Fagbevægelsen: Udhulingen af dagpengene må ophøre | Netavisen Pio\nDI's melding om, at politikerne skal holde snitterne fra dagpengene, vækker glæde hos LO, 3F og HK, der dog vil videre: Dagpengeområdet må rettes op\n4 Sofie Carsten Nielsen og Lars Løkke er yderfløjenes bedste håb\n16. marts 2018 - 15:16\nMeldingen fra DI om at politikerne skal holde snitterne væk fra dagpengene, vækker stor jubel i fagbevægelsen. LO, 3F og HK understreger dog samtidig, at udhulingen af dagpengene må ophøre og hele dagpengeområdet må rettes op.\n”Jeg synes, det er befriende, at arbejdsgiverne nu - endelig - også slår ring om dagpengene. Det er afgørende, at man forstår, at tryghed – dvs. dagpenge man kan leve af – også er en vigtig del af den danske model. Trygge mennesker tør. Tør tage uddannelse, tør skifte job. Derfor må udhulingen af dagpengene ophøre. Jeg håber og tror, at politikerne nu også tager handsken op”, siger 3F-formand Per Christensen til Netavisen Pio.\nArbejdsgiverne må dog forstå, at dagpengesystemet er blevet beskåret for meget\n”Det er godt, at arbejdsgiverne vågner op, og melder klart ud. Dagpengesystemet er jo en af de søjler, som vores fleksible arbejdsmarked står på”, siger LO’s næstformand Ejner K. Holst til Netavisen Pio. Også han vil have udhulingen af dagpengene bragt til ophør:\n”Arbejdsgiverne må dog forstå, at dagpengesystemet er blevet beskåret for meget. Konsekvensen af, at dagpengesystemet bliver udhulet er jo, at lønmodtagerne i stedet vil kræve mere af arbejdsgiverne på den lange bane. Så jeg kan godt forstå Dansk Industris udmelding – de er bare lige en postgang for sent ude. Især når man tænker på, at DI selv siger, at vi er ved ”nervespidserne”. Der skal rettes op på dagpengeområdet”, understreger Ejner K. Holst.\nHK: Invester i dagpengesystemet\n”Værdien af dagpenge er allerede udhulet alt for meget! Fremtidens arbejdsmarked kræver investeringer – ikke nedskæringer – i dagpengesystemet”, skrev HK’s forbundsformand Kim Simonsen i en kommentar på Twitter tidligere på ugen.\n➜ Læs også:Ung 3F'er: Det ville være at holde de organiserede for nar\nHvis den danske arbejdsmarkedsmodel skal overleve, så skal politikerne ikke skære yderligere i dagpengene, også selv om det måske kunne øge arbejdsudbuddet en lille smule. Sådan lød det noget overraskende budskab fra DI’s adm. Direktør, Karsten Dybvad, i Dagbladet Børsen først på ugen.\nKarsten Dybvad frygter, at hvis dagpengene sænkes yderligere, så vil færre have lyst til at melde sig ind i en a-kasse og fagforeningerne vil kræve, at det bliver sværere at fyre folk. Han advarer også politikerne mod at sænke dagpengesatserne yderligere.\n“Det kan godt være, at du på marginalen kan jagte noget, der måske beregningsteknisk ville øge arbejdsudbuddet en lille smule. Men du vil starte en proces, hvor vi begynder at ændre vores arbejdsmarkedsmodel. Det vil være meget mere omkostningsfuldt for os", siger Karsten Dybvad til Dagbladet Børsen.\nDagpengene faldet støt gennem 20 år\nKarsten Dybvad frygter, at en kortere dagpengeperiode vil føre til, at virksomhederne bliver mødt af længere opsigelsesvarsler fra lønmodtagerne.\nHan kalder det en trussel mod det fleksible arbejdsmarked, der er en hovedårsag til, at dansk erhvervsliv er konkurrencedygtigt. Og skærer man i, hvor meget man får i dagpenge, risikerer det at underminere lysten til at melde sig ind i en a-kasse.\nDen såkaldte kompensationsgrad – hvor meget af ens løn, som man får dækket i tilfælde af, at\nman ryger på dagpenge - har været faldende igennem i de seneste 20 år.\nI dag er dagpengeperioden to år og den maksimale dagpengesats er 18.633 kroner om måneden. For nyuddannede – den såkaldte dimittendsats er på 13.323 kroner.\nBaseret på disse emner: 3F | dagpenge | Dansk Industri | HK Danmark | LO\nØnskeseddel fra fagbevægelsen til det røde flertal: Ret til tidlig pension


8 farverige og virkelige lækre striktrøjer. | Fashion | pforpernille 8 farverige og virkelige lækre striktrøjer. – pforpernille\nKonfirmation tjekliste - Hvad skal man have styr på?\nVi kommer ikke udenom det. Vores unge mand skal holde konfirmation om mindre end 4 måneder - ja\n8 farverige og virkelige lækre striktrøjer.\n1. Samsøe Samsøe strik fås i 2 lækre farvekombinationer – LIGE HER //\n2. Object gul strik – LIGE HER // 3. H&M grøn strik – LIGE HER //\n4. H&M stribet oversize strik – LIGE HER // 5. Ganni gul strik – LIGE HER //\n6. Saint Tropez strik i flere forskellige farver – LIGE HER //\nLækre striktrøjer i alverdens glade farver\nJeg har en svaghed for lækre, vamsede striktrøjer og farver lige pt. Heldigt så er det to ting som kombineres i virkelig mange fantastiske styles på markedet lige nu. Der findes en masse skønne striktrøjer i alverdens farver og i alle tænkelige prislejer. Jeg har samlet 8 virkelig lækre favoritter til jer herover.\n→ LÆS OGSÅ: “Glitter favoritter“\nJeg er selv total vild med Ganni strikken i den gule. Den har dog lige det imod sig, at dens pris er noget hamper! Se bare LIGE HER. GISP det er altså mange penge for en striktrøje – også selvom det er fra fantastiske Ganni, som jeg ellers er ret vild med.\nPå billedet herover har jeg samlet lidt inspiration. Der er både dem som man prismæssigt måske må drømme om at finde på udsalg. Og så er der dem som er til at betale for alle 😉\nHåber I kan lide dem?\n→ LÆS OGSÅ: “Sofie Schnoor – Kom med mig i prøverummet“\nNummer 4 ser vildt rar ud.\nVi kommer ikke udenom det. Vores unge mand skal holde konfirmation om mindre end 4 måneder - ja faktisk er vi snart meget tæt på, at der kun …


Ulrik Frederik Rosing | Historisk Atlas\nUlrik Frederik Rosing\nUlrik Frederik Rosing var præst i Horsens fra 1822 og er den ene af de to, der lagde navn til Den Rosing-Ræderske Aftenskole. Den som vi i dag kender som FOF Rosing Ræderske. Gravstedsnummer: B F15.\n''Gravmindet er over Ulrik Frederik Rosing (1776-1841), hans hustru Ursula Sophie Rosing (1786-1838) og deres søn Ludvig Rosing (1812-1836).'' Ulrik Frederik Rosing blev født den 17. december 1776 i Frederiksstad i Norge. Som barn blev Rosing undervist i hjemmet, men da han blev 15, blev han indskrevet på katedralskolen i Oslo. Herefter fortsatte han på universitet og tog i april 1799 teologisk attestat. Dette betød at han tog sin eksamen og samtidigt tilladelsen til at prædike offentligt. I oktober 1801 blev han udnævnt til præst for den danske menighed i London, efter det var han præst for danske og norske søfolk der sad i fængsel i England fra 1807 til 1814, sognepræst til Jyllinge og Gundsømagle fra april 1812 og for Vor Frelser menighed i Horsens fra februar 1822. Han var sognepræst i Horsens frem til sin død i 1841. I 1829 stiftede han '''Selskabet for Søndagsskolerne i Horsens''' sammen med borgmester Nikolaj Ditlev Amund Ræder og kort tid efter oprettedes den første skole. Formålet med skolen var at tilgængeliggøre undervisning i formålstjenlige fag som regning og skrivning. I 1860’erne gik man væk fra søndagsskoleundervisningen og oprettede i stedet '''Den Rosing-Ræderske Aftenskole'''. Skolen findes stadig den dag i dag under navnet '''FOF Rosing Ræderske'''. Han blev Ridder af Dannebrog i 1811 og konsistorialråd i 1829. Rosing var gift ad to omgange. Første gang i 1801 med en Anne Christine Dahl som døde i 1821. Anden gang i 1824 med Ursula Sophie Lasson, datter af generalmajor Ivar Christian Lasson, chef for det Slesvigske rytterregiment.\n''Ulrik Frederik Rosings gravsten'' er en tavle af marmor, der står lænet op af gravstedets beplantning. Inskriptionen er i antikva med brede seriffer (opret skrifttype med "fødder"). Den er indhugget og optrukket med sort. Inskriptionen afsluttes med et bibelvers. ''Ursula Sophie Rosings gravsten'' er et støbejernskors med kølbueformede ender. Inskriptionen er i versaler, i antikva med brede seriffer og visse dele er i kursiv. Den øverste korsarm er dekoreret med en sommerfugl. Sommerfuglen er traditionelt et symbol på opstandelsen og det evige liv. ''Ludvig Rosings gravsten'' er ligeledes et støbejernskors, dette har dog ret afsluttede arme. Inskriptionen er ligeledes i versaler, i antikva med brede seriffer og visse dele er i kursiv. Den øverste korsarm er også dekoreret med en sommerfugl. På gravstedet ses et stort træ, som tavlen står op ad. Gravstedets afgrænsning består af hækværk, men ud til stien ses en støbejernslåge i nyrenæssancestil. ''Støbejernskors og tavler blev begge meget almindelige i byerne i 1840’erne.'' Det var især blandt middelklassen, at disse typer gravsten blev populære. Korsene af støbejern var populære indtil ca. midten af 1880'erne. Vi ser ikke rigtig nye gravminder af jern i dag.\n'''''Tekst''''''''Almindeligt Forfattet-Lexicon for Kongeriget Danmark med tilhørende Bilande, fra 1814 til 1840''', 2. bind, K-R af Thomas Hansen Erslew. Jørgensen, Carl Th.: '''Hundrede Horsens-år 1870-1970'''. Horsens 1977. [http://file:///C:/Users/skdk/Downloads/tidstypiske-grave-p-assistens-kirkegrd-_741.pdf Tidstypiske Grave på Assistenskirkegård 1760-2010 af Stine Helweg.] [http://file:///C:/Users/skdk/Desktop/Aarhus_6119-6135%20(1).pdf National Museet, Danmarks Kirker: Kirkegårde i Horsens. ] ''Billeder'' Byarkivet Horsens


