I stedet for at se teknologien som noget der, enten effektiviserer læringsprocesser eller forstyrrer dem, sætter fjernundervisningen mennesket i fokus og teknologien i baggrunden. I baggrunden, hvor den kan give mennesker optimerede betingelser for læring og kompetenceudvikling. Fjernundervisning kan således muliggøre, at en elev på Dagnæsskolen i Horsens kan have Alice Brunsnaes, borger i Nairobi, Kenya som engelsklærer og Skype som læringsrum.\nSådan forholder det sig nemlig lige præcis på Dagnæsskolen. Her er assisteret fjernundervisning blevet en fast del af undervisningen. Skolen er med i forskningsprojektet ASSIST; assisteret fjernundervisning i folkeskolerne, som foretages af Aarhus Universitets Center for Undervisningsudvikling og Digitale Medier.\nKlaus Thestrup, lektor hos centeret og forsker på projektet forklarer, hvordan ASSIST blev sat i verden som led i regeringens vækststrategi. Èt punkt fokuserer på, at det nogle steder i landet kan være svært at få ansat nok linjeuddannede lærere. Her kan assisteret fjernundervisning anvendes til at fjerne de geografiske udfordringer, der kan forhindre skoler i at ansætte det nødvendige antal lærere.\nHvor fjernundervisning i gængs forstand er blevet defineret ved, at teknologiske ressourcer forener elever og lærere, der befinder sig på forskellige geografiske destinationer, tilføjer assisteret fjernundervisning, som navnet afslører, en assistentrolle. Assistentrollen skal ikke udfyldes af én bestemt aktør, men skal blot hjælpe til at sikre det bedst mulige møde mellem de lærende og fagpersonerne, mellem didaktikken og teknologien. Den skal samtidig bidrage til, at implementeringen af den nye teknologi i undervisning bliver en succes. Thestrup udtaler.\n’Jeg siger ikke, at man kan fjerne al utryghed, men man kan gøre det lidt nemmere at undervise, hvis man har mulighed for at undersøge og observere teknologien. Hvis man forstår teknologi som noget man går til for at finde ud af, hvad man kan bruge den til. Ikke som noget der bare er og har en fast funktion.’\nUdover at fremme en mere indsigtsfuld tilgang til teknologien kan assistentrollen være med til at nedbryde de traditionelle undervisningshierarkier.\nLæs også: 4 TRIN TIL EN SUPERHJERNE, DER KAN KLARE ENHVER UDFORDRING\nHvordan sikres fagligheden?\nKlaus Thestrup forklarer ligeledes, at når de voksne på hver deres fjernside i tæt samarbejde udvikler og evaluerer deres forløb, sikrer det fjernundervisningens faglige niveau og kvalitet. Noget som flere lærere ellers har været nervøse for at miste ved digital læring.\n’Sig nu fx, at børn skal lære om fugle. Så er der måske en ekstern aktør, der ved sindssygt meget om fugle, men der er også en faglærer. Og faglæreren ville her sammen med fagpersonen putte deres viden ind i en læringsramme for, hvad det egentlig er børn skal vide om fugle i Danmark.’\nASSIST projektet bevæger sig tydeligvis væk fra forestillingen om, at teknologien enten er god eller dårlig i undervisning. I stedet er der en klar forestilling om, at den kan bruges på gode og dårlige måder.\n’Den kan være med til at styrke en mere konstruerende og undersøgende undervisning. Man kommer måske til at tænke i nye metoder og revurdere, hvordan man gør tingene. Men det ikke, fordi det bare ligger i teknologien, at den bare lige pludselig ændrer på undervisningen.’\nHvordan kombineres ‘digital’ og ‘menneskelig’ læring?\nSelvom der de seneste år er kommet utallige programmer til digital undervisning, der både kan facilitere projektbaserede læringsprocesser og optimere feedback-iterationer, er der uden tvivl adskillige situationer, hvor de digitale undervisningsprogrammer ikke er svaret. Tilfælde, hvor den bedst mulige læring sker gennem menneskelig undervisning, interaktion og evaluering. Men måske skal vi åbne os op for, at teknologien kan bruges til at sikre denne menneskelige kontakt.\nDigital læring behøver på ingen måde at sættes i bås som enten være fremmende eller distraherende. Vi taler om værktøjer og metoder, som kan og skal tages i brug fremover, når de kan gavne de læringsmål der er i spil. Værktøjer, der kan bruges til at nedbryde barrierer som tid og sted og åbne op for nye netværks uden for klasselokalets fire vægge. Et værktøj der, ligesom Klaus Thestrup konkluderer ikke kun kan gavne skoler i udkants Danmark.\n’Måden at gøre det på er ikke at tænke i, at udkants Danmark eller øerne har store mangler. Hellere tænke i et samarbejde, hvor begge parter får noget ud af det. Altså at det kan resultere i, at der kommer god undervisning alle steder. Også der hvor der ikke nødvendigvis mangler en lærer på forhånd.\nKilder: Connected Learning Alliance: What is connected-based learning?, Gymnasieskolen: Forsker: Stor it-satsning har ikke givet bedre læring: 2017, Hundred: Connection-based-learning Should be the future of education: 2018, Interview med Klaus Thestrup d. 22.03.2018, Teachthought: Technology Is Now As Much A Part Of Learning As Reading & Writing: 2018, TeachThought: The Elements Of A Digital Classroom: 2017, Teachthought: Why Some Teachers Are Against Technology In Education: 2015; SITE & AACE; ISTE.org.


Prostitueret: 'En fast kontrakt ville skabe tryghed' | Information\nDet er ulovligt at udleje lokaler til 'erhvervsmæssig utugt' og 'udnytte en andens erhverv ved kønslig usædelighed' og derfor kan prostituerede ikke arbejde sammen eller hyre en telefonpasser eller vagtmand uden at bryde loven.\nEn storsmilende, frodig kvinde med lyst pagehår og en cigaret i hånden møder os i døråbningen. Solskinsstrålerne bliver omhyggeligt lukket ude, idet vi venligt bliver lukket ind i det ukendte univers. Gangens røde, tæppeklædte vægge og døre med nøgenmalerier skaber en erotisk stemning. Det er mandag morgen, og 'Frk. Sip', der er »i 40'erne«, er lige mødt på arbejde på massageklinikken på Østerbro i København.\n'Frk. Sip' har været i sexbranchen i otte år. Tidligere var hun lykkelig gift med to børn og eget firma. Men da manden gik fra hende efter 14 års ægteskab til fordel for en yngre model, ændrede hendes verden sig.\n»Det var rigtig hårdt, og jeg prøvede at ændre på mig selv, fordi jeg ikke følte mig pæn og god nok,« fortæller 'Frk. Sip' om skilsmissen for snart ti år siden.\n'Frk. Sip' taklede skilsmissen ved at dyrke sex med utallige mænd, der ofte var meget yngre. Efterfølgende kan hun se, at hun søgte bekræftelse. Hun var i pengebekneb og faldt tilfældigt over en annonce, hvor en massageklinik søgte en kaffebrygger. Hun havde aldrig tidligere haft kontakt til miljøet, men der gik ikke længe, før hun selv 'kom på lagnet'.\nSelv om det var et stort og svært skridt, håbede 'Frk. Sip' at kunne forene sin store lyst til sex og spænding med gode penge.\nDirektører vil piskes\n'Frk. Sip' viser os rundt på sin arbejdsplads iført kjole og nylonstrømper. Det første rum står i romantikkens tegn og er udstyret med en bred, rød dobbeltseng med puder og blomsterranker. På den ene væg er der spejle fra gulv til loft. På det lille glasbord ligger et lamineret 'menukort' med priser for fransk, dansk eller spansk.\nAt det næste rum - dominansrummet - er knapt så kærligt og blidt, viser skiltet '\nWelcome to Hell.' Her regerer herskerinden og opfylder alle 'slavernes' ønsker om at blive spændt fast til en gabestok eller blive pisket iført læder og lænker. 'Frk. Sip' er egentlig mest til blid sex, men mændenes efterspørgsel på pisk og underkuelse er stor.\n»Der er mange, særligt direktører, der gerne vil domineres. Nogle gange er det svært at lade være med at grine, når man skal stå og piske dem i numsen i lang tid ad gangen,« fortæller 'Frk. Sip' og bryder ud i en klukkende latter.\nDet sker mange gange i løbet af interviewet.\n'Frk. Sip' føler aldrig, at hun overskrider sine grænser i arbejdet på massageklinikken. Tværtimod mener hun, at hun er blevet bedre til at sætte grænser, fordi det hører med til jobbet som prostitueret fra start at gøre klart for kunden, hvordan reglerne er, og hvor grænsen går.\n»Jeg havde ikke kunne gøre det, da jeg var i 20'erne. Men nu kender jeg mig selv og ved, hvor mine grænser går, og hvis en mand klapper mig i røven, uden at det er aftalt, siger jeg fra med det samme,« siger Frk. Sip.\nHun mener ikke, at det er alle kvinder, der egner sig til at arbejde i sexbranchen - ligesom hun ikke mener, at de, der ikke kan tåle at se blod, egner sig til at arbejde som sygeplejersker.\n'Frk. Sip' efterlyser som mange andre i branchen flere rettigheder, og hun er derfor medlem af Sexarbejdernes Interesseorganisation (SIO).\nSelv om prostitution er lovligt i Danmark, bliver det ikke anerkendt som et erhverv, og SIO kæmper derfor for at gøre prostitution til et legalt erhverv på linje med andre fag. I dag kan de prostituerede ikke melde sig ind i en a-kasse og ansætte personale på kontrakt, men må gøre det sort. For 'Frk. Sip' betød det, at hun blev smidt ud fra sin tidligere arbejdsplads - en massageklinik i Buddinge - fra den ene dag til den anden, fordi hun havde udtalt sig til medierne på en måde, ejeren af stedet ikke brød sig om.\n»Jeg havde jo ingen kontrakt eller en fagforening, jeg kunne gå til. Det ville aldrig være sket i andre brancher,« mener 'Frk. Sip', der efterlyser den tryghed, en fastansættelse kan give.\nHvis hun på det tidspunkt havde været medlem af en fagforening, kunne hun have fået hjælp og rådgivning, og det ville have gjort situationen nemmere.\nIfølge den såkaldte rufferiparagraf i straffeloven er det desuden ulovligt at udleje lokaler til »erhvervsmæssig utugt« og »udnytte en andens erhverv ved kønslig usædelighed«. Det betyder, at kvinderne ikke kan arbejde sammen eller hyre en telefonpasser eller vagtmand uden at bryde loven.\n»På grund af lovgivningen bliver vi tvunget til at arbejde alene, og på den måde er vi mere sårbare. Selv om det, vi gør, ikke er ulovligt i sig selv, tvinger vi folk omkring os ud i noget kriminelt, hvis de skal arbejde sammen med os,« siger 'Frk. Sip'.\nOgså forsikringsselskaberne lukker de prostituerede ude. Mange massageklinikker, inklusive den hvor 'Frk. Sip' arbejder, må lyve og for eksempel give sig ud for at være en systue eller en fodklinik for at få en erhvervsforsikring.\nTrods talrige påstande om, at prostituerede har mange fysiske og psykiske skader, har 'Frk. Sip' aldrig oplevet nogen gener - hun mener tværtimod, at hun har et bedre helbred end de fleste. Hun har hverken fra sig selv eller sin omgangskreds hørt om kvinder i branchen, der har været udsat for vold.\nFor 'Frk. Sip' handler hendes arbejde meget om omsorg, fordi hun kan gøre noget godt for andre, som de måske ikke kan få andre steder.\n»Mange mænd vil bare gerne omfavnes og aes og nusses, og jeg kan godt lide at give mænd den varme, som de måske ikke får andre steder,« siger hun.\nFrk. Sip tror ikke på, at prostituerede, der har det godt med deres valg af job og er gået ind i faget af lyst, får men, når de stopper i branchen.\n»De, der får det dårligt, har i forvejen problemer og ville have det hårdt, lige meget hvad de var beskæftiget med. Hvis man ser ned på sig selv og sit erhverv, vil det påvirke en senere hen. Men ikke hvis man har det godt med det undervejs og respekterer sine grænser,« siger 'Frk. Sip'.\nHun har selv haft en tryg opvækst i en 'borgerlig familie' med far, mor og tre børn i et parcelhus på Frederiksberg. Faderen var selvstændig, og moderen arbejdede i en bank og på kontor. 'Frk. Sip' beskriver sig selv som sjofelt anlagt og »seksuelt fri«, hvilket kan skyldes forældrenes åbne forhold til sex med partnerbytte i de glade 1960'ere. Siden 'Frk. Sip' gik ud af folkeskolen har hun haft mange ufaglærte job, men hun har også været selvstændig og haft et lederjob.\nHun hader folk, der »nasser på samfundet«, så sideløbende med jobbet på klinikken, hvor hun har to faste vagter om ugen, arbejder hun hver morgen på en 'almindelig' arbejdsplads. Men hendes kolleger kender ikke til hendes 'andet liv' - kun at hun er telefondame på en klinik. Hun er bange for, at de ikke vil acceptere det.\n'Frk. Sip' kan godt lide sexbranchen, fordi den er helt anderledes end andre brancher. Der er ikke de samme faste regler, som der er andre steder, og derfor kan hun være sig selv.\n»Her kan jeg være den, jeg er uden at blive holdt nede af regler. Det giver mig et kick ikke at skulle behage eller fedte for andre,« fortæller hun om sit arbejde.\nEt stort problem ved branchen er dog, at mange kvinder må leve et dobbeltliv, fordi samfundet ikke accepterer prostitution som et erhverv, siger 'Frk. Sip'.\n»Mange holder deres job hemmeligt af frygt for, hvad folk vil sige, og af frygt for, at deres børn bliver fjernet af myndighederne,« siger 'Frk. Sip', der tror, at det er stigmatiseringen og ikke jobbet i sig selv, der kan føre til psykiske problemer.\nSelv har hun fortalt sine to døtre, der er i 20'erne, om sin sidegeschæft.\n»Overordnet tog de det fint. Den ældste skulle lige sluge det, men så accepterede hun det også,« siger 'Frk Sip'.\nHun ville ikke stoppe i branchen, selv om hendes børn bad hende om det. Hun kan godt lide at være sammen med mænd uden de forpligtelser, der følger med, når man har en kæreste. Men hun mener godt, at det kan lade sig gøre at have en kæreste ved siden af jobbet som prostitueret. Frk. Sip dannede nemlig selv par med en præst i et års tid, som kendte til hendes job. For hendes skyld må døtrene også gerne ende som prostituerede, hvis det er deres eget frie valg.\nFrk. Sip er et arbejdsnavn. Hendes rigtige navn er redaktionen bekendt\n13. juli, 2010 - 10:27\nEn lysende afmytologisering af et socialt felt som vi alle har vores fordomme om – selv de mest frelste og forstående (var der nogen der pegede på mig?). Derfor var det med nogen gys jeg læste, og glædede mig over disse spalter!\n13. juli, 2010 - 14:54\n.”Trods talrige påstande om, at prostituerede har mange fysiske og psykiske skader, har ‘Frk. Sip’ aldrig oplevet nogen gener - hun mener tværtimod, at hun har et bedre helbred end de fleste. Hun har hverken fra sig selv eller sin omgangskreds hørt om kvinder i branchen, der har været udsat for vold.”\nHvorfor føler hun så behov for at have en vagtmand? Det her er virkelig dybdeborende journalistik.\n13. juli, 2010 - 15:04\nSøren: du kunne evt læse billedteksten: "Det er ulovligt at udleje lokaler til 'erhvervsmæssig utugt' og 'udnytte en andens erhverv ved kønslig usædelighed' og derfor kan prostituerede ikke arbejde sammen eller hyre en telefonpasser eller vagtmand uden at bryde loven"\nSpændende artikel, der viser at under de rette forhold er prostitution ikke anderledes end et hvilket som helst andet job.\n13. juli, 2010 - 15:05\nSøren, beklager det var mig der læste forkert, jeg undskylder den dumsmarte kommentar.\n13. juli, 2010 - 16:16\nFrk. Sip fremstår for mig som en resourcestærk kvinde, som har haft en god opvækst og har masser af selvtillid og resourcer. Jeg tror ikke prostitution er et let erhverv, ligegyldigt hvem man er, men alt er lettere hvis man har et solidt fundament og hviler i sig selv. Jeg tror ikke det er alle hendes kolleger der har det på samme måde.\nUdover det, så er det tydeligvis på tide at fornye den måde loven behandler prositution på. Hele konceptet med at lovliggøre prostitutionen, men at kriminalisere de serviceydelser som knytter sig til (og som under andre omstændigheder ikke ville være ulovlige) er uforståeligt for mig.\n13. juli, 2010 - 19:46\nSynes også rufferiloven er absurd - og den hjælper jo heller ikke just på at prostituerede fortsat bliver stigmatiserede. Glæder mig til den dag hvor prostituerede også bliver respekteret og accepteret, men det kræver altså først en ændring af loven - og ikke et forbud.\n"Mange holder deres job hemmeligt af frygt for, hvad folk vil sige, og af frygt for, at deres børn bliver fjernet af myndighederne,« siger ‘Frk. Sip’, der tror, at det er stigmatiseringen og ikke jobbet i sig selv, der kan føre til psykiske problemer"\n14. juli, 2010 - 12:27\nAltså det hele handler vel bare om at bordellerne må drives af en kollektiv bestyrelse uden formand/-kvinde (leder) og dele arbejdsindtægterne ligeligt (intern socialisme). Så er der ingen der tjener penge på nogen og paragrafferne i rufferiloven er dermed ikke opfyldt.\nPå venstrefløjen bruger vi ofte stråmænd som underskrivere på blanketter, hvor mindstekravet er formand og to bestyrelsesmedlemmer, til at modtage bl.a. tilskud fra kommunen. I praksis anvender vi dog ikke formandsposten i vores daglige arbejde, da ingen føler trang til at hæve sig over andre og alle respekterer udfaldet af en eventuel afstemning, når det en gang i mellem hænder at beslutninger ikke kan tages i konsensus.\n14. juli, 2010 - 19:27\nDet lyder jo dejligt enkelt, men det handler vel i bund og grund også om at føle sig anerkendt af samfundet. Hvis de betaler skat, bør de vel også være omfattet af nogle af de rettigheder vi andre er, såsom mulighed for sygedagpenge...