Ferie i Bardigues\nHoteller i Bardigues\nAlle restauranter i Bardigues\nRestauranter i nærheden af Auberge de Bardigues\nNr. 1 af 2 Restauranter i Bardigues}\nle Bourg, 82340 Bardigues, Frankrig\nAuberge de Bardigues er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nGod oplevelse i lille landsby\nVi havde fået stedet anbefalet af nogle naboer og blev ikke skuffet. Vi fik en spændende og lækker menu til en rimelig pris. Det var desværre et problem, at vi er meget dårlige til fransk og menukortet kun var på fransk og personalet ikke kunne...Mere\nDejlig frokost i dejlig solskinsvejr som passer til stedet Le Bardigues\nFruens fødselsdag blev fejret med en dejlig frokost menu bestående af veltillavet Rokkevinge m/chorizo sorte oliven og konserveret citron. Derefter Kylling supreme med sola nudler og frisk koriander pesto. Frokosten afsluttet med Nougat is, jordbærtærte med kamiliserede valnødder og mandler dertil en dejlig Rose, og...Mere\nOgså i år skulle vi selvfølgelig besøge Bardigues, Camille, Ciril og Fabien, og vi blev heller ikke skuffet denne gang. Meget flot 3 retters frokostmenu, og serveret på forbilledlig vis. Stedet var helt fuld, så godt vi have bestilt forinden. Standarden er synes vi stigende,...Mere\nSuper frokost på Bardigues\nDe årlige besøg på Chateau Monbrison skal altid følges op med et besøg på Auberge Bardigues. I år blev det til en lækker 3 retter frokost i pragtfulde omgivelser - maden var superb - og vinen ligeså. Fuldt hus i denne periode både til frokost...Mere\nReserver jeres bord for der er "run" på denne retsaurant, specielt om søndagen. Restauranten er forholdsvis uformel, selvom mange af gæsterne er fra de lokale erhverv. Og som altid i Frankrig er hunde og børn også altid velkomne. Vi var en familie på seks personer...Mere\nFantastisk miljø, god service, god kvalitet mad\nJule frokost for Rotary\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Auberge de Bardigues.\nReservationer, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Valideret parkering, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis wi-fi, Tager imod kreditkort\nAdresse: le Bourg, 82340 Bardigues, Frankrig\nPlacering: Europa > Frankrig > Occitanie > Tarn-et-Garonne > Bardigues\nTelefonnummer: +33 5 63 39 05 58


Gregers Jan Hansen\n1 VE JLEDNING OM ÅRSREG N SK ABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DE R AFLÆGGER ÅRSREG N SK AB EFTE R ÅRSREG N SK ABSLOVEN: Sådan laver du et gennemskueligt regnskab for din andelsboligforening December 2010\n2 Indhold Indledning Inden du læser videre Lovens krav Vejledning til årsregnskabets enkelte poster og elementer Modelregnskab Foreningsoplysninger Administrator- og bestyrelsespåtegning Den uafhængige revisors påtegning Anvendt regnskabspraksis Resultatopgørelsen Balancen Øvrige noter Resultatopgørelse for Balance pr. 31. december Noter til resultatopgørelse for Noter til balancen\n3 Indledning I mange andelsboligforeninger er det en udfordring at udarbejde et regnskab, som er overskueligt og informativt for nye læsere. Derfor har økonomi- og erhvervsministeren besluttet at lade Erhvervs- og Selskabsstyrelsen udarbejde en vejledning om regnskaber for andelsboligforeninger, der er omfattet af årsregnskabsloven. Den vigtigste del af vejledningen er et såkaldt modelregnskab, som det anbefales at bruge, da det både sikrer høj gennemsigtighed og overholdelse af lovens krav. Vejledningen er blevet til i et tæt samarbejde med Andelsboligforeningernes Fællesrepræsentation, Advokatsamfundet, Danske Advokater, Danske BO- LIGadvokater, Erhvervs- og Byggestyrelsen, Ejendomsforeningen Danmark, Finansrådet, Foreningen af Statsautoriserede Revisorer, Foreningen Registrerede Revisorer FRR, Realkreditforeningen, og Realkreditrådet. Vejledningen har efterfølgende været forelagt Regnskabsrådet.\n4 Inden du læser videre Andelsboligforening eller sameje? Denne vejledning har alene til formål at beskrive de regnskabsmæssige forhold for traditionelle andelsboligforeninger, omfattet af andelsboligforeningslovgivningen. De særlige forhold, der måtte gøre sig gældende for de andelsboligforeninger, der skatteretligt må karakteriseres som samejer, er således ikke omfattet af denne vejledning. Andelsboligforeningsloven eller årsregnskabsloven? Det fremgår af 6, stk. 5, i lov om andelsboligforeninger og andre boligfællesskaber (andelsboligforeningsloven), at bestyrelsen skal som note til årsregnskabet oplyse andelens værdi på balancedagen, beregnet i overensstemmelse med 5, samt eventuelle vedtægtsbestemmelser om prisfastsættelsen. Beregningen er derfor indarbejdet som en note i modelregnskabet, men det skal for en god ordens skyld bemærkes, at beregningen ikke er omfattet af krav i årsregnskabsloven men som nævnt netop følger af andelsboligforeningsloven. Det medfører, at der kan være forskel på opgørelsen af foreningens egenkapital efter årsregnskabsloven og opgørelsen af andelsværdien efter andelsboligforeningsloven. Nye ord og udtryk På enkelte områder er der i denne vejledning valgt en mere dagligdags terminologi end den, der er gældende i årsregnskabsloven. Således anvendes eksempelvis begrebet værdiansættelse, mens den tilsvarende betegnelse i årsregnskabsloven er måling. Meningen er den samme. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 4\n5 Lovens krav Det er som udgangspunkt ikke et krav i årsregnskabsloven, at andelsboligforeninger skal aflægge årsrapport. Det følger derimod af andelsboligforeningsloven, at andelsboligforeninger skal aflægge årsregnskab, og det betyder, at foreningerne skal følge en række grundlæggende krav i årsregnskabsloven Det er eksempelvis efter årsregnskabsloven et grundlæggende krav, at årsregnskabet skal give et såkaldt retvisende billede af andelsboligforeningens økonomiske forhold. En forudsætning for, at årsregnskabet kan give et retvisende billede af andelsboligforeningens økonomiske forhold er, at det indeholder oplysninger om forhold, der er relevante for regnskabslæserne, og at oplysningerne er pålidelige og overskuelige og dermed støtter regnskabsbrugerne ved deres økonomiske beslutninger. En andelsboligforening skal typisk efterleve de grundlæggende krav i den regnskabsklasse i årsregnskabsloven, som benævnes som regnskabsklasse A 1. Foreningen kan dog vælge at følge yderligere krav fra regnskabsklasse B 2. Foreningen behøver ikke følge hele det højere sæt af regler, men skal følge hele det højere sæt af regler på en systematisk og konsekvent måde. Det betyder eksempelvis, at hvis en forening tilvælger muligheden for at optage ejendommen til dagsværdi (en regnskabsklasse B-bestemmelse), skal foreningen også indregne de øvrige bestemmelser fra klasse B, der vedrører ejendommen og finansieringen heraf. Det indebærer eksempelvis, at eventuelle renteswaps skal indregnes til dagsværdi. Dette skyldes, at såvel værdien af ejendommen som af renteswappen påvirkes af udviklingen i renteniveauet - om end i modsat retning. Det overordnede krav om et retvisende billede suppleres af en række grundlæggende forudsætninger: Periodisering Foreningen skal henføre indtægter og omkostninger til det regnskabsår, hvor de finder sted, uanset betalingstidspunktet. En boligafgift for januar, der indgår den 30. december, skal således henføres til det nye regnskabsår. Tilsvarende skal en håndværkerregning fra den 28. december henføres til det gamle regnskabsår, selvom den først betales i januar. 1 Der kan dog forekomme situationer, hvor andelsboligforeninger ved siden af det sædvanlige andelsformål ønsker at fremme andelshavernes økonomiske interesser gennem egentlig erhvervsdrift. I sådanne tilfælde vil disse andelsboligforeninger som udgangspunkt være omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder og skal dermed efterleve kravene i regnskabsklasse B. 2 Regnskabsklasse B er den regnskabsklasse, der omfatter de mindste aktie- og anpartsselskaber m.v. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 5\n6 Reel kontinuitet Præsentation, indregningsmetoder, målegrundlag (grundlag for værdiansættelse) og klassifikation af regnskabsposter skal være ens fra regnskabsår til regnskabsår, med mindre foreningens bestyrelse har vurderet, at en ændret præsentation eller klassifikation bedre vil give et retvisende billede. Foreningen kan således vælge at skifte fra at opgøre ejendommens værdi fra kostpris (anskaffelsessum) til dagsværdi (vurdering), men ændringen skal i så fald følges konsekvent, således at der fremover skal opgøres en dagsværdi hvert år. Bruttoværdier Foreningen må ikke modregne aktiver og passiver samt indtægter og omkostninger, med mindre lovgivningen specifikt kræver det. Neutralitet Neutralitet betyder, at praksis og skøn ikke må tilpasses særlige ønsker til resultat eller egenkapital. Man må således ikke være optimistisk eller det modsatte og eksempelvis udarbejde et optimistisk regnskab, der gør det nemmere at tiltrække nye andelshavere. Klarhed Foreningen skal aflægge årsrapporten på en klar og overskuelig måde. Der må ikke være tvetydige eller vildledende udsagn eller oplysninger. Uvæsentlige oplysninger må ikke fylde så meget, at de derved overskygger eller slører de væsentlige i årsrapporten. Derfor skal de enkelte regnskabsposter være et sammendrag af elementer af samme art og funktion. Formel kontinuitet Primobalancen for regnskabsåret skal svare til ultimobalancen for det foregående år. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 6\n7 Vejledning til årsregnskabets enkelte poster og elementer Det vigtigste element i denne vejledning er det modelregnskab med tilhørende noter m.v., der er indarbejdet som en del af vejledningen. Følger foreningen denne model, vil den som udgangspunkt kunne aflægge en årsrapport, der er informativ og overskuelig og som efterlever lovens krav. Gennemgangen af posterne nedenfor i dette afsnit er ikke i sig selv udtømmende, men skal ses i sammenhæng med modelregnskabet. Indtægter Der skal anføres de indtægter, der vedrører regnskabsåret. Det betyder eksempelvis, at boligafgift for januar, der er indbetalt sidst i december, skal indtægtsføres i det nye år. Lejeindtægter bør i en note specificeres på relevante poster som eksempelvis leje af boliglejemål, leje af erhvervslejemål og udlejning af garager og kælderrum. Indskud samt tillægsværdi fra nye andelshavere er ikke en indtægt, men er en tilgang på egenkapitalen. Hvis foreningen modtager byfornyelsestilskud, bør der i en note gives oplysning om nedtrapning og bortfald. Hvis foreningen opkræver moderniseringstillæg, der indgår i boligafgiften, bør det i note oplyses, hvor stort dette beløb er, hvor mange boliger, det vedrører, hvordan det aftrappes og hvornår det er helt bortfaldet. Vedligeholdelse Her anføres de omkostninger, der er afholdt for at fastholde ejendommens stand. Det gælder uanset om der er tale om den almindelige, løbende vedligeholdelse, eller større, planlagte opgaver (genopretning og renovering). I det omfang de udførte arbejder bringer ejendommen i bedre stand end på det tidspunkt, hvor foreningen overtog ejendommen, er der ikke tale om vedligeholdelse, men om forbedringer, der tillægges ejendommens kostpris. Foreningen skal anføre de fulde omkostninger til eksempelvis udskiftning af tag, uanset om foreningen i tidligere år har sparet op og har en reservation, der anvendes hertil. I det regnskabsår, hvor omkostningen afholdes, opløses reservationen via resultatdisponeringen. Regnskabsmæssigt sondres der mellem vedligeholdelse og forbedring af ejendommen på den måde, at hvis ejendommen ved det udførte arbejde bringes i bedre stand end den var på det tidspunkt, hvor foreningen overtog den, er der tale om forbedring, der skal tillægges ejendommens kostpris. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 7\n8 Afskrivning Der skal afskrives på eksempelvis inventar over den forventede brugstid, men der er ikke krav om afskrivning på ejendommen 3. Resultatdisponeringen Specifikationen af Overført til Overført resultat mv. følger ikke af krav i årsregnskabsloven. Fordelingen er derimod begrundet i et ønske om at kunne vise en række poster, der gør det muligt at vurdere, hvorvidt den opkrævede boligafgift har været tilstrækkelig til at dække de betalinger, der var forudsat. Beløb, der reserveres til fremtidig vedligeholdelse, er ikke en omkostning i det aktuelle regnskabsår. Ejendommen Foreningen kan vælge mellem at værdiansætte ejendommen til den oprindelige kostpris 4 eller til dagsværdi 5. Der skal være særligt gode grunde til at ændre værdiansættelsesmetode. Der kan således ikke skiftes mellem kostpris og dagsværdi fra år til år. Er dagsværdi valgt som værdiansættelsesmetode, skal den opgøres hvert år. Den offentlige ejendomsvurdering kan som udgangspunkt ikke anses for et udtryk for dagsværdien. Når foreningen værdiansætter ejendommen til kostpris, har den et ansvar for at vurdere, om ejen-dommen er faldet i værdi. I så fald skal ejendommen nedskrives til denne lavere værdi 6. Andre reserver (generalforsamlingsbestemte henlæggelser) Uanset at beløbene tidligere er reserveret til bestemte formål af generalforsamlingen, kan generalforsamlingen efterfølgende vælge at omgøre beslutningen og anvende beløbene til andre formål. Beløbene er en del af egenkapitalen. Der kan ikke uden for egenkapitalen hensættes beløb til eksempelvis fremtidig vedligeholdelse. 3 Hermed adskiller andelsboligforeninger sig fra almindelige erhvervsvirksomheder, organiseret i eksempelvis aktie- og anpartsselskaber, og andre virksomheder, der aflægger årsregnskab efter regnskabsklasse A. 4 Kostprisen er det beløb, der oprindeligt er betalt med tillæg af evt. betaling for tilbygninger og forbedringer af ejendommen. 5 Dagsværdien er et udtryk for prisen i handel og vandel mellem uafhængige parter. Den kan eksempelvis fastsættes ved at se på evt. handler med tilsvarende ejendomme, eller ved hjælp af en valuar. 6 Denne lavere værdi er i årsregnskabsloven benævnt genindvindingsværdien. Genindvindingsværdien er den højeste af kapitalværdien og dagsværdien. Nedskrivningen skal derfor ske til en eventuel lavere genindvindingsværdi, selv om ejendommen som udgangspunkt værdiansættes til kostprisen. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 8\n9 Gældsforpligtelser Denne post kan udover traditionelle lån, optaget i realkreditinstitutter og pengeinstitutter, omfatte mere komplicerede finansieringsformer som eksempelvis renteswaps og trappelån. Oplysning om gældsforpligtelser og andre finansielle forpligtelser er af stor værdi for regnskabslæseren. Det gælder såvel for nuværende andelshavere som for eventuelle nye andelshavere og deres finansieringskilder. Jo mere kompliceret, foreningens finansiering er, jo vigtigere er det at give en grundig beskrivelse heraf. Det er især vigtigt at oplyse om usædvanlige lånevilkår, eksempelvis i form af allerede aftalte ændringer i rente og afdragsprofil. Der bør gives oplysning om eksempelvis rentesats, restløbetid, lånetype (eksempelvis F1, F3 eller CIBOR 6), afdragsfrihedsperiode og hvornår, næste rentetilpasning skal ske. På nuværende tidspunkt hører eksempelvis renteswaps og trappelån til blandt de mere komplicerede finansieringsformer, men fremtiden vil formentligt bringe nye. Det er derfor ikke muligt i denne vejledning at give en udtømmende beskrivelse af de mere komplicerede finansieringsformer, der vil kunne forekomme i en andelsboligforening. Årsregnskabsloven stiller ikke specifikke krav om, hvilken metode, andelsboligforeninger, der følger regnskabsklasse A, skal anvende til at opgøre gælden. Der kan i stedet hentes inspiration i regnskabsklasse B, hvorefter gælden efter første indregning skal opgøres til amortiseret kostpris på balancedagen. Efter denne metode fordeles stiftelsesomkostninger og kurstab over lånets samlede løbetid, så disse omkostninger ikke belaster resultatopgørelsen på én gang i et enkelt år. Ved et stående lån på 1 mio. kr. med en løbetid på 10 år, en rentefod på 6 pct. p.a. og stiftelsesomkostninger på kr.(der tillægges lånet), som etableres primo januar, skal der således på etableringstidspunktet indregnes kr. (det modtagne beløb) som en forpligtelse. På balancedagen opgøres lånet til kr., opgjort som lånets nominelle værdi, kr. (der kan afstemmes til årsopgørelsen fra långiver) med fradrag af den resterende andel af låneomkostningerne på kr. 7. Renteomkostningen for året udgør 6 pct. af lånets nominelle værdi, kr. = kr., med tillæg af 10 pct. af stiftelsesomkostningerne på kr. = kr. I praksis kan foreningen vurdere, om stiftelsesomkostningerne er uvæsent - lige og dermed vælge at omkostningsføre etableringsomkostningerne på etableringstidspunktet. For et obligationslån behandles kurstab på samme måde som stiftelsesomkostningerne på et kontantlån. Det gælder her, at i det omfang, lånet er optaget til en kurs, der ligger tæt på 100, kan foreningen vurdere, om kurstabet er uvæsentligt og dermed vælge at omkostningsføre kurstabet på etableringstidspunktet. 7 Låneomkostningerne fordeles over ti år, og på balancetidspunktet er der forløbet ét år. Ni tiendedele af stiftelsesomkostningerne resterer således at blive fordelt på dette tidspunkt, svarende til kr. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 9\n10 Hvis rentefoden i lånets første år eksempelvis er reduceret til 3 pct. (såkaldt trappelån), reduceres den gennemsnitlige rentefod i perioden til omkring 5,7 pct 8. Det medfører, at første års rentebetaling (excl. fordeling af stiftelsesomkostninger) vil sammensætte sig af 3 pct. af kr. = kr., der betales på normal vis, og en beregnet rente på 2,7 pct. af kr. = kr., der opføres som en forpligtelse. I de efterfølgende år betales der 6 pct. i rente, og en niende-del af forpligtelsen indtægtsføres under finansielle omkostninger. Hermed opnås, at renteomkost-ningen bliver den samme (samme effektive rente) i alle årene. Hvis en forening har indekslån, skal den årlige indeksregulering føres som en finansiel omkostning i resultatopgørelsen. Værdien af renteswaps på statustidspunktet skal medtages, hvis det er nødvendigt for at give et retvisende billede af foreningens økonomiske forhold. Hvis foreningen har valgt at optage ejendommen til dagsværdi, skal dagsværdien af renteswaps altid medtages i årsregnskabet. En renteswap med negativ dagsværdi indregnes i tilknytning til prioritetsgælden. En renteswap med positiv dagsværdi indregnes som et finansielt anlægsaktiv. Dagsværdien af renteswaps på statustidspunktet skal medregnes i balancen. En renteswap med negativ dagsværdi indregnes i tilknytning til prioritetsgælden. En renteswap med positiv dagsværdi indregnes som et finansielt anlægsaktiv. Reguleringen af dagsværdien fra år til år påvirker ikke resultatopgørelsen, men skal i stedet føres direkte på egenkapitalen. Der kan ikke uden for egenkapitalen hensættes beløb til eksempelvis fremtidig vedligeholdelse. Bindingspligt Grundejernes Investeringsfond Bindingspligten består af indestående på særskilt konto hos Grundejernes Investeringsfond med tillæg af årets skyldige indbetaling. Foreningen har pligt til at vedligeholde ejendommen for et tilsvarende beløb. Bindingspligten formindskes og indeståendet frigives i det omfang afholdte vedligeholdelsesomkostninger overstiger de hos lejerne opkrævede beløb i henhold til bestemmelserne i boligreguleringsloven. Beløbet nedsættes ved et lejemåls overgang til andel. Hvis bindingssaldoen bliver negativ altså hvis foreningen har anvendt et større beløb til vedligeholdelse end den samlede bindingspligt tages beløbet ikke op som et tilgodehavende. I stedet oplyses der om beløbet som et eventualaktiv. 8 Der skal opgøres en effektiv rente over hele lånets løbetid. For overskuelighedens skyld er renten i eksemplet lineært fordelt. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 10\n11 Eventualaktiver og eventualforpligtelser Foreningen skal herunder give oplysninger om alle hæftelser og forpligtelser, den har påtaget sig, herunder eksempelvis pantsætninger, garantistillelser og tilbagefaldsklausuler. Nøgletal Ønsker foreningen at oplyse om nøgletal, kan det ske som i note 24 i modelregnskabet. Hvis foreningen benytter sig af en fordelingsnøgle for hæftelse og betaling m.v., der ikke er arealbaseret, skal det oplyses. Andelsværdiberegningen Det er efter andelsboligforeningslovens 6, stk. 5, et krav, at bestyrelsen som note til årsregnskabet skal oplyse andelens værdi på statusdagen, beregnet i overensstemmelse med 5 samt eventuelle vedtægtsbestemmelser om prisfastsættelsen. I modelregnskabet er der derfor indsat denne note. Andelsboligforeningsloven anviser tre forskellige metoder til beregning af andelsværdien. Foreningen skal vælge én af disse tre metoder. Metoderne afviger fra årsregnskabslovens bestemmelser, og der skal derfor foretages korrektioner til opgørelsen af foreningens egenkapital efter årsregnskabsloven for at nå frem til værdiansættelserne efter andelsboligforeningsloven. Budgettal I modelregnskabet er der i resultatopgørelsen og tilhørende noter indarbejdet budgettal for regnskabsåret. Foreningen kan desuden vælge at indarbejde budgettal for det kommende år. Det skal tydeligt fremgå, at budgettallene ikke er reviderede. På de næste sider finder du modelregnskabet. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 11\n12 MODELREGNSKAB Andelsboligforeningen Standard A Byvej København K CVR-nr Årsrapport regnskabsår Administrator: Ejendomsadministrationen Administratorgade 6, København K\n13 Foreningsoplysninger Andelsboligforeningen Standard A Beliggende: Byvej København K matr. Nr. XYZ indre by CVR-nr Bestyrelse Ulla Andersen, formand Pia Nielsen Peter Nielsen Jens Olsen Anders Petersen Administrator Ejendomsadministrationen Administratorgade 6, København K Revision Revisionsfirma Bygade København K Godkendt på foreningens generalforsamling, den / 2011 Dirigent: VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 13\n14 Administrator- og bestyrelsespåtegning Undertegnede har aflagt årsrapport for Andelsboligforeningen Standard A. Årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med årsregnskabslovens bestemmelser for regnskabsklasse A samt foreningens vedtægter. Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af foreningens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2010 samt af foreningens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar 31. december Der er efter regnskabsårets afslutning ikke indtruffet begivenheder, der væsentligt vil kunne påvirke vurderingen af foreningens finansielle stilling. Årsrapporten indstilles til generalforsamlingens godkendelse. København, den 1. marts 2011 Administrator Navn København, den 1. marts 2011 Bestyrelsen Ulla Andersen, formand Pia Nielsen Peter Nielsen Jens Olsen Anders Petersen VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 14\n15 Den uafhængige revisors påtegning Til medlemmerne i Andelsboligforeningen Standard A Vi har revideret årsregnskabet for Andelsboligforeningen Standard A for regnskabsåret 1. januar 31. december 2010, omfattende anvendt regnskabspraksis, resultatopgørelse, balance og noter. Årsregnskabet aflægges efter årsregnskabslovens bestemmelser samt foreningens vedtægter. Revisionen omfatter ikke budgettal, hvorfor vi ikke udtrykker nogen sikkerhed herom. Ledelsens ansvar for årsregnskabet. Andelsboligforeningens ledelse har ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Dette ansvar omfatter udformning, implementering og opretholdelse af interne kontroller, der er relevante for at udarbejde og aflægge et årsregnskab, der giver et retvisende billede uden væsentlig fejlinformation, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl samt valg af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne. Revisors ansvar for den udførte revision Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på baggrund af vores revision. Vi har udført vores revision i overensstemmelse med danske revisionsstandarder. Disse standarder kræver, at vi lever op til etiske krav samt planlægger og udfører revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, at årsregnskabet ikke indeholder væsentlig fejlinformation. En revision omfatter handlinger for at opnå revisionsbevis for de beløb og oplysninger, der er anført i årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurderingen af risikoen for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor interne kontroller, der er relevante for andelsboligforeningens udarbejdelse og aflæggelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at udtrykke en konklusion om andelsboligforeningens interne kontrol. En revision omfatter endvidere stillingtagen til, om den af ledelsen anvendte regnskabspraksis er passende, om de af ledelsen udøvede regnskabsmæssige skøn er rimelige samt en vurdering af den samlede præsentation af årsregnskabet. Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 15\n16 Konklusion Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af andelsboligforeningens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2010 samt af resultatet af andelsboligforeningens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar 31. december 2010 i overensstemmelse med årsregnskabsloven samt foreningens vedtægter. København, den 1. marts 2011 Revisionsfirma Revisornavn Revisor VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 16\n17 Anvendt regnskabspraksis Årsrapporten for Andelsboligforeningen Standard A er aflagt i overensstemmelse med bestemmelserne i årsregnskabslovens bestemmelser for regnskabsklasse A samt foreningens vedtægter. Formålet med årsrapporten er at give et retvisende billede af foreningens aktiviteter for regnskabsperioden, og vise, om den budgetterede og hos medlemmerne opkrævede boligafgift er tilstrækkelig. Endvidere er formålet at give oplysning om andelenes værdi, jf. lov om andelsboligforeninger og andre boligfællesskaber (andelsboligforeningsloven), 6, stk. 5. Anvendt regnskabspraksis er uændret i forhold til tidligere år. Resultatopgørelsen Opstillingsform Resultatopgørelsen er opstillet, så denne bedst viser foreningens aktivitet i det forløbne regnskabsår. De i resultatopgørelsen anførte, ureviderede budgettal for regnskabsåret er medtaget for at vise afvigelser i forhold til realiserede tal, og dermed hvorvidt de opkrævede boligafgifter i henhold til budget har været tilstrækkelige til at dække omkostningerne forbundet med de realiserede aktiviteter. Indtægter Boligafgift og lejeindtægt vedrørende regnskabsperioden indgår i resultatopgørelsen. Den del af de hos lejerne opkrævede beløb vedrørende Grundejernes Investeringsfond, der repræsenterer en bindingspligt, er modregnet i lejeindtægterne og indregnet under øvrig gæld. Indtægter fra vaskeri, ventelistegebyrer m.v. indtægtsføres i takt med administrators modtagelse af oplysninger om indbetalte indtægter. Disse indtægter er således ikke nødvendigvis periodiseret fuldt ud i regnskabsperioden. Omkostninger Omkostninger vedrørende regnskabsperioden indgår i resultatopgørelsen. Finansielle poster Finansielle indtægter og omkostninger indregnes i resultatopgørelsen med de beløb, der vedrører regnskabsperioden. Finansielle indtægter består af renter af bankindeståender. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 17\n18 Finansielle omkostninger består af regnskabsperiodens renteomkostninger og bidrag vedrørende prioritetsgæld, amortiserede kurstab og låneomkostninger fra optagelse af lån (prioritetsgæld), indeksregulering af restgælden vedrørende indekslån samt renter af bankgæld. Herudover indregnes betalinger på indgået rentesikringsaftale (renteswap). Skat af årets resultat Skat af årets resultat omfatter aktuel skat af årets forventede skattepligtige indkomst. Der indregnes ikke negativ udskudt skat (skatteaktiv) af eventuelt underskud til fremførsel, ligesom der ikke indregnes udskudt skat vedrørende ejendomsavancebeskatning ved salg af sidste udlejningslejlighed. Forslag til resultatdisponering Under resultatdisponering indgår bestyrelsens forslag til disponering af regnskabsperiodens resultat, herunder eventuelle forslag om overførsel til Andre reserver, f.eks. reservation af beløb til dækning af fremtidige vedligeholdelsesomkostninger på foreningens ejendom. Forslag om overførsel af beløb til Overført resultat mv. er alene specificeret af hensyn til at kunne vurdere, hvorvidt den opkrævede boligafgift er tilstrækkelig til at dække betalte prioritetsafdrag med fradrag af ikke likvide omkostninger (regnskabsmæssige afskrivninger, amortisering af kurstab, indeksregulering vedrørende indekslån m.v.). Balancen Materielle anlægsaktiver. Foreningens ejendom (grund og bygning) indregnes på anskaffelsestidspunktet og værdiansættes ved første indregning til kostpris. Ved efterfølgende indregninger værdiansættes foreningens ejendom til dagsværdien på balancedagen. Opskrivninger i forhold til seneste indregning føres direkte på foreningens egenkapital på en særskilt opskrivningshenlæggelse. Opskrivninger tilbageføres i det omfang, dagsværdien falder. I tilfælde hvor dagsværdien er lavere end den historiske kostpris, nedskrives ejendommen til denne lavere værdi. Den del af nedskrivningen, der ikke kan rummes i opskrivningshenlæggelsen, indregnes i resultatopgørelsen. Der afskrives ikke på foreningens ejendom. Foreningens øvrige, materielle anlægsaktiver indregnes til kostpris på anskaffelsestidspunktet, og der foretages derefter afskrivning baseret på aktivernes forventede brugstid efter følgende principper: Inventar, driftsmateriel m.v år. Tilgodehavender Tilgodehavender værdiansættes til nominel værdi. Værdien reduceres med nedskrivning til imødegåelse af tab. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 18\n19 Bindingspligt overfor Grundejernes Investeringsfond består af indestående på særskilt konto hos Grundejernes Investeringsfond med tillæg af årets indbetalingsforpligtelse. Tilgodehavendet modsvares af det under hensatte forpligtelser indregnede beløb, og virker derfor neutralt i relation til andelsværdiberegningen. Rentetilskrivningen på indeståendet føres som en særskilt post på foreningens egenkapital. Egenkapital Under foreningens egenkapital indregnes medlemmers andelsindskud. Der føres en separat konto for opskrivningshenlæggelsen vedrørende opskrivning af foreningens ejendom til dagsværdi ( reserve for opskrivning af foreningens ejendom ). Overført resultat m.v. indeholder akkumuleret resultat, tillægsværdi ved nyudstedelse af andele, ændringer i dagsværdien af finansielle sikringsinstrumenter (renteswap) samt resterende overførsel af årets resultat. Under andre reserver indregnes beløb reserveret til fremtidig vedligeholdelse samt reservation til imødegåelse af værdiforringelse af foreningens ejendom, kursreguleringer m.v. i overensstemmelse med generalforsamlingsbeslutning. I henhold til vedtægternes XX indgår de reserverede beløb ikke i beregningen af andelsværdien. Hensatte forpligtelser Forpligtelse Grundejernes Investeringsfond vedrører foreningens forpligtelse til at afholde vedligeholdelsesomkostninger i henhold til boligreguleringslovens bestemmelser. Beløbet modsvarer den under aktiver indregnede bindingspligt. Prioritetsgæld inkl. finansielle sikringsinstrumenter Prioritetsgæld indregnes ved låneoptagelsen til kostpris, svarende til det modtagne provenu efter fradrag af afholdte transaktionsomkostninger. I efterfølgende perioder værdiansættes prioritetsgælden til amortiseret kostpris svarende til den kapitaliserede værdi ved anvendelse af den effektive rente. Forskellen mellem provenuet og den nominelle værdi indregnes dermed i resultatopgørelsen over lånets løbetid, Prioritetsgælden er således værdiansat til amortiseret kostpris, der for kontantlån svarer til lånets restgæld. For obligationslån svarer amortiseret kostpris til en restgæld, der opgøres som det oprindeligt modtagne provenu ved låneoptagelsen reduceret med betalte afdrag og korrigeret for en over afdragstiden foretagen afskrivning af lånets kurstab og låneomkostninger på optagelsestidspunktet. Lån med fuld ydelsesstøtte efter lov om byfornyelse indregnes ikke i balancen, men noteoplyses under noten for prioritetsgæld i overensstemmelse med andelsboligforeningsloven. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 19\n20 Finansielle instrumenter i form af indgåede aftaler om rentesikring (renteswap) værdiansættes til kostpris på aftaletidspunktet, svarende til kr. 0. Efterfølgende indregnes renteswappen til dagsværdien på balancedagen. Årets regulering af dagsværdien på renteswappen føres direkte på egenkapitalen. Dagsværdien er opgjort af leverandøren af aftalen. Renteswappen indregnes i tilknytning til prioritetsgælden, da den anses for en integreret del af belåningen af foreningens ejendom. Værdien af renteswappen indgår i beregningen af andelsværdien. Øvrige gældsforpligtelser Øvrige gældsforpligtelser værdiansættes til nominel værdi. Hensættelse til udskudt skat Foreningens vedtægter bestemmer, at der til enhver tid skal være mindst et lejemål udlejet til et ikke-medlem. Dermed opretholdes den skattemæssige erhvervsaktivitet, hvorfor det ikke er sandsynligt, at der udløses ejendomsavancebeskatning. Der indregnes derfor ikke hensættelse til udskudt skat som følge heraf. Der indregnes heller ikke negativ udskudt skat af skattemæssigt underskud til fremførsel. Øvrige noter Nøgletal De i note 24 anførte nøgletal har til formål at give regnskabsbrugeren et bedre grundlag for at analysere foreningens økonomiske situation samt sammenligne foreningens økonomiske situation med andre foreningers økonomiske forhold. Andelsværdi Bestyrelsens forslag til andelsværdi fremgår af note 25. Andelsværdien opgøres i henhold til andelsboligforeningsloven samt vedtægternes XX. Vedtægterne bestemmer desuden i YY, at selvom der lovligt kan vedtages en højere andelsværdi, er det den på generalforsamlingen vedtagne andelsværdi, der er gældende. VEJLEDNING OM ÅRSREGNSKABER FOR ANDELSBOLIGFORENINGER, DER AFLÆGGER ÅRSREGNSKAB EFTER ÅRSREGNSKABSLOVEN 20\nAndelsboligforeningen Maltahus I. Årsrapport for 2011/12. 52. regnskabsår\nAndelsboligforeningen Maltahus I Årsrapport for 2011/12 52. regnskabsår Gyrn Lops Brandt Statsautoriserede Revisorer A/S Ved Vesterport 6, 5. sal 1612 København V Telefon 38 87 99 11 Telefax 38 87 61 04\nAndelsboligforeningen Egilshus Islands Brygge 21-23, Isafjordsgade 2-4, Njalsgade 2-22 samt Egilsgade 1-23 2300 København S CVR- nr. 26 14 86 26 Administrator: Boligexperten Administration A/S Vesterbrogade\nABF Kildehaven II. Kildehaven , 8520 Lystrup. Årsrapport for 2009/2010. (2. regnskabsår)\nKildehaven 134-172, 8520 Lystrup Årsrapport for 2009/2010 (2. regnskabsår) Vedtaget på andelsboligforeningens ordinære generalforsamling, den / 2010 dirigent INDHOLDSFORTEGNELSE Ledelsespåtegning... 3


Et kompas er en enhed , der bestemmer retning ved hjælp af en magnetiseret nål , der forvandler sig frit og altid peger mod magnetisk nord . Kompasser kan være fremstillet af forskellige materialer --- selv papir . Realiseringen af et papir kompas er der en hurtig projekt , der kræver minimal indsats og materialer , samtidig med at en god visuelt værktøj til undervisning en grundlæggende forståelse af kompasset . Omdanne en kedelig eftermiddag i en lærerig oplevelse for dig selv og dine børn ved at bruge almindelig husholdning objekter for at lave en papir kompas .\n3 2-tommer synåle\n. 3- tommer kvadrat af papir .\nHvordan man laver en Paper Compass\nmagnetisere to af de nåle ved omhyggeligt skubbe dem over magneten ( se foto ) . Gentag dette trin 30 gange for hver pind .\nFold den 3- tommer kvadrat af papir i halve. Tape en nål på hver halvdel af papiret . Sørg for øjnene af nåle og de steder på nålene er placeret direkte over for hinanden ( se foto ) . Nålen øjne vil repræsentere retning syd. De punkter, vil repræsentere nord . Mark papiret i overensstemmelse hermed med en " S " og en " N. "\nSkub den spidse ende af tredje nålen ind i ler . Placer øget side af papiret vender nedad oven på nålen , og justere sin position , indtil den er afbalanceret ( se foto ) . Din udfyldte kompas , vil Pivot som altid peger mod nord .\nEn voksen skal være til stede for opførelsen af kompasset . Ikke tillader små børn til at håndtere nåle .\nLæs mere: hvordan man opbygger en magnetventil


Brusevæg midt på væggen | INR\nBrusevæg midt på væggen\nAt montere en brusevæg midt på en væg er en god løsning, der virkelig sætter bruseren i fokus. Men dette forudsætter, at gulvafløbet er placeret korrekt. Måske er det sådan, at der før var et badekar i badeværelset, og at gulvafløbet allerede sidder lidt væk fra hjørnet. Så kan en af løsningerne på denne side fungere rigtig godt.\nForskellige typer brusevæge midt på væggen:\nWalk-in-bruser med beslag og/eller ramme\nU-bruser med vægprofil\nDen mest majestætiske løsning er de helt enkeltstående walkin-løsninger i ARC, der holdes på plads af forskellige kombinationer af beslag og rammer. Disse bruseglas i 8 mm er lavet på bestilling, og du kan få dem fra gulv til loft, hvis du ønsker det. Det, du skal tænke over, før du vælger en af disse løsninger, er gulvfaldet og placeringen af gulvafløbet. Følelsen i disse helt åbne løsninger er ekstremt luksuriøs, men ikke så hyggelig som i en mere traditionel løsning med flere glas og døre.\nARC Original ARC Frame\nEn fritstående løsning i 8 mm glas til placering midt på en væg. Den æstetiske skinne fungerer som indramning og forhindrer samtidig vandet i at løbe uden for brusekabinen. Tilpasses gratis inden for specificerede målintervaller. Tilpasses nemt efter lige præcis dine mål.\nEn fritstående opløsning i 8 mm glas fra gulv til loft til placering midt på en væg. Den æstetiske skinne fungerer som indramning og forhindrer samtidig vandet i at løbe uden for brusekabinen. Tilpasses gratis inden for specificerede målintervaller. Tilpasses nemt efter lige præcis dine mål.\nEn fritstående opløsning i 8 mm glas fra gulv til loft til placering midt på en væg. ARC er vores mest fleksible bruseserie og er velegnet til dig, der ønsker store glasoverflader og minimale detaljer. Tilpasses gratis inden for specificerede målintervaller. Tilpasses nemt efter lige præcis dine mål.\nAlle bruseløsninger fra INR er fremstillet i Sverige og af hærdet sikkerhedsglas af høj kvalitet og leveres med 15 års garanti. Dit førsteklasses valg af brusevæg.\nHvis du vil have en omsluttende følelse, når du bruser, skal du vælge LINC Monument, en såkaldt u-bruser, som er monteret midt på væggen. Kombiner gerne med bruseopbevaringen PILE i vægprofilen, så du ikke har flaskerne stående på gulvet. LINC Monument holder tæt takket være tætningslister mod gulvet og mellem dørene og kommer i 6 mm glas.\nKampagnen gælder hos alle vores forhandlere t.o.m. d. 31 januar 2022.\nSom Nordens bruserspecialist i mere end 30 år sætter vi en ære i at kunne tilbyde dig en helt unik bruseløsning.


Debat: Favrskovs friskoler slap med skrækken - denne gang\nBirgit Liin (V) medlem af Favrskov Byråd og borgmesterkandidat\ndebat Man kan let komme til at tage det frie valg inden for skoleverdenen, ældresektoren og sygehusvæsnet for givet.\nMen det er ikke naturgivent, at der findes et frit valg. Det er en tilkæmpet ret, som vi i Venstre står vagt om.\nDet har vist sig, at det frie valg er under pres fra den socialdemokratiske regering.\nSenest har Socialdemokratiet forsøgt at svinge sparekniven over friskolerne med omkring 300 mio. kr. om året.\nDet ville ramme alle landets friskoler og ville have store økonomiske konsekvenser også for vores lokale friskoler i Favrskov Kommune.\nDet var derfor en stor sejr for landets friskoler, da den socialdemokratiske regering for nylig blev tvunget til at droppe de varslede nedskæringer på landets fri- og privatskoler.\nFriskolen i Hinnerup fyldte 35 år – og det blev fejret\nMen Socialdemokratiet ændrer ikke holdning, blot fordi de lige nu ikke kunne skaffe flertal for forslaget. Det kan dukke op igen, så længe de har regeringsmagten.\nBørn og familier er ikke ens, og derfor er forskellige skoleformer en gevinst for vores samfund. Vi skal anerkende, at civilsamfundet i visse tilfælde kan levere den bedste løsning til de familier, der vælger det.\nSidste NVUI-loppemarked efter 44 år\nI Venstre i Favrskov arbejder vi også for, at vores lokale efterskoler - Frijsenborg Efterskole og Gudenaadalens Efterskole - skal fritages for at betale grundskyld.\nI forvejen er friskolerne fritaget, og der er ikke en saglig grund til at forskelsbehandle friskolerne og efterskolerne og derved lade efterskolerne bære en ekstra økonomisk byrde.\nDet var dog ikke muligt for os at komme igennem med dette synspunkt i den netop afsluttede budgetproces.\nDet er ærgerligt, men det er vigtigt at blive ved med at kæmpe for sagen - for fri-, privat- og efterskoler yder et vigtigt bidrag til vores fælles samfund, også i Favrskov.\nPubliceret 27 November 2019 16:00


Du har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: kontakt@jannjensen.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.