En dag da jeg besøgte mor i Stiftelsen i Faaborg havde jeg medbragt en lille båndoptager og her fortalte mor mig om sit liv. Men hun havde også skrevet noget ned i et kladdehæfte, så dette nedenstående er helt hendes egen udlægning, hvor jeg dog har hjulpet lidt til ved at kæde det sagte sammen med det nedskrevne.\nHvis du har interesse for at høre hvorledes en fattig landarbejder datter kom igennem barndommen og ungdommen skal du ikke snyde dig for at høre denne beretning om en hjertevarm, livsklog og velbegavet pige som havde et meget udsædvanligt liv, men som kom til at betyde en masse for de mennesker som hun kom til at omgås i gennem sit liv\nOlga Marie Pedersen\nFørst naar væven er standset\nog Skytten holdt op med at slaa\nvil Gud drage Tæppet til Side\nsaa at vi kan bedre forstaa\nhvorfor at de lyse Traade\nsaavel som de mørke Baand\ni Mesterens vældige Haand\nChristian den X blev konge en måned før jeg blev født den 28. juni 1912 som Datter af Peder Johannes Pedersen og hustru Marie Kristine.\nVi har været 13 søskende, men de 8 døde som små heraf den førstefødte som blev 6 måneder. De tre næste – Olaf, Kathrine og Anders blev født med godt et års mellemrum, og de holdt jo altid sammen. Dem har jeg ikke haft nogen barndom sammen med. Jeg var 5 år da Olaf blev konfirmeret og kom ud at tjene og 6 år, da min søster kom ud.\nEfter et par nye fødsler blev min broder Gerhard født og 3½ år efter kom jeg. Mor fik tre børn efter mig som alle døde inden for de første 4 måneder, så jeg blev jo nummer sjok som de store ikke regnede med. Det har sikkert også været irriterende for min søster Kathrine da hun var barn, at hun altid skulle passe mig. Hun døde da jeg var 18 år, så vi nåede aldrig at få noget nært søsterforhold imellem os.\nGerhard og jeg var meget nær knyttet til hinanden. Jeg var ikke ret gammel da jeg begyndte at rende ham i hælene altid, og bestandig lød det: " Mie med, tag Mie med, tag Mie med." Jeg blev altid kaldt Marie til jeg var 7 år . Og han tog mig næsten altid med.\nJeg har altid været mere drenget som jeg har været pige, for da vi først flyttede ud til Det Hvide Hus var ingen piger i nærheden. Og der var kun drenge på alder omtrent med Gerhard, og dem hang jeg jo på selvfølgelig. Han tog mig altid med. Og de andre fandt dem i det, selv om de sagde: “Skal vi have den møgtøs med”? Men jeg var jo ikke pivet, jeg hang jo på. Men til gengæld, så måtte jeg jo også tage strabadserne. Men hellere det som “Skrub ind til din mor tøs!”, hvis jeg begyndte at pive eller noget. Han var min legekammerat, min hjælper og beskytter hele min barndom igennem.\nFødt i Odense til top\nJeg er født i Odense og døbt i Sc. Hans Kirke, men da krigen kom flyttede familien til Horne hvor de boede til jeg var 4 år, men der kan jeg ikke huske noget fra.\nDet første jeg kan huske som barn er at vi boede i Gammel Stenderup ved Vester Hæsinge. Dengang arbejdede far som savskærer og flyttede rundt efter hvor han kunne få arbejde. Familien flyttede med, men alligevel hændte det ofte, at far kun var hjemme fra lørdag aften til mandag morgen. Når mor gik på arbejde måtte min søster passe mig.\nDa far atter fik arbejde i Odense flyttede familien til Urup ved Langeskov og senere til Rynkeby ved Kerteminde.\nDet var under krigen ( 1. Verdenskrig ) og jeg kan huske at mor støbte lys og at vi fik kartoffelmos og sovs på maden fordi vi ikke kunne købe hverken smør eller fedt. Vi havde jo ingen gris så vi kunne få noget.\nDe store som gik i skole skulle have først, da mor var bange for at de skulle falde for fristelsen og tage en madpakke fra gårdfolks børn. De manglede jo ikke noget.\nMor har senere fortalt mig, at jeg engang har sagt til hende: "Hvornår mon vi to mor får alt det rugbrød vi kan spise". Da gik hun ind i soveværelset og græd. Det var jo altid hende og mig, der fik sidst.\nDer var en ungkarl, der havde en temmelig stor gård lige ved siden af, og han ville så forfærdelig gerne havde adopteret min bror Anders, men mor sagde, at hun havde ikke født børn til andre. Hun ville ikke af med Anders.\nMens vi boede i Rynkeby huserede Den spanske Syge. Min lillebror Alfred på 4 måneder blev først syg og døde, og ca. 8 dage efter blev alle andre også syge og lå i sengen på en gang, undtagen mig. Jeg blev ikke syg, men jeg kan huske at jeg vrælede fordi jeg ikke måtte komme ud og lege, men skulle være inde i soveværelset hele dagen. Stakkels mor, det har været en drøj tid for hende.\nFar kom jo ikke hjem i den tid. Han var nød til at passe sit arbejde og tjene penge. Olaf kom heller ikke hjem, og da vi var fremmede i sognet, kendte mor jo ingen, der kunne hjælpe lidt. Det år var den eneste gang, hvor jeg i hele min barndom fik julegaver. Far kom hjem til jul med et fint porcelæns kaffestel til mig og et fint frimærkealbum til Gerhard. Hvad de andre fik kan jeg ikke huske.\nI Rynkeby kom jeg i skole, men kun i en måned, så flyttede vi til Herrested sogn. Her kom vi til at bo i et gammelt bindingsværkshus i noget der hed Dueløkken, hvad der straks i skolen gav mig øgenavnet "Duemokken". Navnet forsvandt heldigvis da vi året efter flyttede fordi ejeren selv ville bebo huset. Vi flyttede ned i nærheden af Ravnholdt i samme sogn.\nNogle af de kæreste barndomsminder er når min mor engang imellem en sommeraften gik en tur med Gerhard og mig gennem den store rødtjørnsallé mod slottet. Hun gik og strikkede strømper og snakkede med os om alt muligt.\nHuset tilhørte købmanden i Maare, så da han solgte sin forretning og flyttede fra byen solgte han jo også huset og vi måtte flytte igen. Vi boede så i et års tid på 1. sal i en villa i Maare.\nHusflid i Kragelund.\nFar var imidlertid blevet arbejdsløs. Det var jo i de vanskelig efterkrigsår i 20´erne, så det var ikke let at få arbejde. Men han har altid været en flittig og stræbsom mand, der ikke var bange for at prøve noget nyt. Når der ikke var mere i roerne og i høst, kørte han rundt med en klinkekasse og klinkede fade og skåle og den slags. Dermed kunne han forsørge os. Både far og mor var meget ærekære og ville ikke tigge om hjælp hos nogen. De har altid sat en ære i at klare sig selv.\nDa han stadig ikke kunne få arbejde som savskærer, købte han en lille hvid villa. Pengene til villaen lånte han af mine store søskende. Han købte maskiner på veksler og startede en mindre husflidsvirksomhed, hvor han lavede skuffer, skeer, river, kyllingehuse og alt muligt af den slags. Det kunne gå rundt, men hele min barndom har termin, veksler, renter og afdrag stået som skræmmende spøgelser.\nJeg har altid måttet hjælpe til. Jeg gik i skole hver anden dag. I roetiden var jeg med fra morgen til aften, hvor min far og mor havde roearbejde rundt omkring. Fra mit 8. år har jeg kravlet række op og række ned hele dagen i roetiden. Det var hårdt at luge roer og kravle række op og række ned fra klokken var 7 om morgenen til den var 6 om aftenen. Jeg var også med til at tage dem op om efteråret.\nDa jeg var 10 år og Gerhard var kommet ud at tjene, måtte jeg også hjælpe til på værkstedet. Feje træ af, stable træ og pudse skeer, samt køre ud til købmænd og isenkræmmere og aflevere solgte varer. Mange gange var der et så stort læs på cyklen, at jeg måtte få ud og cykle hjem. Det kunne være langt. Jeg var både i Ringe, Espe, Svindinge, Langaa og Aarslev. Far skrev gerne 25 øre på regningen som fragt og det var mine, men når han både skulle lave varerne og sælge dem, kunne han ikke også afse tiden til at aflevere dem. Når det ikke var længere væk. måtte jeg af sted både sommer og vinter.\nNæsten alt hvad vi tjente gik til virksomheden. Vi havde meget fattigt. Det første par rigtige sko jeg var ejer af fik jeg til min konfirmation. Jeg fik et par af de små sorte gymnastiksko til at gå inde med til skolens juletræ og et par til eksamen, så kunne jeg ellers gå med træsko.\nVar der gode tider, hvor far tjente helt godt, skulle han købe træ til at arbejde med, og så fik vi almindelig mad, men om vinteren, hvor det kunne være meget småt, har vi mange gange kun fået kartofler dyppet i salt, eller et stykke tørt brød med lidt sukker på.\nMen aldrig har jeg hørt mind forældre klage eller skændes. I mit hjem var der tryghed og sammenhold, kærlighed og harmoni. Så snart vi kom indenfor døren slog en indre varme os i møde. Vi følte at vi hørte sammen og at der var godt at være så vi kunne glemme de andres ondskab, stikpiller og drillerier.\nMine bedste barndomsminder\nMine bedste barndomsminder var når far tog sin store harmonika og spillede og sang for os om aftenen, om sommeren uden for og om vinteren inden for når vi holdt mørkning. Hvor var det hyggeligt.\nEller når han om aftenen læste højt for os af en eller anden bog. Eller når vi kunne lokke far og mor til at fortælle om deres barndom og ungdom.\nFar var ellers meget streng. Han skulle ikke give en ordre mere end en gang, og når han sagde godnat om vinteren kl. 8 og om sommeren kl. 9 så var det bare med at komme af sted.\nMen gik vi ude en mørk vinteraften med far i hånden så kunne intet ondt nå os, for far var der og han kunne klare alt, var vi sikker på.\nMor var en meget rolig og stilfærdig natur, altid i godt humør, og hun sagde tit til os, at den største lykke her i livet var tilfredshed. Hvis vi altid var misundelig og utilfreds så var det ligegyldig om vi boede i et slot eller i en hytte, så kunne vi aldrig være glade.\nHun var efterhånden ikke stærk. Led meget med årebetændelse i benene, og de mange fødsler, sygdom, dødsfald og sorg havde taget meget på hende, men når blot hun havde mad til os og varme i stuen og vi ellers var raske, så var mor glad og tilfreds.\nFar stod altid meget tidlig op om morgenen både sommer og vinter og fjorde ild og lavede kaffe. Mor fik kaffe på sengen, så der kunne blive lidt varmt inden hun kom op. Hun havde bronkitis og kunne ikke tåle kulden. Derefter skulle Gerhard og jeg op, selv om klokken mange gange ikke var mere end 6. Far tålte ikke at vi lå og drev i sengen om morgenen.\nJeg har altid haft et nært forhold til min far, har altid været fars pige og kunnet tillade mig meget mere over for ham som de andre ikke kunne, hvilket Anders og Gerhard rigt benyttede sig af, når de havde lavet kunster og der var klø i luften. De fik overtalt mig til at tage skylden for jeg slap med en gang skældud. Far har senere fortalt mig, at han godt var klar over det, derfor slap jeg.\nJuleaften var noget særligt. Vi har aldrig haft julegaver. Vi har aldrig haft juletræ. Vi har aldrig fået julegaver. Men hvor havde vi det alligevel dejligt. Vi fik altid kyllingesteg, og vi måtte få lige så meget kød som vi ville have. Mor havde bagt lige som vi havde penge til. Somme tider var der både lagkager og småkager, somme tider kun et friskbagt franskbrød. Vi måtte være længe oppe og far og mor legede med os, og far kunne aldrig finde på at skælde ud eller irettesætte os, for nu var det jul og skulle der være fred på jord.\nEn lille pige dengang gik altid i kjole.\nEn lille pige dengang gik altid i kjole. Der var ikke noget der hed lange bukser til piger. Det var en bomuldskjole, som blev syet af en sypige, der boede i sognet. Min mor var dygtig til så meget andet, men hun syede ikke selv.\nDet var en fest når vi skulle ned og have en ny kjole. Det var ikke noget, der skete ret tit. Og så var det for det meste noget, der blev lavet om. Jeg har aldrig prøvet at gå ind i en butik for at købe tøj som barn.\nJeg havde en skolekjole og en dagligkjole, og de var næsten altid syet om af noget gammelt. Jeg kan huske engang jeg havde fået syet en meget smuk kjole af noget lilla stof, og første gang jeg havde den på i skole sagde nogle af de andre piger: " Næh, hvor er den køn!", men desværre gik jeg i klasse med sypigens datter, og hun sagde med det samme." Pyh! det er da bare en gammel las som mor har syet om. Der var da et hul i den, som hun har stoppet og gemt i et læg." " Åh! Ikke andet!" sagde de andre og så var den glæde ødelagt.\nJeg kan også huske den kjole jeg havde på til tante Jensines sølvbryllup. Jeg var så ked af det. Mor var jo Hornebo og hun var gammeldags. Tøjet blev købt i Faaborg, og så var der en sypige i Horne, der syede kjolen sådan lige at par dage før.\nJeg havde sådan forelsket mig i noget tøj - blåt - det havde samme farve som himlen en rigtig sen septemberdag - en strålende blå. Men ikke tale om, at jeg måtte få det. Så mor købte noget der var gråbrunt i pisaternet. Det stof jeg havde kigget på var nok noget dyrere, og det var for sart. Det skulle være noget, der kunne holde. Men mindet der om den strålende blå kjole, det har jeg aldrig glemt.\nTil syerske i Horne\nMan kunne mene, at det var en længere rejse, når vi skulle til syerske i Horne Egsmark og boede i Kragelund i Herrested sogn. Men vi gik bare den ½ mil til Ørbæk og rejste med toget til Faaborg, og så gik vi fra Faaborg til Horne og fra Horne ud på Egsmark eller til Tåstebjergsmarken.\nDer var nogle stier, hvor vi kunne skyde genvej. Længe før Kildetoften og Assensvej blev bebygget. Da hed det Sandegyde, og da gik der en sti omtrent herinde fra byen og tværs af alle Hvedholms heregårdsmarker. Der var stenter for at spærre med bomme der gik ind for hende. Det var sjov for vi unger, men det var en ordentlig spadseretur. Vi havde alle vore pakker og pakkenelliker i hænderne. Der var ingen i familien, der havde hest og vogn, så det var den eneste mulighed for at komme frem og tilbage.\nJeg begyndte at gå i skole kort før vi var flyttet til Herrested. Jeg var ikke særlig glad ved at gå i skole, selv om jeg var dygtig nok. Jeg har aldrig haft kammerater som barn. Vi var jo tilflyttere og småkårsfolk Men Herrested sogn - det var et forfærdeligt snobbesogn. Det var sådan at en gårdmandsdatter kunne ikke lege sammen med en arbejdsmandsdatter. Var der bal f. eks. så kunne en gårdmandsdatter ikke danse med en tjenestekarl. Det var lige meget hvor flot han var. Desværre var jeg den eneste arbejdsmandsdatter i min klasse. De andre var gårdmandsbørn, husmandsbørn eller deres far var håndværker eller havde forretning.\nDer var ingen i skolen der gjorde mig fysiks fortræd, men jeg var altid lukket ude fra de andres leg og snak. Jeg blev frosset ude. Jeg blev mødt med en kulde og ligegyldighed. Alle pigerne blev inviteret til fødselsdag hos hinanden, men jeg skulle aldrig med. De kunne gå i klynger til og fra skole, men de par gange jeg gjorde forsøg på at komme med i flokken, fik jeg at vide, at jeg kunne skrubbe af. De ville ikke følges med mig, så jeg lærte hurtigt at lukke mig inde i mig selv og blev et ensomt barn. Noget af en dagdrømmer.\nMen jeg var glad for at lære noget. Lærerne sagde at jeg var dygtig, og de andre piger kom til mig, når de ville have deres stile rettet og sat tegn inden de blev afleveret. Og jeg var dum nik til at gøre det i håb om lidt venlighed, men det fik jeg ikke noget af. Men at gå hjem og beklage mig, det kunne aldrig falde mig ind! Jeg gjorde mig hård og klarede det, hvorimod Gerhard ikke kunne klare det psykiske pres, men tog skade for hele livet.Det har siddet i mig igennem hele livet. Det var ikke noget med, at jeg ikke duede eller slog til. Det vidste jeg nok, at jeg gjorde\nMin lærer i skolen i Herrested hed Hansen. Han var en meget dygtig lærer. Min mor løste af med at gøre hovedrent engang imellem og engang havde vi en andenlærer, som havde været der et års tid, og som sagde til mor: "Lad mig komme herfra, for det her snobberi, det kan jeg altså ikke holde ud". Han flyttede til Odense og blev lærer der.\nJuel’ erne på Ravnholdt.\nJuel' erne oppe på Ravnholdt, de gik ikke i skole i Herrested. Til Ravnholdt var der i afstand som fra Faaborg til Millinge. Hvert år var der Juletræsfest på Ravnholdt. De inviterede os i den gamle kammerherres tid. Han hed Sehested Juel. Efter den gamle kammerherre blev festen afskaffet. Der var ikke råd til det. Jeg var med fordi min far engang imellem arbejdede på godset. Vi fik risengrød og vildsvinesteg og så kom vi op i riddersalen og dansede til et mægtigt stort juletræ.\nVi fik alle sammen en julegave. Det kunne være et par handsker. Det kunne være et par sokker. Det kunne være en dukke. Det kunne være et stykke legetøj. Det kunne være et halstørklæde. Alle godsets børn var der og så arbejderbørnene rundt omkring - et hundrede stykker vel.\nNår vi gik hjem, så fik vi hvert et franskbrød under armen til vores forældre, det var sådan en fast tradition og vi fik hver en pose slik og appelsiner.\nDe sidste år jeg gik i skole var jeg ikke med. Da havde de aflyst det for den ældste klasse i skolen, fordi kammerherreinden var blevet vred over, at nogle af drengene var begyndt at slås med risengrød. Jeg stod for at skulle konfirmeres, så det kom jeg hurtigt over.\nUd at tjene i foråret 1926\nJeg blev konfirmeret 4. oktober 1926 i Herrested kirke af pastor Thorsager, men da jeg var lille og tynd, beholdt de mig hjemme om vinteren, så jeg kom først ud at tjene den 1. april 1927 på en plads i Eskilstrup i Søllinge. Det var ikke en god plads. Min far tog mig hjem, da jeg havde været der i 4 måneder. Det var ikke fordi jeg var en lille spinkel pige. De havde ingen børn, og manden var noget af en djævel. Ikke fordi han var efter mig. Nej, nej! Havde jeg været 18 år og haft ben i næsen så havde det været alle tiders plads.\nDet gik meget godt den første måned. Jeg tjente sammen med en ældre fornuftig pige, og hun lærte mig mange ting inden hun rejste 1. maj. Så kom der en ung 18-års tøs. Hun gik og fedtede for konen og fortalte løgnehistorier. Så havde karlene klaget over det, og så havde karlene klaget over det. Jeg sagde det til forkarlen engang. Sådan noget forbandet sludder, sagde han, der ingen der har klaget. Hvis vi skulle klage, så ville vi da havde sagt det til dig selv og ikke til hende. Men det satte jo ondt blod.\nJeg kan huske engang, at manden satte mig til at gøre alle vinduerne rene i hele den store gård uden at fortælle mig, at de bare skulle vaskes. Jeg troede jo i min enfold, at de skulle pudses ligesom stuevinduer, og det tog jo en evighed. Men så kom han og sagde, at jeg skulle vaske dem og skældte ud, fordi det tog for lang tid.\nDe skulle også ordnes indvendig. Jeg kom ind i stalden, hvor han havde oldenborger heste - fuldblods. Der var en af dem, der lige havde fået føl og gik i følboks, men dér var jo også et vindue, og jeg turde jo ikke gå derind til hesten, og jeg vrælede. Så kom forkarlen. Hvad tuder du for sagde han. Ja jeg skulle jo vaske vinduerne og jeg tør ikke gå ind til hestene. Han blev flintrende gal. Han skældte manden hæder og ære fra og spurgte om han var helt idiot siden han ikke viste, at en hoppe der lige har fået føl, hun var farlig, hvis der kom nye fremme derind Hvis han skulle have det vindue vasket, så kunne han gå ind og gøre det selv. Det var vel ikke meningen, at han skulle have mig slået ihjel. Så klagede karlene til min far. Jeg havde jo aldrig sagt noget jeg havde jo altid slået det hen. Mine forældre troede bare, at jeg led af hjemve når jeg var ked af at skulle gå igen om aftenen, men så havde karlene fortalt min far, hvordan jeg havde det. Far skældte gårdejeren ud og sagde: “Jeg tager min pige hjem. Du fik hende for at lære hende op, men ikke for at ødelægge hende, så hun skal det hjem og det skal være nu”.\nLønnen havde været 15 kr. om måneden plus kost og logi. Jeg boede i et pigekammer som lå i stuehuset. Der var seng og bord og stol. Klædeskab og kommode og alt andet skulle vi selv have med.\nNy plads i Sønder Nærå\nDerefter var jeg hjemme til 1. november 1927, hvor jeg fik plads i Sønder Nærå for 20 kr. om måneden. Fruen der kunne ikke have piger. De var der i et halvt år. Man skulle sige op 3 måneder før skiftedag, og når de havde været der i 3 måneder, så sagde de op, og så rejste de. Jeg var der i 2 år.\nDet var sådan, at da jeg først havde lært hende at kende, så var det ikke noget problem. Hun hed Lydia og hun var svensker. Hun var meget stiv, men hun var så pertentlig. Hendes stadige omkvad var at der var ingen, der kunne se hvor længe vi havde været om arbejdet, men de kunne se hvordan det var gjort.\nHun kunne f. eks. sige til mig. Gå op på loftet i den kommode der står der. I den tredje skuffe til højre, der ligger det og det. Hun vidste det lige nøjagtigt, så jeg lærte jo kolossalt meget hos hende, og da jeg først havde været der de første 3 måneder havde jeg lært hendes måde at være på.\nJeg kan huske engang hun skulle i byen , og jeg skulle gøre rent i spisekammeret. Vi havde sådan en halvkælder. Jeg skulle gøre rent og komme rent papir på hylderne. Forneden havde hun poser, alle mulige slags og dem havde jeg selvfølgelig sat op på bordet, og jeg havde sat dem pænt med de store bagerst og de små foran.\nNæste dag kom hun og skældte mig hæder og ære fra. Hun var vant til at hun lige kunne sætte mælk og så gå ud og tage den rigtige pose, så var det der. Jeg havde sat poserne helt forkert, så nu skulle hun til at lede efter det, hvor det nu stod.\nDet var kun engang jeg lavede sådan en dumhed. Næste gang satte jeg dem på bordet på samme måde som de stod på hylderne. Så kunne jeg lige sætte dem op igen. Men det var det, de andre ikke havde givet sig tid til.\nJeg havde jo ingen egentlige forventninger til arbejdet som tjenestepige, det havde de fået pillet af mig, da jeg tjente i den anden plads. Jeg havde kun den at sammenligne med, og jeg havde det godt hos Lydia og Niels.\nNiels var fuld af sjov og fest og ballade. Lige så stiv som hun var, lige så fuld af pjat var han. Jeg hjalp ham også ude. Jeg var med i marken. Madlavningen tog Lydia sig af. Her gik jeg til gymnastik og begyndte at gå til bal og sværmede lidt.\nMens jeg var der døde min broder Anders 23 år gammel. Han var hjemme de sidste to år. Han havde fået dårligt hjerte og blev svagere og svagere, men far og mor fik ikke spor økonomisk hjælp til ham. Han døde i april måned. I oktober samme år døde min søsters mand "Max". Han havde blindtarmsbetændelse der gik over i bughindebetændelse. Han blev 29 år.\nPlads i Refsvindinge\nDen 1. november 1929 skiftede jeg plads og rejste til en ny plads i Refsvindinge hos Christian Rasmussen, hvor jeg også var i 2 år. Refsvindinge er et nabosogn til Herrested og jeg kunne cykle hjem på 20 minutter. Det var en gård på 40 tdr. land. Det var den bedste plads jeg nogensinde har haft.\nDer blev ikke taget så højtideligt på spisetider og fyraften for det var jo deres egne børn der var karle der, så det var noget af en rodeplads, men jeg blev fuldstændig regnet som hørende til familien. Det var meget ivrige indre missionsfolk, men de levede virkelig deres kristendom i hverdagen. De kunne godt blive hidsige og skælde ud, men de var ikke bange for at give en undskyldning bag efter, og så gjorde det jo ikke noget. Jeg fik også mange ekstra søndage fri.\nEt minde fra den gang vil jeg fortælle. Et år hvor Mortensaften faldt på min frisøndag havde de fået andesteg, og om mandagen fik de så skroget og hvad der var til rest. Men da jeg også ville tage noget sagde manden, at det måtte jeg ikke få noget af. Der stod inde i ovnen til mig. Jeg skulle ikke snydes fordi jeg ikke var hjemme mortensaften, men jeg var da helt flov over at sidde og spise store stykker andesteg, mens de andre gnavede ben. Men sådan var de.\nDer oplevede jeg virkelig kristendom praktiseret, og jeg gik også med til møder, men tog ikke selv noget personligt standpunkt.\nDa jeg havde været der i 3 måneder døde min søster. Det var i januar måned 3 måneder efter hendes mand. Hun var 25 år. Hun lå på sygehuset og havde gennemgået en stor operation, da Max pludselig døde, og chokket fra den gang slog sig på hjernen så hun blev sær og i januar lukkede hun op for gassen og døde.\nJeg fik et chok over de tre pludselige dødsfald, som jeg faktisk aldrig er kommet helt over. Og min mor blev helt hvidhåret i løbet af en måned.\nDer var to sønner Kristoffer og Reinholdt på gården. Kristoffer kunne jeg ikke døje. Han blev gift, og da der var en ung kone på gården, havde de ikke brug for mig længere, så jeg flyttede derfra.\nEjendommeligt nok har jeg haft forbindelse Kristoffers kone indtil for nylig. Hun var distriktssygeplejerske. De var begge ældre end mig.\nReinholdt kunne jeg godt lide. Vi kunne grine af det samme og vi havde samme tanke for humor. Det passede ikke forældrene at vi havde sympati for hinanden. Det kunne godt havde udviklet sig, hvis det havde fået lov til det.\nPlads i Maare og i Ørbæk.\nHerefter kom jeg til Måre. Jeg kunne ikke nænne at rejse ret langt væk fra far og mor. Derfra kunne jeg tage hjem til dem om aftenen. De var jo blevet ret ensomme.\nOlaf var blevet gift og boede i Odense.\nGerhard var blevet en omstrejfer. Efter han faldt og brækkede hoften som 15-årig havde han ikke kræfter til at tjene bønder. Han havde aldrig været stærk, så han tog lettere arbejde rundt omkring, hvor han kunne få noget. Og ind imellem gik han på landevejen. og solgte et eller andet. Så kom han hjem en månedstid eller to og stak af igen. Men mange gange var der måneder, hvor de ikke vidste hvor han var. Men han har aldrig været i konflikt med loven.\nMen denne uvished tog jo meget på min mor og far, så for deres skyld tog jeg plads i Maare. Men den plads var jeg uheldig med. Når manden i gården ikke var hjemme (han var formand for mejeriet og meget andet, så han var tit bortrejst) var omgangstonen så sjofel og tarvelig, at det ikke var til at holde ud. Konen var meget vanskelig og der var ikke noget at bestille. Så efter 3 måneders forløb pakkede jeg mit tøj og rejste hjem og var så hjemme til 1. maj 1930.\nHer fik jeg plads på Langemosegård i Ørbæk. Manden var en ungkarl på 32 år og han havde en lidt ældre søster som husbestyrerinde og hendes kæreste var forkarl. Og så havde de deres gamle far på 88 år hos dem. Manden var en humørmenneske og ualmindelig god mod sin gamle far, som nok kunne være noget vanskelig. Den gamle var imidlertid glad for mig, så vi kom godt ud af det sammen. Datteren derimod var ikke ret god ved ham. Hun gjorde _hvad hun kunne for at skrabe så meget som muligt til sig selv og kæresten på mandens bekostning. De skændtes tit, når han mente, hun lavede for dårlig mad. Eller når hun ikke var god ved deres gamle far. Jeg var der i et års tid. Og så rejste jeg hjem og blev gift.\nBryllup 11. juli 1933\nDet kan måske synes mærkeligt at en ung pige som jeg var dengang giftede mig med en mand på din fars alder, men det har jo så også sin baggrund. Det var jo for, at jeg kunne hjælpe min far og mor økonomisk.\nMin far og mor havde mistet to børn og en svigersøn på et år og det gjorde min mor hvidhåret. Derfor tog jeg hjem og var hos dem.\nDin far var jo min mormors fætter og derfor kom han på besøg hos familien i Horne og i Faaborg, og jeg har sikkert truffet på ham ved en familiefest første gang.\nGerdas mand Kristian sagde engang, at der var ikke noget at bebrejde mig, hvis der var nogen der skulle bebrejdes, så var det din far. Han var jo en moden mand som havde sin fulde forstand. Han giftede sig jo med en ung pige, der var yngre end hans egne døtre. Det var en dumhed, men vi havde det godt sammen, og vi levede godt sammen....\nDa vi blev gift fik din far ventepenge. Vi skulle betale husleje til mine forældre. Vi havde vores egen lejlighed på 1. sal. Din far gik meget og hjalp min far. Hans datter Xenia havde ellers regnet med at han skulle have været flyttet ud til dem, .... og så kunne han få et værelse og få ophold hos dem. Men det havde han ikke lyst til.\nJeg anede jo ikke, at han var forgældet til op over begge ører, da vi blev gift. Det måtte jeg jo tage hånd i hanke med det med det samme. Det var en hjælp for ham at komme væk fra København. Han havde slet ikke kunnet klare det derinde. Han var kørt meget langt ned økonomisk efter hans kones død. ....\nMorfar og mormor flyttede til Svendborg\nTil sidst blev vi nødt til at flytte fordi min far ikke kunne klare virksomheden og huset gik på tvangsauktion. Mine forældre flyttede ned på Kildevej i Svendborg. Her boede de resten af deres liv, og morfar fik en lille virksomhed med at slibe og file knive, sakse og slagtersave og lignende. De sagde siden, at de aldrig havde haft det så godt som da de boede dernede.\nVi flyttede til Slude. Det var i 1935 for Ulla var et halvt år. Vi boede der i 1½ år. Jeg havde ikke noget arbejde, så vi gik hjemme begge to. Jeg passede huset og Ulla, og så var der en stor have, og din far gik meget og puslede nede i sit hobbyrum, som du også husker det fra din barndom.\nDin far brød sig ikke om, at jeg skulle arbejde, Vi kunne have haft det meget bedre i Faaborg, hvis din far ikke havde haft den skøre ide, at jeg ikke måtte have noget arbejde.\nVi flyttede til Faaborg, fordi din far havde en drøm om, at han kunne komme sammen med en hel del af sine bekendte fra Millinge, hans barndomsvenner, men det blev ikke rigtig til noget.\nDin far havde det noget ligesom min far. De var humørfyldte og kunne godt finde ud af det sammen for min skyld.\nNår jeg var sammen med din far og vi sad hjemme og snakkede, kunne han komme ind på min far. Så fik jeg at vide, at min familie gik og rodede nede i rendestenen, og at de var proletarer og sådan noget. Det gled lige ind af det ene øre og ud af det andet for mit vedkommende.\nNår jeg så var sammen med min far og vi kom til at snakke om Jac., så fik jeg at vide, at han var skidtvigtig, at han var storsnudet, at han var højrøvet, at han bildte sig noget ind og at han var snobbet. Det gik også lige ind af det ene øre og ud af det andet. Jeg tog mig aldrig noget af det. Men de kom glimrende ud af det sammen. For min skyld.\nDerimod kunne din far overhovedet ikke se fejl på min mor.\nMin far var kommunist. Det var han blevet. Han havde ellers altid været socialdemokrat, men de socialdemokrater, der var nu, gav han ikke meget for.\nvidere til En tilfældig torsdag


Uniteds jagt på Robben sat på hold - OldTrafford.dk\nUniteds jagt på Robben sat på hold\n10. februar 2004 11:37\nManchester Uniteds bestræbelser på, at hente PSV Eindhovens 20-årige stjerne, Arjen Robben, til klubben må siges, at være fejlet på grund af klubbens forhold til den hollandske klub.\nPSV har tidligere kritiseret United for, at kontakte de ønskede spillere uden klubbens tilladelse. Ifølge hollænderne skete dette ved købene af først Jaap Stam og senere Ruud van Nistelrooy, og nu finder PSV sig tilsyneladende ikke i det mere.\nSir Alex Ferguson har tidligere haft Robben og hans familie på besøg i Manchester uden PSVs tilladelse, og det skulle sætte en stopper for Uniteds interesse i spilleren.\n“Begge klubber kunne ikke rigtigt finde ud af det. Han tilbød endda en lønnedgang. Han ville virkelig gerne til United,” udtalte Arjens far og agent, Hans Robben, til De Telegraaf, skriver Sky SPorts idag.\nIfølge den hollandske tv-kanal, RTL 5, så skulle United have budt op imod 7 millioner euro for hollænderen.\nRobben ventes at forlænge sin kontrakt med PSV til sommer, hvis ikke United køber ham inden da.\nPSV lider iøjeblikket af økonomiske problemer, hvorfor det ventes, at de gerne vil have afsat nogle spillere til sommer.\nKeane frygter defensive problemer\n10. februar 2004 10:34\nOptakt: Solskjær er tilbage i truppen\n10. februar 2004 11:45