Vinteren bider sig fast: Så koldt bliver det\nNyheder Skrevet af Newspaq | 11.03.13 | 11:39\nVinteren har fortsat et godt greb om Danmark, og der er ingen lune og boblende forårsfornemmelser i luften, så langt prognoserne rækker.\nUgens lettere forkølede vejrmenu byder på streng nattefrost, kolde dagtimer omkring de 0 grader celsius - og snebyger, der går og kommer.\nSelvom der også bliver plads til en knivspids solskin i den meteorologiske sandwich, er der ikke meget på tallerkenen, der smager af forår.\n- Nej, særligt forårsagtigt kan man bestemt ikke sige, at det bliver. Det kolde vintervejr fortsætter hen over ugen, siger Mogens Rønnebæk fra DMI, som sidder med de friske prognoser tidligt mandag morgen.\n- Man skal nok lige klappe hesten, før man styrter ud i haveselskaberne og køber forårsblomster, tilføjer han.\nKalenderen siger mandag den 11. marts, og dermed burde vi have sagt farvel til vintermånederne og goddag til en ny årstid. Alligevel bør huer og vanter ikke være på vej i skuffen lige foreløbigt.\n- Ja, det er nok lidt usædvanligt, at vi har det så vinterligt i midten af marts. Det er forholdsvist sjældent. Men marts og april er lumske måneder, hvor man kan få lidt af hvert, siger Mogens Rønnebæk.\nSelvom man spejder lidt ud i fremtiden lader det heller ikke til, at der er et stort vejrskifte med mærkbart varmere temperaturer i horisonten.\n- Så langt prognoserne rækker, så er det fortsat koldt. Der er antydning til, at det bliver en lille smule varmere, når vi kommer hen efter næste weekend. Men det er ikke specielt forårsagtigt, som vi havde det her i midten af forrige uge, tilføjer meteorologen.\n- Foråret har lange udsigter, ser det ud til, tilføjer han.\nBornholm og Sydhavsøerne får mandag en forsmag på ugens vintervejr, men snebygerne klinger af hen ad eftermiddagen.


Forside > Solbriller > Nike > NIKE ADRENALINE M EV1113 (016)\nDer er stadig 2 NIKE ADRENALINE M EV1113 på lager\nGaranteret levering senest 6. august 2020: Bestil inden 2 timer og 18 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nRammefarve Matte Black/grey W/ Infrared M\nNIKE ADRENALINE M EV1113/016 Solbriller\nDisse solbriller er det perfekte tilbehør på stranden, på vej til kontoret eller i byen. Der er kun én ulempe: Du tiltrækker helt sikkert et par misundelige blikke. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af NIKE ADRENALINE M EV1113 i vores sortiment fra 2017, og 2018 fra Nike.\nBriller er in. Særligt populære er briller med fuldt indfattede glas, fordi du får mest brillefor dine penge. Det er ikke kun når det kommer til modstandskraft, men også nårmaterialets og designets synlighed er vigtigt. Vores Modified Rectangle minder om den rektangulære form, men adskiller sig også, som navnet antyder. De afrundede sider gør at ansigtet synes blødere. Plast stel, som disse, kombinerer holdbarhed med komfort. NIKE ADRENALINE M EV1113 sidder meget behageligt på både næsen og ørerne. Som med alle solbriller i vores butik, kan du stole på den garanteredeUV400 beskyttelse.4.2.2 Hvis den Digitale Optiker er tilgængelig


Bedste automatiserede transskription: Konvert Greek WMA filer til tekst | Sonix\nAutomatiseret transkription: Konvert Greek WMA filer til tekst\nKonvertér hurtigt din Greek WMA filer til tekst\nSonix hjælper dig med at konvertere din Greek WMA til tekst på få minutter. Borte er dagene med manuelt at transskribere din Greek WMA filer. Greek tale til tekst: Sonix er den mest nøjagtige Greek automatiseret transkription og oversættelsestjeneste.\nKonvert Greek WMA til tekst\nTusindvis af Sonix-kunder konverterer deres Greek WMA filer til tekst\nHvad er den bedste måde at konvertere Greek WMA filer til tekst?\nBrug Sonix til at konvertere Greek WMA filer til tekst\nFølg disse seks nemme trin for hurtigt og nemt at konvertere din Greek WMA filer til tekst:\nTrin 2: Upload din Greek WMA -fil\nKlik på „Upload“ i Sonix og find filen Greek WMA på din computer.\nSonix transskriberer automatisk din Greek WMA fil og konverterer den til Greek tekst.\nAlt gjort! Du har nu konverteret din Greek WMA fil til tekst!\nStart med at forbedre kvaliteten af filen Greek WMA, som du uploader til Sonix. Brug optageudstyr af høj kvalitet, optagelse i rolige omgivelser, og sørg for, at dine højttalere taler klart for at sikre, at din afskrift er så nøjagtig som muligt.\nNogen råd til den Greek WMA fil, som jeg uploader?\nJa, undlad venligst at overkomprimere eller overfiltrere lydsporet for din Greek WMA -fil. Ved at uploade en høj kvalitet version af din lyd, kan vi give dig det bedste niveau af nøjagtighed.\nKonvert Greek M4V filer til tekst\nKonvert Greek MP2 filer til tekst\nKonvert Greek MOOV filer til tekst\nKonvert Greek WMA filer til tekst med Sonix\nSonix transskriberer og oversætter automatisk dine lyd- og videofiler på over 38 sprog. Du kan nemt søge, redigere og dele dine mediefiler. Sonix bruger avancerede transskriptions- og oversættelsesalgoritmer til at konvertere din Greek WMA filer til tekst både hurtigt og præcist. Hurtig, præcis og overkommelig. Millioner af brugere fra hele verden.\nBegynd at konvertere Greek WMA filer til tekst


Koks og knas - JJJCPH.dk\nForkortelsen står for Københavns Kommunes Kaotiske Kontoriusseri, et fænomen jeg har fået så betydelig indsigt i at jeg gerne vil delagtiggøre offentligheden i mine erfaringer. Det er jo muligt at visse læsere kan berette om lignende tildragelser, så at publikum kan danne sig et realistisk billede af situationen hos de myndigheder man kan være så uheldig at komme i kontakt med. Stikordet i mit tilfælde er ældrepleje, noget der henhører under borgmester Ninna Thomsens ressort. Historien har ikke mindst været en odysssé præget af mærkelige oplevelser af sproglig art. I så høj grad at den muligvis kan bruges i universiteternes undervisning i faget retorik som afskrækkende eksempel på miserabel kommunikation.\nMen lad os begynde fra en ende af, nemlig baglæns. I slutningen af september modtog jeg en mail fra ”Københavns borgerrådgiver”. Den var underskrevet af en dame, der præsenterede sig som ”jurist”, og begyndte med dette ejendommelige udsagn: ” Borgerrådgiveren har modtaget Deres hevnendelse af 21. september 2011.” Nu findes der som bekendt noget der hedder Retskrivningsordbogen. Slår man op i den, vil man erfare at et ord af dette udseende ikke findes på dansk. Og man behøver såmænd ikke engang at umage sig op fra sin kontorstol og gå hen til bogreolen, for ordbogen eksisterer i en elektronisk udgave på internettet. Endelig har man jo den mulighed, hvis man ikke behersker sit modersmål i alle detaljer, at slå computerens stavekontrol til. Det ville også have kunnet hjælpe her. Som aktiv sprogforsker og publicist gennem et halvt århundrede har jeg et ganske godt øje for sproglige problemer af meget forskellige slags. I dette tilfælde lyder diagnosen simpelthen på intellektuel dovenskab.\nLængere nede i skrivelsen optræder endnu en ejendommelighed: ”Hvis ikke jeg hører fra Dem inden 4 uger, foretager jeg mig ikke yderligere.” Fortsættelsen lyder: ”Jeg foretager ikke yderligere medmindre du retter henvendelse på ny.”\nDen indholdsmæsige forskel mellem de to sætninger kan være svær at få øje på; men den grammatiske er tydelig nok. Det ene øjeblik er den totalt ubekendte dame Des med mig, det næste dus. Hos min yndlingsforfatter Vergil optræder i hans store værk Æneiden en dronning, der dør af ulykkelig kærlighed til hovedpersonen Æneas. Han tiltaler hende konsekvent som Dido. Måske er det noget lignende der har foresvævet skrivelsens ophavskvinde. Som tydeligt nok ikke er nogen ørn til at udtrykke sig skriftligt; men så har hun sikkert andre gode egenskaber: ”Jeg forventer at blive jurist juli 2010, tidl. socialrådgiver. Jeg er god til at lave mad også under primitive forhold, jeg er et fleksibelt, varmt og imødekommende menneske.” Der hentydes til at hun i mellemtiden har bestået en bachelor-eksamen i faget. Titlen jurist er åbenbart ikke beskyttet og derfor ikke forbeholdt cand.jur.’er. Det skulle man ellers tro ud fra den definition der optræder i Den Danske Ordbog (som også findes på nettet): ”person som har en universitetsuddannelse i jura, og som arbejder med juridiske spørgsmål, fx som advokat eller dommer, eller i et ministerium, akademisk grad: cand.jur.” Nå, fred være med hende\nForhistorien er ganske kuriøs og lærerig. Den minder stærkt om en kriminalnovelle. Sådanne historier kan være ret underholdende at læse, men er det i noget mindre grad når man selv er inddraget. Det hele startede med at jeg for cirka to år siden pludselig blev indlagt på et hospital, fordi jeg var faldet halvvejs bevidstløs om på gaden. På sygehuset lå jeg i lang tid med enorme smerter, som blev dulmet med en masse medicin. Lægerne kunne ikke stille nogen diagnose ud over at det var en ”ukendt virus”. Lidt fastere grund under fødderne fik jeg, da en udenlandsk efterretningsofficer, som jeg kender i anden sammenhæng, fastslog at det nok drejede sig om hundegalskab (rabies), en sygdom som han er stødt på under sine besøg i diverse nærorientalske fangelejre. Eftersom tilfældet brød ud kun to måneder efter mit seneste besøg i Tyrkiet, hvor denne sygdom langtfra er ukendt, omend den som så meget andet dér i landet helst ikke skal omtales offentligt, virkede det ikke ganske usandsynligt. En medicinsk professor fra Københavns Universitet, som jeg også har kontakt med, påstår imidlertid at det kan der ikke være tale om. Lige nu kan det sådan set også være ligegyldigt. For en skønne dag forsvandt sygdommen pludselig fra det ene øjeblik til det andet. Jeg har ganske vist ikke fået min førlighed tilbage og kan derfor kun bevæge mig i kørestol. Men udskrevet blev jeg altså, og dermed begyndte et nyt kapitel i mit lange liv (man er 71 år gammel).