Radiobilen er løs i San Francisco – Ekstra Bladet\n2. sep. 2011 kl. 09:39\nRadiobilen er løs i San Francisco\nDe højere magter gør ’Driver: San Francisco’ til en højklasset biljagt med et twist\nDriver: San Francisco Platform: Xbox 360 (anmeldt), PS3, Wii, pc Spillere: 1-2 Alder: 12+\nMed ’Driver: San Francisco’ ændrer den højoktane biljagtsserie sig fra banale hårnålesving med trukket håndbremse og fart over feltet til en ’ud af bilen’-oplevelse i udtrykkets bogstaveligste betydning.\nSpillet giver nemlig debut til en helt ny mulighed, hvor du med et enkelt klik på en knap forlader rattet i din bil, får overblik over byen i slowmotion og derefter kan vælge at sætte dig ind i hvilken som helst bil i San Francisco.\nBaggrunden for, at vores helt John Tanner pludselig besidder denne evne, må du selv spille dig til. Til gengæld er den meget brugbar og kan bl.a. bruges i ræs og biljagter, hvor du kan overtage modkørende biler og støde dem frontalt ind i dine konkurrenter, mens du i din egen bil efterfølgende tøffer forbi stille og roligt.\nOg ideen er ganske enkelt genialt udført og tilføjer en helt ny dimension til en serie, der ellers var ved at lide en langsom død med et noget ensformigt gameplay.\nHerligheden er pakket fint ind i en terrorhistorie, som kun kan afværges ved, at du træder gevaldigt på speederen. Det skaber stor variation i baggrundshistorien for hver mission, mens selve udførelsen stadig kan være lidt for meget frustrerende lige landevej.\nMen er du til biljagter med et twist, så kan du roligt kaste spareskillingerne efter ’Driver: San Francisco,’ hvor adskillige timer bag både dit eget og de andres rat bare venter på at blive brændt af.\n'Driver: San Francisco' udkom 1. september - se lanceringstraileren her:


Alhambra - det arabiske fingeraftryk - Costa del Sol - Spanien\nEn af de smukke gårdhaver i Alhambra\nAlhambra, der er berømt som intet andet monument i verden, er arabernes testamente på europæisk jord. Det er højdepunktet af maurisk arkitektur i Vesten, og det udgør verdens ottende vidunder. Dronning Isabellas og Kong Ferdinands slot i Granada lader sig umuligt bekrive til fulde; det skal ses, for det er simpelthen en oplevelse for alle sanser. Navnet Alhambra er afledt af det arabiske Qalat al-Hamra, der betyder Den Røde Borg. Sandsynligvis er det kommet af de rødlige farver, der er fremherskende i det omkringliggende terræn.\nMens ziriderne i 1000-tallet endnu residerede på Albaicin over for, opførte deres jødiske vesir, Yusuf Ibn Nagralah, som den første et befæstet palads på den langstrakte bjergtop, som maurerne kaldte al-Sabrikah. Den gunstige strategiske placering gjorde den velegnet til fyrstesæde – specielt i krigstid. På den måde opstod, i løbet af nasridernes 250 år lange herredømme, den befæstede paladsby, Alhambra.\nArkitekterne bag denne fantastiske by, bestående af helligdomme, paladser – deriblandt det største pragtstykke af alle, det gamle kongepalads – skønne haveanlæg og fæstningsværker, får én til at føle sig hensat til 1001 Nat. Allerede i 1238 besluttede Ibn el-Ahmar, Nasride-dynastiets første konge, at overføre sit hof til Alhambra-højen. I de følgende godt 100 år udfoldede de arabiske arkitekter sig i den såkaldte mujedar-stil, som er betegnelsen for spansk arkitektur og dekorationskunst i høj- og sen-middelalderen. Mujedar kaldes ligeledes de muslimer, der kom under kristent herredømme ved generobringen af Sydvest-Europa fra maurerne.\nAlhambra-komplekset består af fire hovedområder: Alcazaba, der er den oprindelige fæstning, maurerkongernes palæer, Carlos V’s Palads henholdsvis maurerkongernes sommerpalads, Generalife. Generalife ligger på Alhambras øverste afsats. Navnet er afledt af den arabiske betegnelse Jinnah al’Arif, der betyder Den Højeste Have – og dermed den fornemste af alle haver. Parken, der blev påbegyndt i 1200-tallet, er ændret gennem årene, men er den dag i dag idealet af en islamisk have, og hvert år danner den en pragtfuld ramme om Granadas internationale musik- og balletfestival.


Rabarberkage med kanel - dalgaardsupermarked.dk\nRabarberkage med kanel\n50 g smør, smeltet og afkølet + smør til formen\n3 store rabarberstængler\nBland mel, bagepulver og vaniljesukker og bland det i æg-sukkerblandingen, skiftevis med det smeltede smør og mælken.\nRør dejen sammen og kom den i en velsmurt springform (22-24 cm i diameter).\nSkær rabarberne i små stykker (skræl dem, hvis stænglerne har en meget tyk skræl).\nFordel rabarberstykkerne over dejen og drys med kanel og sukker.\nBag kagen i en 180° varm ovn 30-40 minutter.\nDrys eventuelt kagen med flormelis og server den med flødeskum.\n← Forrige: Rabarberkage med crumble-låg Næste: Rabarberkage med marengs →


Sony Xperia 1 II: Pris, forudbestilling og salgsstart - Mobilsiden.dk\nSony Xperia 1 II: Pris, forudbestilling og salgsstart\nSony Xperia 1 II er nu klar til forudbestilling i Danmark, hvor man får Sonys prisvindende WH-1000XM3-hovedtelefoner med i købet. Her er informationer om pris og salgstart på topmodellen Xperia 1 II.\nSony melder nu endelig klar til forudbestillinger af topmodellen Xperia 1 II, som blev lanceret helt tilbage i februar. Den ser dog ud til at have været ventetiden værd, hvis man kigger på disse første test af Sony Xperia 1 II. Forudbestiller man, får man Sonys fantastiske over-ear WH-1000XM3-hovedtelefoner med aktiv støjreduktion og en pris på omkring 1.800 kroner med i købet. Her er hvad du skal vide om forudbestilling, pris og salgsstart på Sony Xperia 1 II.\nLæs også: Mobilsidens test af Sony Xperia 1 II\nMed Sony Xperia 1 II får man indmad fra øverste hylde, pakket ind i Gorilla Glass 6 og en aluminiums-ramme. Den kommer med Sonys fremragende 6,5 tommer skærm, som vi allerede kender fra Xperia 1. Den er udstyret med den lynhurtige Snapdragon 865, 8 GB RAM og 256 GB lagerplads, som kan udvides med MicroSD-hukommelseskort (pladsen kan også bruges til dualSIM). Der er blevet plads til et 4000 mAh batteri, 3,5 mm jackstik, trådløs opladning og stereohøjtalere.\nLæs også: Sony klar med ny topmodel: Xperia 1 II med 5G og Zeiss kamera\nSå der er bestemt ikke sparet på indmaden, som er en topmodel værdig. Kameraet er dog Sonys store satsning med denne model. Her er der ikke store megapixel-tal, men i stedet hentet teknologi fra Sony gode kamera-afdeling. Den har fire kameraer på bagsiden, hvoraf tre er på 12 megapixel og det sidste er en ToF 3D-sensor.\nSony Xperia 1 II: Pris og forudbestilling\nNu kan flere butikker og teleselskaber tage imod forudbestillinger på Sony Xperia 1 II. Den var rygtet til at blive voldsomt dyr, men sælges i realiteten til en konkurrencedygtig pris. Og hvis man forudbestiller en Sony Xperia 1 II frem til senest den 21. juni, får man ganske gratis et sæt WH-1000XM3-hovedtelefoner med i købet. WH-1000XM3 fik i vores test 6 ud af 6 stjerner. Dette tilbud kan indløses indtil 19. juli 2020, men købet skal være foretaget inden den 21. juni.\nSkal Sony Xperia 1 II købes uden abonnement, så har Elgiganten den i sort og lilla til 8.499 kroner. Call me har også telefonen til salg, hvor den med en måneds abonnement koster 7.348,5 kroner.\nTelenor har Xperia 1 II til 8.240 kroner inklusiv abonnement med fri tale og 40 GB data i seks måneder. Telia har den til 8.194,50 kroner inklusiv abonnement med fri tale og fri data i seks måneder.\nElgiganten forventer at få den på lager den 16. juni, mens teleselskaberne skriver den 22. juni.


Er vækstpakken en jobskaber eller jobdræber? | Information\nSenest opdateret 29. maj 2013 11:48\nRegeringens nye vækstpakke skal forbedre konkurrenceevnen, skabe vækst og sammenlagt resultere i 150.000 nye jobs frem mod 2020.\nI pakken finder man nye tiltag som lavere selskabsskat, mindre offentligt forbrug og en række afgiftslettelser til erhvervslivet.\nVækstpakken får opbakning fra både erhvervsliv, opposition og fagbevægelsen, mens Enhedslisten kalder reformen asocial og kobler regeringens håndsrækning til erhvervslivet med SU- og kontanthjælpsreformen.\nStørstedelen af de 150.000 jobs håber regeringen dukker op, når krisen er ovre og godt 33.000 jobs stammer fra tidligere vedtagne reformer.\nEksperter har tidligere sået tvivl om effekterne af en sænkning af selskabsskatten, og tænketanken Concito kritiserer regeringen for at svigte den grønne omstilling.\nDerudover er det nu kommet frem at vækstpakken på kort sigt vil koste 3000 jobs i det offentlige, så hvem får egentligt gavn af vækstpakken og hvornår?\nVismænd sår tvivl om kritikken af konkurrenceevnen\nKonkurrenceevnen er den nye løftestang for reformer\nVækstplanen er ikke til debat i Produktions-Danmark\n28 artikler i denne journal. Seneste 28. maj 2013. Første 30. januar 2013.\n28. maj 2013 kl. 16:20\nDet er en myte, at Danmark har en dårligere konkurrenceevne end de lande, vi normalt sammenligner os med.\nDe økonomiske vismænd afviser dårlig dansk konkurrenceevne set i forhold til andre lande.\nEn sænkelse af selskabsskatten resulterer i højere lønninger, lyder det fra finansministeren. Men det skyldes blot, at arbejdernes produktivitet stiger, forklarer DI. Det regnestykke tror Enhedslisten ikke på\nFørste del af vækstplanen er på plads\nRegeringen har indgået en aftale med Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance om at genindføre boligjobordningen og en ny grænsehandelspakke som led i den samlede vækstplan.\nFørste del af vækstplanen er faldet på plads, oplyser finansminister Bjarne Corydon (S).\nDanmark løber hurtigere, men ikke hurtigt nok\nProduktiviteten vokser, men for langsomt, mener produktivitetskommission, der udpeger private serviceerhverv som det svageste led. Mere konkurrence og mindre regulering skal sætte farten op\nDommen over dansk konkurrenceevne fældes af erhvervslivet selv\nInternationale organisationer forsøger at måle landes konkurrenceevne med meningsmålinger blandt erhvervslivet top. Metoden betegnes som useriøs af økonomer, men politikere, medier og interesseorganisationer bruger dem alligevel til at fejre og forbande Danmarks konkurrenceevne\nCorydon: Der kommer – fortsat – flere offentligt ansatte\nAntallet af offentligt ansatte stiger fortsat – bare mindre end det ellers ville have gjort, siger finansministeren, der peger på, at de borgerlige vil dæmpe væksten i det offentlige forbrug endnu mere end regeringen. Det er afgørende at få gang i den private sektor, mener han\nKritikere: Regeringen har oversolgt job i vækstplan\nKim Kristensen og Amalie Kestler\nEnhedslisten, Dansk Folkeparti og FOA kritiserer vækstplan for at medføre færre offentligt ansatte. Men nye tal overrasker ikke økonomer\nVækstplan DK koster 3.000 offentlige job i 2014\nFor første gang sætter Finansministeriet nu tal på vækstplanens konsekvenser for den offentlige beskæftigelse: 3.000 færre offentligt ansatte til næste år og 6.000 færre i 2020 end der ellers ville have været. EL kalder planen en ’jobdræber’ frem for en ’jobskaber’, mens en økonom sætter spørgsmålstegn ved regeringens mål\nRegeringens vækstplan er målrettet Produktions-Danmark, og de mange kritiske røster, som planen har fået med på vejen af Debat-Danmak, skal ikke tages alvorligt, mener finansministeren. Information er taget til Aalborg, som er det sted, hvor regeringen henter såvel inspiration som argumentation for nye reformer\nEn flig af et fokusskifte\nRegeringens kommunikation om den nye ’Vækstplan DK’ er renset for snak om arbejdsudbud. Nu handler det om at gøre Danmark klar til at ’springe på opsvinget’, om antallet af arbejdspladser og om en gigantisk togfond\nDen dag, håbet døde\nI går blev en definerende dag i dansk politik. SRSF-regeringen valgte for alvor side. Den valgte højre side\nSkatte-kapløb er skidt for Europa\nMette Rodgers og Casper Dall\nLav selskabsskat kan lokke virksomheder til, men nogen skal betale regningen – som regel de små virksomheder og lønmodtagerne, mens milliarder tabes i skatteindtægter i EU som helhed, siger eksperter\nNaja Dandanell og Casper Dall\nKan du finde Holger i vækstplanen?\nSærligt SF kritiseres for at have solgt ud af sin politik i SRSF-regeringens nye vækstplan. Men det er ikke tilfældet. Langtfra, forsikrer Holger K. Nielsen\nGrøn tænketank: Vækstplan er en lang næse til grøn omstilling\nRegeringens vækstplan får en blandet modtagelse af interesseorganisationer. Mens Dansk Energi ser gode takter fra regeringen, er Det Økologiske Råd mere forbeholdent. Stærkest er kritikken fra tænketanken Concito\nThorning: Vækstplan er socialdemokratisk politik\nStatsministeren understreger ved fremlæggelse af vækstplan, at socialdemokrater rydder op efter de borgerlige\n25. februar 2013 kl. 21:15\n26. februar 2013 kl. 11:15\nRegeringen har tirsdag formiddag præsenteret en samlet plan for at fastholde og skabe nye private job samt øge danske virksomheders konkurrenceevne.\nPlanen har fået navnet "Vækstplan DK - Stærke virksomheder, flere job".\nLavere selskabsskat og flere penge til boligrenovering er nogle af elementerne i regeringens vifte af forslag.\n24. februar 2013 kl. 20:40\nDen demografiske udfordring er trængt i baggrunden i det politiske spil – nu bruger politikerne konkurrenceevnen som argument for at reformere velfærdsstaten. Flere eksperter vurderer imidlertid, at konkurrenceevnen ikke er dansk økonomis største udfordring\n21. februar 2013 kl. 21:13\nPolitikerne giver en dårlig konkurrenceevne skylden for tabte arbejdspladser, mens regeringen har tiltro til, at den kommende konkurrenceevnepakke vil redde Danmark ud af krisen.\nDet er en fejl, at politikerne giver en dårlig konkurrenceevne skylden for lavt forbrug og tabte job.\nFagbevægelsen kræver færre afgifter til virksomheder\n18. februar 2013 kl. 09:13\nDer skal ryddes ud i de skatter og afgifter, som stiller danske virksomheder dårligere ende deres udenlandske konkurrenter.\nFagbevægelsen bakker erhvervslivet op i kravet om lempelser i skatter og afgifter for virksomhederne.\nRapport: Nordisk velfærdsmodel kan gøre Europa konkurrencedygtig\nHvis de europæiske lande ikke formår at omstille deres velfærdsstater efter nordisk forbillede, vil det gå ud over konkurrenceevnen og væksten, konkluderer ny rapport\nStatsministerens ’jobskabelsespakke’ kan i stedet blive til en ’konkurrenceevnepakke’, fordi regeringspartierne er uenige om, hvorvidt der er plads til flere offentlige investeringer


januar 2021 – Fødselskanalen\n“Mine batterier er tømt!” – Unas første fødselsfortælling\nDa Una føder sit første barn, har hun veer i over 72 timer, før barnet fødes. Det er den klassiske historie om en lang latensfase hos en førstegangsfødende – og om en fødende, der kommer i mål med god opbakning, PlayStation og styrke.\nPosted bySigrid Arnbjerg 28. januar 2021 27. januar 2021 Posted inIkke-kategoriseretLeave a comment on “Mine batterier er tømt!” – Unas første fødselsfortælling\nEP. 38 – Blod, uro og tårer\nDen hvor vi gennemgår årsagerne til blødning i graviditeten, der både kan være alarmerende og fuldstændig uskyldigt\nPosted bySigrid Arnbjerg 21. januar 2021 20. januar 2021 Posted inIkke-kategoriseretLeave a comment on EP. 38 – Blod, uro og tårer\nPosted bySigrid Arnbjerg 14. januar 2021 14. januar 2021 Posted inIkke-kategoriseretLeave a comment on “This Too Shall Pass” – Leas fødselsfortælling\nPosted bySigrid Arnbjerg 7. januar 2021 6. januar 2021 Posted inIkke-kategoriseretLeave a comment on EP. 37 – Den berygtede, frygtede og befriende pressefase


Duschenhof i Burgwedel til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 7 ejendomme i Burgwedel.\nIn den Tweechten 6, Burgwedel, Burgwedel, Tyskland, 30938 - Se på kort\nMere om Duschenhof\nMed en praktisk beliggenhed i Burgwedel er Duschenhof et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nDuschenhof tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Burgwedel. Hotellet tilbyder kæledyr tilladt, trådløst internet i fællesområder, parkering, cykeludlejning for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde bruser, køleskab, opvarmning, køkkenudstyr, skrivebord. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Burgwedel, så er Duschenhof det perfekte sted til en spændende rejse.\nDu bedes give Duschenhof besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


Masterclass for kulturaktører - Fundraiseren\nSeptember 17, 2019 fundraiseren\tNyheder\n”Kursusdagen gav masser af viden og inspiration til at udvikle arbejdet inden for fundraising og sponsering – og var samtidig givende hvad angår netværk og inputs fra andre aktører”.\nCitat: Niels Bastrup, Orkesterchef, Orkester MidtVest\nFundraiseren planlægger at afholde Kulturen og Kapitalen som en Masterclass hvert halve år – men med et nyt fokusområde hver gang. Næste Masterclass er sat til tirsdag i uge 9 i 2020. Temaet ligger endnu ikke helt fast, men det bliver forventeligt de i smukke rammer på Det Kgl. Bibliotek i København. Sikkert er det også, at der kommer relevante oplægsholdere, vi præsenterer de nyeste nyt om trends og tendenser og at der bliver erfaringsudvekslet gennem cases.\nYderligere oplysninger om denne Masterclass kommer i vores nyhedsbrev senere på året.\nKurser på Grønland i oktoberFra ledig til fundraiser\nDec 10 fundraiseren\nDagskurser i fundraising


Joachim B: Mette F. svinger pisken – Ekstra Bladet\n5. sep. 2021 kl. 15:14\nJoachim B: Mette F. svinger pisken\nFør valget sagde Mette Frederiksen, at det var slut med reform-amok. Nu vil statsministeren selv svinge reform-pisken. Men hvem vil regeringen have til at arbejde mere og hvordan? Joachim B. Olsen giver sit bud\nMette Frederiksen kan lykkes med at vende fortællingen\nMette Frederiksen har siden 2011 turneret med fortællingen om, at prisen for finanskrisen og genopretningen af dansk økonomi blev betalt af de forkerte. Dagpengereformen og efterlønnen blev beskåret af den borgerlige regering i 2010.\nDet var en uretfærdighed, mente Mette Frederiksen.\nReformkursen fortsatte dog under den socialdemokratiske regering fra 2011 til 2015.\nDa hun selv overtog lederskabet i Socialdemokratiet, anlagde hun en ny stil. Det skulle være slut med reform-amok.\nMette Frederiksen gik til valg på, at Arne skulle arbejde mindre. Det var medvirkende til, at Mette Frederiksen vandt valget. Kort efter leverede hun også på løftet.\nArne-pensionen blev en realitet.\nMen hun forpligtigede sig samtidig på, at når Arne skulle arbejde mindre, så måtte andre arbejde mere.\nDet er den forpligtigelse, Mette Frederiksen nu skal til at levere på.\nMette Frederiksen skal levere reformer, som øger beskæftigelsen med ca. 10.000 personer.\nMen samtidig skal det passe ind i Mette Frederiksens fortælling. Det betyder, at det ikke er folk, som ifølge Socialdemokratiet er på kanten af arbejdsmarkedet. Det vil sige faglærte og ufaglærte på dagpenge eller tæt pensionsalderen. Så er der kun de unge tilbage til at samle regningen op.\nMit bud vil være, at Socialdemokratiet ville spille ud med forslag i stil med nedenstående:\nPisk til de unge og gulerod til de ældre.\nLavere dimittend-dagpenge: I dag får en en nyuddannet akademiker uden børn 13.644 kr. i dimittend-dagpenge. Reducerer man satsen til 11.500 kr., så øger det beskæftigelsen med 3100 og sparer statskassen for 1 mia. kr.\nOmlægning af SU til lån: Hvis man omlægger SU'en på kandidaten til et lån, så øger det beskæftigelsen med 2700 og sparer statskassen for 2,4 mia.\nIngen modregning i folkepension: I dag bliver folkepensionister modregnet i deres folkepension, hvis de har en arbejdsindkomst. Fjerner man den modregning, så øger det beskæftigelsen med 2000. Det koster statskassen 700 mio. kr.\nIngen modregning i førtidspension: I dag bliver man modregnet i sin førtidspension, alt efter størrelsen af sin ægtefælles indkomst. En fjernelse af modregningen vil øge beskæftigelsen med 400 og koste statskassen 250 mio. kr.\nDe radikale vil sikkert blive rasende over, at man skærer i unge akademikere, men hvis man fører pengene tilbage til uddannelse, så kan de muligvis overtales.\nSocialdemokratiet kan ikke få Enhedslisten med på nogen former for reduktioner i SU eller dimittend-dagpenge. Derfor skal Socialdemokratiet have Venstre og de konservative med.\nV og K vil sikkert forlange skattelettelser som betaling for at indgå en aftale med regeringen. Det kan hjælpe regeringen med at nå målsætningen om at øge beskæftigelsen med 10.000.\nKan koste vælgere, men er alligevel klogt\nHvis regeringen indgår en aftale hen over midten, som skærer i unge akademikeress SU og dimittend-dagpenge, så kan det koste vælgere til SF og Enhedslisten. Men S vil næppe tabe vælgere hen over midten, tværtimod.\nFaktisk vil en sådan aftale lukke en flanke til blå blok.\nDet vil i hvert fald blive endnu sværere for Venstre og de konservative at skabe en troværdig fortælling om, at regeringen er økonomisk uansvarlig.