\nJeg blev i ambulance 4. oktober 2010 kørt til et plejehjem på Vesterbro. I forvejen var min hidtidige lejlighed blevet tømt og møblerne installeret dér. Rydningen skulle egentlig have været overvåget af en kommunal medarbejder (socialrådgiver), men blev det ikke. Denne tjenstlige forsømmelse har afstedkommet en langstrakt misere, som nu har varet i et helt år. Hvis den pågældende havde opfyldt sit løfte, ville artiklen her aldrig have set dagens lys.\nOmend jeg endnu havde lammelser i det meste af kroppen og derfor var konstant sengeliggende, havde jeg dog ikke svært ved at registrere at noget var galt: Mit arkivskab var forsvundet. Til gengæld var der opstillet et andet af samme format, men i en anden farve. Hvad værre var: mit eget skab indeholdt en masse papirer (trykte ting, manuskriipter, notater, personlige breve), hvorimod det nye var helt tomt. Jeg formodede at der var sket en banal forveksling og bad derfor de to tilstedeværende kvindelige medarbejdere om at bringe sagen i orden. Det lod de ikke til at være særlig villige til, i hvert fald skete der ingenting de næste par uger. Et yderligere moment indtraf dog da min 19-årige søn opdagede en flyttekasse som helt klart heller ikke tilhørte mig: øverst i den lå en pakke cigaretter. Hverken han eller jeg ryger, så det havde vi ikke megen fornøjelse af. Men der lå også andet, herunder fem brugte recepter, som indeholdt både ejerens personnummer og navnet på hans læge. Derefter var det en smal sag at få identificeret personen og hans nuværende adresse, som er et plejehjem på Nørrebro. Dette meddelte jeg de ovennævnte medarbejdere og bad dem sørge for at han sit habengut i hænde, dog igen uden nogen reaktion fra deres side.\nPå det tidspunkt havde mit eget plejehjem ingen ledelse, idet forstanderen var forsvundet fra sit job efter kun fire måneders ansættelse. Der var følgelig ikke rigtigt nogen jeg kunne få til at ordne sagen. Derfor så jeg mig nødsaget til at gå til toppen alias ovennævnte borgmester. Det manglende arkivskab er især et problem, fordi jeg er kommet godt i gang med mit videnskabelige arbejde. Jeg har fået trykt to engelsksprogede artikler i dels et amerikansk, dels et dansk papirtidsskrift. Et amerikansk internettidsskrift har også antaget en tekst. Jeg har artikler liggende til bedømmelse i Sverige, Holland og Belgien, så jeg er efterhånden ved at indhente det år jeg spildte på diverse hospitaler.\nEn tidlig reaktion på min ubehagelige situation udmøntedes i følgende skrivelse, som jeg gengiver i dens helhed (med et par kursiverede fremhævelser), fordi også den er ret oplysende hvad angår kommunal sprogbrug:\n”Tak for din henvendelse til Sundheds- og Omsorgsborgmesterens kontor, hvor du klagede over at det arkivskab, der var med i dit flyttelæs, da du flyttede ind på Absalonhus, er blevet fjernet fra din bolig. Efterfølgende har du telefonisk også redegjort for din klage overfor mig. Senest har vi talt sammen i telefonen den 10.1.2011.\nJeg har undersøgt sagen, og har konstateret at det er efter aftale med dig, at personale på Absalonhus har fjernet arkivskabet fra din bolig. Det fremgår af plejehjemmets dokumentation, at du ønskede, at arkivskabet blev fjernet, inden du begyndte at tømme dine flyttekasser. Du tog imod personalets tilbud om hjælp til at fjerne skabet. Dette skete den 25.10. 2010. Arkivskabet blev stillet til storskrald.\nJeg skal gøre opmærksom på, at du har mulighed for at klage til Københavns Kommunes borgerrådgiver. Borgerrådgiveren kan udtale sig i sager, der vedrører kommunens sagsbehandling og udførelsen af praktiske opgaver. Borgerrådgiveren kan også hjælpe dig videre i klagesystemet.\nTitlen lokalområdechef lyder imponerende. Sådan set kunne paven i Rom smykke sig med den, og så er Vesterbro endda ni gange så stort et område som Vatikanstaten. Hvordan man kvalificerer sig til et sådant job, og hvilke beføjelser det er udstyret med, står mig ikke ganske klart, for ordet mangler i DDO. Men almindelig sund fornuft og omhu hører åbenbart ikke med til adgangskravene, for så ville den pågældende aldrig have kunnet formulere sig som i brevets andet afsnit. En løgn kan i sagens natur ikke dokumenteres, og brevet indeholder da heller ingen antydning af hvad den hævdede dokumentation skulle bestå i. Og løgn er det naturligvis at jeg skulle have beordret et fremmed menneskes ejendom destrueret. Såsnart jeg havde fundet ud af den pågældendes identitet, anmodede jeg tværtimod om at skabet og hans øvrige ejendele blev sendt ud til ham i taxa: men det ønskede man ikke at gøre. Muligvis fordi der derved ville komme opmærksomhed på sagen.\nFor nu at afslutte denne del af historien, så foreligger der en skriftlig tilståelse fra to kommunale medarbejderes side om at de har destrueret et møbel tilhørende en beboer på et andet plejehjem. Dermed er vi ovre i det kriminelle, nemlig en kombination af tyveri og hærværk. Den slags kunne godt give anledning til en vis selvransagelse hos myndighederne. Er byens menige borgere tjent med at kunne blive udsat for den slags? Og hvad skal man gøre for at undgå gentagelser?\nSagen har efterhånden affødt en række skrivelser, som jeg har bedt om aktindsigt i. På kommunalesisk hedder det ”agtindsigt”, det lyder ligesom lidt finere. En sådan anmodning skal efterkommes inden ti dage. Det blev den hverken halvt eller helt; så da tidsfristen var overskredet, fremsendte jeg en forespørgsel om hvornår jeg kunne forvente at se papirerne. Spørgsmålet affødte 2. maj et svar fra borgmesteren selv, der indeholdt denne passus: ”Forvaltningen beklager, at du ikke har modtaget materialet inden fristen, og at du ikke er blevet oplyst om, hvornår du kunne forvente at modtage det. Forsinkelsen skyldes dels påskeferien og dels at dokumenterne indsamles fra tre forskellige it-systemer og kontorer”.\nPåsken er som bekendt en labil højtid. I år faldt Skærtorsdag på den 21. april, dvs. et par dage efter at tidsfristen var udløbet. I disse pluralistiske tider er det selvfølgelig muligt at man på Rådhuset fejrer både den normale påske, den ortodokse samt den jødiske, ellers er det svært at se hvordan tre danske helligdage skulle kunne gribe forstyrrende ind i en normal sagsbehandling. Fra Anden Påskedag gik der altså yderligere en uge inden hun fik strikket denne søforklaring sammen.\nNinna Thomsen har – på det offentliges regning – modtaget for 29.000 kroner medietræning. ”Det dokumenterer et bilag, som Ritzau har fået aktindsigt i. Ninna Thomsen selv mener ikke, at hun gør noget forkert. ’Jeg står fuldt ud ved, at jeg har brugt penge på medietræning. Det er min første periode som borgmester, og jeg er politisk chef for 10.000 ansatte. Derfor er det væsentligt, at jeg kan kommunikere klart som både politiker og deres chef,’ siger Ninna Thomsen.”\nDe penge kunne have været brugt bedre. Når man vil producere en søforklaring, er det uklogt at nøjes med irrelevante påstande og argumenter. Og træningen har åbenbart ikke indbefattet et kursus i dansk grammatik. På borgmesterens hjemmeside kan man læse at ”Jeg er ikke vokset op i en speciel politisk familie”. Næsten alle mennesker er vokset op i en speciel familie, så mon ikke meningen skal være: en specielt politisk familie, dvs. at det første ord skal opfattes om adverbium, ikke som adjektiv?\nMen omsider dukkede papirerne da op. Derved fik jeg kendskab til et dokument jeg ikke anede eksistensen af. Også det fortjener at blive draget frem i lyset.\nEn dag fik jeg besøg af en mandsperson, der præsenterede sig som husets tilknyttede læge, psykiater, og meddelte at han regelmæssigt tog en runde på de københavnske plejehjem for at hilse på nye beboere.\nVi sludrede en halv snes minutter om vind og vejr samt fælles bekendte. Jeg fortalte om nogle hallucinationer, som de smertestillende midler havde fremkaldt, og spurgte om dette fænomen var beskrevet videnskabeligt, for jeg kunne godt tænke mig at læse noget om det.\n”Så absolut,” sagde han. ”Det omtales i hver eneste elementære lærebog i lægekundskab. Det skyldes at du er blevet gammel, så skifter væskebalancen i hjernen.” Han nævnte et par procentsatser, som jeg har lykkeligt glemt.\nEt par uger efter dukkede han op igen.\n”Hvordan går det med hallucinationerne?” spurgte han.\n”De er stort set forsvundet. Siden sidst har der kun været ét tilfælde: men det forekommer mig til gengæld meget interessant fra et videnskabeligt synspunkt.”\n”Jeg sad forrige mandag og så tysk fjernsyn. Bagefter skiftede jeg over til ZDF’s tekst-TV, og der læste jeg en meddelelse om at ’ved gårsdagens borgmestervalg i Flensburg fik SSW 52,4 pct. af stemmerne. Dermed er partiets formand, Simon Faber, sikker på en borgmesterplads.’ SSW er det dansksindede parti. ”Da jeg lidt senere tændte for fjernsynet igen for at se hvordan det var gået med SPD og CDU, var meddelelsen forsvundet.”\n”Ganske naturligt. Hallucinationer varer jo ikke evigt. Den ude på Hvidovre der strakte sig over flere døgn og var affattet på et ukendt sprog, er så absolut et særtilfælde. Procenttallet er jo urealistisk stort. Det burde straks have advaret dig.”