Enhedslisten er klar til grønt valg - sn.dk - Egedal\nEnhedslisten Egedal er klar til kommunalvalget. Der skal blandt andet arbejdes for en mere grøn fremtid. Foto: Annemette Jensen\nArtiklen: Enhedslisten er klar til grønt valg\nEnhedslisten er klar til grønt valg\nOpdateret 11. januar 2021 kl. 10:37\nEgedal - 11. januar 2021 kl. 10:29\nEnhedslisten i Egedal har sammensat et team af lokale medlemmer og er klar til kommunevalget i Egedal til november.\n- Vi er en broget og engageret flok fra hele kommunen, så stemmer man på én, får man hele holdet, skriver Enhedslisten Egedal i en pressemeddelelse.\nSpidskandidat er Helle Bovien, 57 år. Hun bor og arbejder som dagplejer i Smørum på 33. år. Hun er også tillidsrepræsentant og fagligt aktiv og engageret i flere sammenhænge lokalt.\nEnhedslisten stiftede sig lokalafdeling i Egedal i foråret 2018, og med det nye team af kandidater til kommunevalget har lokalafdelingen også de mærkesager klar, der ligger Enhedslisten Egedal mest på sinde.\nI pressemeddelelsen fortæller lokalafdelingen, at de ser et stort behov for at styrke borgerinddragelsen ved at eksperimentere med uddelegering, støtte mindre opgangs- og nabolaug og øge selvbestemmelsen for kommunens institutioner.\n- Vi får derved bedre løsninger, involveret flere og kan håbe på et større engagement, lyder begrundelsen.\n- Vi vil også arbejde for at styrke borgernes adgang til sundhed og velfærd med indsatser i de lokalområder, hvor borgere savner indflydelse og overskud. Vi vil arbejde for bedre bemanding og sørge for reelle minimumsnormeringer i daginstitutionerne, fortæller Enhedslisten Egedal.\nGrønt er vigtigt\nLokalafdelingen har også et mål om at løfte kommunens bæredygtighedspolitik og bakker op om at styrke biodiversiteten. Man vil arbejde for det grønne og for cirkulær økonomi.\n- Vi ønsker mange flere cykler, cykelstier, elbiler og elbusser, og vi vil fastholde og udbygge den offentlige transport. Dertil vil vi arbejde for, at der bliver bygget mere i træ i stedet for beton.\nEnhedslisten Egedals peger på, at borgerne i Egedal som helhed er rige, og der derfor er råd og overskud til, at alle skal kunne mærke det i form af en lettere hverdag med sundere vilkår.\n- Også de ældste, de yngste og de handicappede, der som bekendt har måttet lide en del under besparelser og fejlafgørelser gennem de sidste år.\nUdover spidskandidaten Helle Bovien er kandidaterne for Enhedslisten Egedal:\nAnne Dahl Thing, 30 år og bosat med kæreste og søn i Ganløse. Anne Dahl Thing er også medstifter af Egedal Forældreorganisation.\nMilad Azim. 25 år og studerende med stor interesse for klima og miljø og den lokale natur. Milad Azim bor i Stenløse, og som flygtningebarn har han personlig erfaring med alle integrationens aspekter.\nClara Møller Jensen, gymnasieelev på 18 år, vokset op og bosat i Smørum. Clara Møller Jensen har fra barnsben kæmpet for en mere progressiv og retfærdig klimapolitik. I en lang periode har hun været en stor del af Fridays for Future og andre græsrodsorganisationer.\nMorten Theilsborg, 36 år og bosat i Ølstykke Stationsby, arbejder som glarmestersvend og er tillidsrepræsentant for kollegaer samt fagligt aktiv i 3F. Morten Theilsborg er født og opvokset i Ølstykke, og bor her nu med kone og parrets to drenge.\nGunna Gustafsson, 74 år, folkepensionist og bosat i Buresø. Klima, cirkulær økonomi, biodiversitet, dyrevelfærd samt lighed er kerneværdier for Gunna Gustafsson .\nThomas Jørgensen. 63 år og bosat på grænsen mellem Ølstykke og Værebro. Ansat i en IT-virksomhed i Birkerød og er optaget af, at Egedal Kommune tager sig ordentligt af familier med udsatte børn.\nUdbrud på stribe: Plejehjem kæmper med corona\nSiden december har plejecenteret Trongården i Vejby været ramt...


0.0.0.5 500% MATCHBONUS OP TIL 1BTC & 150 FS på Cash King\n500% MATCHBONUS OP TIL 1BTC & 150 FS på Cash King\nCryptoThrills er et splinternyt online casino, der ejes af Genesys Technology N.V.Den veludformede side er engagerende og inkluderer et velkurateret udvalg af spil. CryptoThrills er ikke licenseret, men det er ikke usædvanligt for kryptobaserede kasinoer. Webstedet giver sikre betalingsmuligheder, så der er ikke noget at bekymre sig om. Bortset fra velkomstbonusen er der en Happy Hour med gratis spins og andre sæsonbestemte tilbud. Så før du sætter dit pokeransigt på, skal du tjekke vores CryptoThrills-gennemgang.\nDer er en fin linje mellem at være indbydende farverig og irriterende prangende, som mange kasinoer kæmper for at forstå. Men CryptoThrills ser ud til at få det. Webstedet scorer højt for både webdesign og navigationseffektivitet. Det ser rent og elegant ud, mens det lykkes at forblive animeret takket være dets udvalg af spil.\nGlideren øverst på hjemmesiden viser de seneste kampagner efterfulgt af en liste over udvalgte spil. Den faste menu til venstre giver dig adgang til CryptoThrills bankindstillinger, kontooplysninger og mange andre vigtige funktioner.\nKasinoet har en bemærkelsesværdig ulempe – du kan ikke se hele listen over spil, før du tilmelder dig. Vi ved ikke, om det er en del af en listig strategi for at få flere brugere eller blot et tilsyn. Spillene er også musiktunge og har ikke demo-versioner.\nFørste gang du foretager et indskud på mindst 2 mBTC, modtager du en CryptoThrills velkomstbonus, der matcher 100% af din betaling, op til 1.000 mBTC. Omsætningskravet er lidt højt ved 60 gange bonusbeløbet. Platformen går automatisk først igennem dine rigtige midler og skifter derefter til bonusen, så sørg for at vide, hvad du satser på. Hvorfor betyder dette noget? Fordi kun bonusen tæller med i din rollover.\nUanset om du betragter dig selv som en natugle eller en tidlig fugl, vil du drage fordel af kasinoets Happy Hour-kampagne. Hver dag fra kl. 6 til kl. 10 EDT kan du få 100 CryptoThrills gratis spins til brug på de slots, du ønsker. Alt hvad du skal gøre er at kontakte kundesupport og anmode om spins. Det er fire timers ret intenst spil, hvor du kæmper mod tiden for at få mest muligt ud af kampagnen. Alle dine gevinster betragtes som bonusser, så du bliver nødt til at satse dem 60x.\nEn anden imponerende funktion er CryptoThrills loyalitetsprogram. Spil spillene, nå nye niveauer, og frigør belønninger, der inkluderer alt fra gratis spins og bonusser til spændende ferier og sightseeingture.\nDer er i alt omkring 300 spil. Det er ikke et spektakulært tal, men det er tilstrækkeligt. Når du åbner hele siden, kan du vælge mellem forskellige kategorier som slots, poker og bordspil samt oprette nogle filtre. Dette er ekstremt nyttigt til at indsnævre din søgning og hjælpe dig med at identificere meget specifikke kategorier som slots med gratis spins.\nKasinoet bruger syv spiludbydere – Saucify, Rival, Betsoft, Ezugi, EBet, Original Spirit og FreshDeck. Desværre er der ingen mulighed, der giver dig mulighed for at filtrere spil efter udvikler. Uanset om du vælger CryptoThrills slots, poker eller noget andet, indlæses alle titlerne hurtigt og har ingen fejl. Hvis du ikke er fan af spilmusik, kan du justere lydstyrken eller slå lyden fra fra indstillingsmenuen.\nEn af de største forskelle mellem kasinoer, der accepterer fiat og kryptokurver, er i mængden af information, de har brug for fra dig. Hos CryptoThrills kan du forvente det rette niveau af privatlivets fred. Under CryptoThrills-tilmeldingsprocessen skal du angive din e-mail, som du ikke skal bekræfte med det samme, og dit mobiltelefonnummer.\nDer er ikke nogen specielle sikkerhedsforanstaltninger, som du ikke ville finde med andre kasinoer. En 2048-bit kryptering og websteds firewall beskytter dine data. Derudover er håndtering af kryptokurrency i sagens natur mere sikker end nogen anden form for betaling.\nCryptoThrills kundesupport er tilgængelig 24/7 enten via e-mail eller via live chat. Mens agenterne normalt er hurtige til at svare og være nyttige, har softwaren nogle underlige ting. Først og fremmest kan du ikke skrive dit spørgsmål, før operatøren kommer online. Du skal stirre på skærmen, indtil han eller hun vises. På et eller andet tidspunkt kan du blive fristet til at minimere chatvinduet og komme tilbage til det senere. Men de mennesker, der programmerede denne widget, tror ikke på minimering. Når du gør det, lukker du CryptoThrills live chat og er nødt til at starte forfra. Det er tidskrævende og for det meste ikke det værd.\nDette er en kryptobaseret platform, der kun accepterer tre valutaer – Bitcoin, Bitcoin Cash og Litecoin. De fleste kasinoer begrænser dine udbetalinger til metoder, som du brugte til dine indskud. Men tingene er endnu strengere med CryptoThrills. Du vælger den valuta, du vil have, når du opretter en konto, og der er ingen mulighed for at skifte. Hvis du vil have en anden valuta, skal du oprette en ny konto.\nEn ting, vi skal nævne i vores CryptoThrills-gennemgang, vedrører minimumsbeløbene. Når du tilmelder dig, får du en e-mail, der fortæller dig, at du skal deponere mindst 2 mBTC for at få velkomstbonusen. Det minimum, der er nævnt på webstedet, er dog 2 mBTC. Bare hold øje med det. Der ser ikke ud til at være et minimum for udbetalinger, bortset fra bonusbeløbene, hvor det er 10 mBTC. Kasinoet har brug for cirka en time til at behandle din betaling.


Uldspinderi 1750 - Den Gamle By\nUldspinderi, dampvæveri og butik 1750\nUldspinderiet ligger i Toldbodgade.\nHuset var oprindelig en del af en stor købmandsgård, der blev opført i Vestergade 23 omkring 1750. Bindingsværkshuset i den stærke røde farve blev opført med tømmer fra renæssancen. Derfor er det af kraftig kvalitet, men også meget enkelt uden fremspring mellem stokværkene – etagerne.\nI 1818 blev huset indrettet til borgerskole for børn og unge i Vor Frue Sogn, først for både drenge og piger, men fra 1847 til skolens ophør i 1890 kun en pigeskole.\nBygningen blev i 1944 genopført i Den Gamle By og fortæller om 1800-tallets uldspinderier og dampvæverier. Det var indenfor tekstilindustrien , man i Danmark så den første egentlige industrielle udvikling med anvendelse af maskinkraft omkring 1850.\nUldspinderi og dampvæveri skilt over døren til butikken.\nUldspinderiets vinduesskilte fra 1850.\nLæs mere om uldspinderi og dampvæveri her


EU-regler for beskatning af energiprodukter og elektricitet\nDirektiv 2003/96/EF — omstrukturering af EU’s system for beskatning af energiprodukter og elektricitet\nDet fastlægger reglerne i Den Europæiske Union (EU) for beskatning af elektricitet, alle motorbrændstoffer og de fleste typer brændsel til opvarmning.\nFormålet er at sikre, at EU’s indre marked for energi fungerer problemfrit, og at undgå forvridning af samhandel og konkurrenceforvridning, der kunne opstå som følge af store forskelle i de nationale beskatningssystemer.\nReglerne bidrager til at nå bredere mål som f.eks. at overgå til en konkurrencedygtig, energieffektiv lavemissionsøkonomi.\nEnergiprodukter beskattes kun, når de anvendes som motorbrændstof eller brændsel til opvarmning.\nLovgivningen indfører minimumsafgiftssatser på motorbrændstoffer, brændsel til opvarmning og elektricitet fra og med den 1. januar 2004.\nEnergiprodukter, som anvendes til opvarmning, i landbruget, til stationære motorer og maskiner til byggeri samt offentlige arbejder, kan beskattes med lavere satser end brændstoffer til biler.\nRegeringerne kan anvende en lavere afgift på dieselolie til erhvervsmæssig brug (når den anvendes af transportvirksomheder eller til passagertransport) end for dieselolie til ikkeerhvervsmæssig brug.\nDirektivet giver mulighed for afgiftsfritagelser og -lempelser, især af miljømæssige og sundhedspolitiske årsager. Regeringerne kan fritage vedvarende energikilder som f.eks. biobrændstoffer eller brændstoffer og elektricitet, der anvendes til personbefordring og godstransport med jernbane, metro, sporvogn og trolleybus, for afgifter.\nLovgivningen giver mulighed for afgiftslempelser til energiintensive virksomheder — dem, der har gjort den største indsats for at reducere forbruget. EU-lande med problemer med at gennemføre de nye foranstaltninger fik overgangsordninger, før de skulle anvende lovgivningen (Belgien, Grækenland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Spanien, Tyskland og Østrig).\nDer blev givet lignende midlertidige fritagelser og overgangsperioder til de lande, der blev medlem af EU i 2004 og 2007.\nLovgivningen finder ikke anvendelse på visse energiintensive sektorer (f.eks. metallurgi) eller på energiprodukter med dobbelt anvendelse, dvs. at de både anvendes til opvarmning og til andre formål (f.eks. til produktion af visse kemikalier).\nDet trådte i kraft den 31. oktober 2003. EU-landene skulle indarbejde det i den nationale lovgivning senest den 31. december 2003.\n»Forbrugsskatter: Gældende regler for energibeskatning« på Europa-Kommissionens websted.\nRådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51-70)\nEfterfølgende ændringer til direktiv 2003/96/EF er indarbejdet i grundteksten. Denne konsoliderede version har ingen retsvirkning.


En del butikker på nettet tildeler til alt held alverdens billige former for fragt til nedgravningstrampolin. En af de mest almindelige er i vore dage at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv afhenter de nyindkøbte varer den dag der passer dig. Den er altså ret ligetil, og ofte også den billigste metode til levering.\nDu kunne ydermere planlægge at få pakken leveret hjem til din privatadresse eller ud på dit arbejde. Fragtmetoden bliver mange gange en kende mere omkostningsfuld, men på den anden side yderst praktisk med nedgravningstrampolin online. Den billigste type af levering vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente varerne, som jo står og falder med at du opholder dig nærved online forhandlerens byggemarked, eksempelvis Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nLeveringstidspunktet på nedgravningstrampolin kan i nogle tilfælde være yderst bestemmende såfremt man har brug for produkterne øjeblikkeligt, så derfor er det utvivlsomt passende at man ser nærmere på den anslåede leveringsdato ved nedgravningstrampolin. En del internet foretagender – for eksempel Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix og Bauhaus – garanterer billig levering efter en enkelt hverdag på en lang række varer online, men vær på vagt da det tager udgangspunkt i at transaktionen realiseres inden et fastslået tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få de nye varer ekspederet før pakkemedarbejderne holder fyraften.\nNogle få internet webshops yder levering uden gebyr på nedgravningstrampolin online, men for det meste afkræver det at du handler for et fastslået beløb. Derudover må man gribe den mest betalelige slags levering, der mange gange er at få dem til at bringe ordren til et udleveringssted.\nMange byggecentre foreslår click-and-collect hvor du bestiller billig nedgravningstrampolin online men selv henter i butikken. For eksempel Silvan, Jem og Fix, 10-4, Bygma, Bauhaus, Davidsen, XL-Byg, Stark og Harald Nyborg. De udlover for eksempel click-and-collect på nedgravningstrampolin i følgende områder:\nGlostrup, Vallensbæk, Gentofte, Middelfart, Højbjerg, Værløse, Hjørring, Køge, Taastrup, Rønne, Haslev, Hedensted, Ølstykke, Vordingborg, Sønderborg, Nykøbing Falster, Hobro, Lystrup, Kolding, Hedehusene, Dragør, Birkerød, Ishøj, Odder, Brøndby, Lillerød, Aalborg, Skanderborg, Randers, Charlottenlund, Frederikshavn, Vanløse, Jyllinge, Gladsaxe, Hørsholm, Brønderslev, Virum, Kalundborg, Stenløse, Vejle, Skive, Valby, Herning, Kokkedal, Tårnby, Lyngby, Åbyhøj, Farum, Roskilde, Fredericia, Helsingør, Ringsted, Varde, Horsens, Struer, Næstved, Herlev, Ikast, Korsør, Frederiksberg, Svendborg, Haderslev, Tilst, Greve, Nakskov, Holbæk, Søborg, Brønshøj, Allerød, Grenaa, Risskov, Slagelse, Holstebro, Aabenraa, Nærum, Frederikssund, Viborg, Frederiksværk, Hillerød, Brabrand, Solrød Strand, Thisted, Silkeborg, Nørresundby, Aarhus, Nyborg, Odense, Esbjerg, Albertslund, København, Rødovre, Hvidovre, Rudersdal, og Ballerup, .\nAfhentning for nedgravningstrampolin er muligt i samtlige dele af landet: Sjælland (Østsjælland, Sydsjælland, Amager, Lolland, Vestsjælland, Bornholm, Falster, Nordsjælland, Hovedstaden, Midtsjælland), Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Østfyn, Midtfyn, Sydfyn) og Jylland (Vestjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Østjylland, Syddanmark, Nordjylland, Midtjylland).\nSes der på tallene står det klart, at folk jævnligt efterspørger fx nedgravningstrampolin tilbud og køb nedgravningstrampolin. Man ser desuden tit online shoppere søge efter fx billig nedgravningstrampolin, nedgravningstrampolin online og nedgravningstrampolin priser, plus de velkendte byggemarkeder som XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen, Stark, Silvan, Bauhaus, 10-4, Bygma og Harald Nyborg.\nDet er jo yderst nemt for os alle at finde frem til tilbud på billige nedgravningstrampolin online fra forskellige internet shops, og af den grund har masser af online firmaer fundet det nødvendigt at mindske salgspriserne på nedgravningstrampolin kolossalt, og i øvrigt sikre gebyrfri levering.\nDog kan det alligevel vise sig gunstigt at efterprøve diverse internet foretagender efter billige priser på nedgravningstrampolin online forud for at du shopper, så man er skudsikker på at modtage den mindst kostelige pris. Se ikke blot hos de gængse byggemarkeder som Davidsen, Bygma, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Stark og Harald Nyborg.\nMan må dog ikke undervurdere, at når en internet virksomhed afhænder billige nedgravningstrampolin online for en pris der kan virke grænseløst overkommelig, burde det mange gange være et tegn på en fup online virksomhed. Køb med betalingskort er dog omsluttet af et regelsæt, hvilket beskytter kunden overfor bedrageriske netshops.\nGenerelt anbefaler vi kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du udnytte en afbetalingsløsning fra f.eks. ViaBill, forudsat du efterspørger at klare betalingen af nedgravningstrampolin ude i fremtiden. Det fås typisk i nichebutikker, men ikke de store byggemarkeder som for eksempel Stark, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og XL-Byg.\nNår vi ser på tallene bliver det markant, at mennesker typisk kigger efter for eksempel nedgravningstrampolin priser og billig nedgravningstrampolin. Derudover oplever man ofte internet shoppere søge eksempelvis nedgravningstrampolin tilbud, køb nedgravningstrampolin samt nedgravningstrampolin online.\nTrustpilot tilbyder dig ganske stabile muligheder for at se nøjere på en hel del øvrige brugeres tanker og herved anbefales det, at du undersøger internet webshoppens kritik før du bestiller billige nedgravningstrampolin online.\nFacebook resulterer i tilsvarende ret så udmærkede chancer for at få indblik i internet firmaets kundefokus. I øvrigt møder vi en række online outlets som giver folk mulighed for at ytre en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket ligeledes burde bruges til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nInden folk bestiller billige nedgravningstrampolin online i en e-handler behøver de for at være sikker læse e-butikkens forretningsvilkår, det er dog i reglen et tidskrævende projekt, specielt på de gængse byggekæder som Bygma, Jem og Fix, Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Silvan, 10-4, Bauhaus og Davidsen.\nEt alternativt forslag kan være at undersøge om online virksomheden er e-mærke tilsluttet, da det skulle være en erklæring om at internet shoppen tilslutter sig de officielle danske regler, udover at hjemmesiden løbende ses til af specialister som er meget fortrolige de gældende vilkår.\nDette er en god chance for opbakning, ifald du møder udfordringer i forbindelse med din bestilling af nedgravningstrampolin. Foruden dette foreslåes det at du er klar over de mest relevante retningslinjer der kan spille ind i forbindelse med bestillingen af nedgravningstrampolin online, som fx den byttepolitik online virksomheden benytter.\nI den forbindelse er det samtidig afgørende, at man stadig beholder sin faktura e-mail, således man altid kan bekræfte bestillingen af nedgravningstrampolin, ligegyldig om man har købt fra Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus, Stark, 10-4, Bygma eller Silvan.


Undersøg kaffe supplement til vægttab undgå falske produkter | Endores Undersøg kaffe supplement til vægttab undgå falske produkter | EndoresEndores\nSkinny kaffe, et alternativ kost supplement er berømt sidst. Nå, skal du sammenligne kaffe supplement til vægttab for at undgå falske.\nVide om OrtteSkinnyCoffee\nHvor OrtteSkinnyCoffee værker\nMens alle uforarbejdede kaffebønner har gavnlige egenskaber, er det den unikke kombination af kaffe sammen med andre naturlige ingredienser og superfoods. Dette giver ÖrtteSkinnyCoffee sin ekstra kant til at hjælpe dig med dit vægttab. Denne unikke kombination kan hjælpe dig til at undertrykke din appetit at gøre dig føle bedre i længere tid og undgå fristende mellemmåltider mellem måltiderne. Det kan også hjælpe dig med at øge dit stofskifte til at hjælpe din krops evne til at vende fedt til energi hurtigere samt øge din energi til at gøre dig morgen og træning, der smule lettere, så du kan få mere ud af din dag.\nHvordan at skelne den oprindelige OrtteSkinnyCoffee med falsk\nDet har en stor bekymring for os alle, fordi det er ikke kun penge spildt, men det sætter også vores helbred i fare. Det anslås, at mere end 60% af kosttilskud, der sælges nu er falske. Vi har tips til at undgå det forfalskede produkt. Først skal du tjekke forseglingen af flasken / produktet. For det andet, skal du kontrollere hologram logoer, og derefter tjekke etiketten for kvalitet og klarhed og den sidste køber det i den officielle hjemmeside. Klik her for at bringe dig til den officielle hjemmeside for OrtteSkinnyCoffee.


Holmegaard Bordlamper | Find lampeskærm til din lampe\nDu er her: / Forside / Belysning / Bordlamper - Alle / Holmegaard bordlamper\nHolmegaard har i årtier været kendt for sine unikke og alternative designs. Der er kælet for detaljen og bordlamperne passer ind til nye som ældre hjem. Holmegaards bordlamper er både klassiske og elegante.\nHolmegaard lamper produceres ikke længere, og derfor er størstedelen af de lamper du ser på siden her gamle. - En del er slet ikke på lager. - Vi opkøber gamle Holmegaard lamper (Specielt hvis du har flere, eller det er i forbindelse med andre ting.) Se hvad DPH Trading opkøber her\nFind Ny skærm til din Holmegaard bordlampe - Se hvad der passer til din lampe her!\nTips: Når den samme lampe vises flere gange, er der fordi, der er flere skærmmuligheder til samme lampe. Kun når der står en pris i oversigten er lampen på lager.\npath: -1,18878,17717,17718,17733,17903id: 17903\nHolmegaard Astro bordlampe hvidt glas - ...\nHolmegaard Bordlampe, hvid - Udgået af p...\nHolmegaard Torino Bordlampe med blå deko...\nHolmegaard Fleur Blå Bordlampe\nHolmegaard Madeleine / Etude Bordlampe -...\nHolmegaard Skagerrak Bordlampe - Udgået ...\nHolmegaard One bordlampe, klar, lille - ...\nHolmegaard Mood Bordlampe, klar - Udgået...\nHolmegaard Clear Line bordlampe, lille -...\nFind ny lampeskærm til din Holmegaard bordlampe!\nApotekerlampen fra Holmegaard er den af de bordlamper, der er mest kendt. Apoteker lampen blev produceret i generationer og er stadig en af de bedst sælgende lamper på tværs af aldersgrænser. Lampen har et tidløst design og med sin hvide farve passer den ind i alle hjem. Apotekerlampen er designet af Sidse Werner og har været produceret i 4 størrelser. Da selve Holmegaard fabrikken lukkede overtog Rosendahl rettighederne til Holmegaard produkterne.\nHolmegaard Base/Cocoon bordlampe\nOprindelig hed lampen Base, men den er senere blevet omdøbt til Cocoon. Lampen har samme form som Cocoon vaserne og derfor var det nærliggende at navngive den det samme, da den udkom i 2006. Cocoon serien er designet af Peter Svarrer og omfatter alt fra skåle, lysestager, vaser, fade, urtepotteskjulere og altså også lamper i forskellige farver. Serien er en af de mest populære i nyere tid og er repræsenteret i næsten ethvert dansk hjem. Holmegaard Cocoon blev produceret i farverne hvidt, sort og rødt glas, men laves nu kun i hvid. Cocoon lampen fås i to størrelser.\nEn meget populær lampe er Sakura lampen. Lampen er designet af Michael Bang og er lavet med rosa dekoration og blå dekoration på hvid baggrund. Lampen findes i forskellige størrelser og faconer - en kugleformet, buttet udgave og en høj, slank ovalt formet. Desværre har vi ikke ret tit lampen på lager, men vi bliver ofte spurgt til råds, når folk skal have nye lampeskærme til lampen. Vi kan derfor altid være behjælpelig, hvis vi får oplysninger om størrelse og facon (gerne et billede), samt ønsker til skærm. Vi kan kontaktes på info@dph-trading.dk.\nAndre Holmegaard bordlamper\nEndvidere produceredes der Holmegaard Glow bordlamper, Steam bordlamper, Grace bordlampen og One bordlamper. One bordlampen kunne fås i klart glas og hvidt glas i lille og stor og er karakteristisk fordi både lampe og skærm er produceret ud i et stykke glas. Holmegaard One bordlamperne er designet af Maria Berntsen og lanceret i 2005.\nNedenfor ses Holmegaard Grace bordlampen i to forskellige opsætninger - Måske kan du bruge det til inspiration når du selv er i gang med at indrette din bolig.