\n”Det gjorde det sådan set også. Men hvad der især generer mig er udtrykket ’gårsdagens valg’. Den slags folkeafstemninger finder i Tyskland altid sted på en søndag, så udtrykket passer perfekt. Hvis meddelelsen var fremkommet på en tirsdag eller senere i ugens løb, ville jeg straks have anet at den var et falsum; men nu lod jeg mig altså narre.”\n”Det må skyldes et tilfælde. Der er trods alt kun syv dage i en uge, så sandsynligheden for at en hallucination rammer plet er stor.”\nSidenhen har jeg haft lejlighed til at gennemlæse hans komprimerede referat af vore samtaler.\nSærdeles munter læsning. Sin egen vandprocentfortælling har han totalt ignoreret. Til gengæld hedder det: ”Jeg forklarer, at der er mulighed for at behandle på den slags hallucinationer. Man kan f.eks. behandle med Exelon. Stikker det dybere på [= må?] vi prøve neuroleptika.”\nSom det ses, kan manden hverken stave eller sætte kommaer; men det må jo blive hans sag. Fortsættelsen lyder: ”Bagved dette virker han nok lidt demenspræget og lidt paranoid i hele sin adfærd.” (Mine fremhævelser.)\nHele sin adfærd er et ret kategorisk udsagn, fremsat af en mand der har haft to gange ti minutter til at studere hele min adfærd. Adverbiet nok antyder i denne sammenhæng at han ikke er helt sikker i sin sag, men gerne ser sin opfattelse bekræftet – dog af hvem? Han er jo den øverste ekspertise på området – Gud bedre det.\nKonklusion oven på ganske tyve minutters samtale: ”Han har en paranoid schizofreni, som har varet en del år (atter: min fremhævelse). Han taler ikke om hallucinationer i dag, og jeg mener ikke, at der er noget jeg kan behandle på.. Jeg vil prøve at bevare den gode kontakt, så der er en mulighed for at gribe ind medicinsk, hvis lejlighed byder. Men ellers må man leve med det, som det er. – Han virker ikke forpint af sine paranoide ideer. Men jeg finder, at det afslører et stort mindreværd, for der er pral og noget storladent i beskrivelserne.” Adjektivet storladen kender jeg kun fra sangen om Kong Christian. Dér er det anvendt positivt; men det er det nok ikke her. DDO angiver to betydninger: 1. som virker storslået, voldsom, monumental, imponerende el.lign.; som gør et stærkt indtryk 2. gavmild; generøs.\nI en dansk avis læste jeg en notits om valget i Flensborg. Den var stort set identisk med ovenomtalte ”hallucination”, idet dog journalisten efter de 54,2 pct. havde følt sig foranlediget til at tilføje: ”mere end CDU og SPD og De Grønne tilsammen”. Enhver der har beskæftiget sig med den højere matematik vil vide at 54 > 46, så tilføjelsen er indholdstom. Siden min grønne ungdom – det er perioden lige før den røde ditto – har jeg fået tudet ørene fulde af at jeg er i besiddelse af noget der blandt venner hedder ”fotografisk hukommelse”. Den vedrører især talstørrelser. Hvis nogen blandt læserne skulle ønske at vide hvad nummeret på min første checkkonto var i 1958, vil jeg straks være i stand til at oplyse at det var 88121. Som en ekstra service kan jeg tilføje at det året efter blev ændret til 108990.\nOm en psykiater der ikke kan skelne mellem fotografisk hukommelse og lettere demens samt skizofreni, kan man konstatere at den mand har forfejlet sit kald og må være født til noget større. Han ville meget bedre kunne udfolde sine talenter hvis han søgte over i en anden branche, fx som pauseklovn i et provinscirkus. Det kræver kun at han anskaffer sig en lille harmonika (den slags har vistnok et særligt navn, som jeg desværre ikke kan komme i tanke om) og et par passende sko, fx str. 75.\nDerfor et godt råd. Alle beboere på plejehjem i København der har ham som lægelig observatør burde tage at gå i mine fodspor, dvs. anmode om aktindsigt. Det kan man få fornøjelig læsning ud af i adskillige stunder. Hans navns initialer er de samme som bogstaverne på biler fra Hansestadt Bremen.\nDet med den gode kontakt har det knebet lidt med. Jeg har i hvert fald ikke set noget til ham siden da. Ikke noget større savn.\nSagen om de to arkivskabe har som sagt været helt oppe på borgmesterplan. Da jeg ikke kunne få plejehjemmets personale til at bringe mit skab til veje, skrev jeg nemlig til borgmester Ninna Thomsen (SF), der har med ældrepleje at gøre. Og jeg fik da også et svar. Det lød sådan:\nJeg vil gerne kvitterer for din henvendelse til sundheds- og omsorgsborgmester Ninna Thomsen. Vi undersøger din henvendelse, og du vil modtage svar hurtigst muligt.\nSamme halvvejs anonyme Rikke er således heller ikke nogen ørn til at stave. Måske er det ligefrem en forudsætning for at kunne virke i kommunalt regi at man ikke behersker dansk?\nSvaret bestod i følgende skrivelse\n”Til Jens Juhl Jensen,\nPå vegne af sundheds- og omsorgsborgmester Ninna Thomsen bekæfter jeg at have modtaget din e-mail af 9. maj 2011.\nAnders Solbjerg Sørensen\nHam her har i modsætning til den tidligere omtalte ”jurist” tydeligt nok sin embedseksamen på plads. Neologismen ”bekæfter” smager nærmest af en freudiansk fortalelse. Den kunne også have været opfanget af en mekanisk stavekontrol. Til gengæld bygger hans ræsonnement på en falsk præmis, hvad der ikke er så smart i juridisk sammenhæng. For min forudgående mail indeholdt så absolut nye oplysninger, først og fremmest den anden bestjålne plejehjemsbeboers identitet. Hele min skrivelse kommer her:\nKære Ninna Thomsen,\nI denne verden er der som bekendt tre slags mennesker: dem der kan tælle til én, og dem der kan tælle til to. Dit brev af 2.-3. maj d.å. viser tydeligt at du hører hjemme i førstnævnte kategori. Der er ikke tale om ét stjålent arkivskab, men om to. Det ene, som er gråt, tilhørende mig, det andet (hvidt) tilhørende:\nDet ville være rimeligt, finder jeg, hvis du ville erstatte ham det formuetab han har lidt ved at to af dine medarbejdere ifølge deres egen tilståelse har stjålet og destrueret det ham tilhørende skab med samt indhold.\nI det hele taget finder jeg at din optræden i denne sag er så besynderlig at hele din embedsførelse fortjener en nærmere granskning. Lige fra hendes skoletid til hendes død var jeg en meget nær ven af din partifælle borgmester Charlotte Ammundsen. Hun ville vende sig i sin grav hvis hun erfarede at denne ansvarsfulde post nu er blevet overtaget af en inkompetent nar.\nOgså i en anden henseende foregår der ejendommelige ting inden for dit ressort. Jeg modtog fornylig en mail fra organisationen Ergenekon, om hvilken der foreligger en udmærket bog skrevet af Jyllands-Postens korrespondent i Istanbul. Skrivelsen viste ved sin blotte eksistens at folkene dernede er klar over at jeg kan læse tyrkisk, netop har fået installeret internetadgang (hvilket jeg aldrig har haft før), samt at de kender min e-mail-adresse. Denne tredobbelte viden kan de kun have fået fra en medarbejder på Absalonhus. Derfor er spørgsmålet om de to tyvekællingers tvivlsomme nationale identitet aldeles ikke betydningsløst. Tværtimod egner dette forhold sig udmærket til at blive indlagt i en kriminalroman, ligesom det sikkert også ville kunne interessere institutionen MIT.\nTil slut vil jeg understrege at sagen altså på ingen måde er endt med dit ovennævnte brev. Meget mod min vilje skal jeg nu til at spilde tid på at udarbejde en detaljeret pressemeddelelse, som sikkert vil få en og anden af mine journalistkolleger til at tage affæren under nærmere behandling.\nMed akrostisk hilsen,\nJens Juhl Jensen”\nOgså Ninna Thomsen har en fuldført universitetsuddannelse bag sig (hun er cand.scient.pol.). Den har dog ikke indbefattet et kursus i skriftligt dansk. På hendes hjemmeside kan man om den respekterede politikerkollega Thyra Frank, nu fhv. formand for Ældrekommissionen, læse følgende:\n”Kommissionens arbejde med at give bud på fremtidens ældrepleje er meget vigtigt og yderst tiltrængt. Derfor ærgrer det mig, at der nu kan stilles spørgsmål ved formandens uvildighed og kommissionens politiske uafhængighed. Det er helt centralt, at ældrekommissionen ikke er politisk styret, og derfor skal Thyra Frank ikke være formand. Når hun nu siger, at hun vil være folketingspolitiker, må hun forsøge at påvirke ældrearbejdet af politisk vej - ikke som formand for en uvildig kommission.” Det hedder nu altså ad for at blive ved det sproglige.\nAt en borgmester har lyst til at blande sig i sammensætningen af en kommission, der har til opgave at se hendes egen forvaltning efter i sømmene, kan måske ikke undre, og hun har altså fået sin vilje. Men sommetider er det klogt at lægge bånd på sine lyster. Og klogskab er ikke just hvad der præger hendes og hendes medarbejderes adfærd. Det at de ikke kan udtrykke sig på korrekt dansk, er såmænd ikke så slemt. Det hører hjemme i småtingsafdelingen. At man på flere forskellige niveauer ihærdigt prøver at dække over kriminelle kommunalt ansatte, er betydeligt værre. Det kan kun opfattes om kammerateri.til skade for byens borgere.\nFor en snes år siden udgav Ninna Thomsen en rapport om ”Forebyggelse af ensomhed / kedsomhed hos gamle”. Hendes adfærd som politiker kan opfattes om et vellykket forøg på at forebygge kedsomhed. Det er vist også det bedste der kan siges om den.\nEt af H. C. Andersens eventyr hedder ”Hun duede ikke”. Det er en ret sørgelig historie. Hvad der foregår på Københavns Rådhus virker nærmest som en disney-ficeret version af denne fortælling.\nDer er to år til næste BR-valg. Alligevel kan der godt allerede nu drages følgende konklusion af den skildrede sagsbehandling i form af endnu et godt råd: er man plejehjemsbeboer i København eller pårørende til en sådan, kan man til den tid foretage sig noget fornuftigere end at spilde sin stemme på Ninna Thomsen (SF).


Nogle amerikanske værdier kan styrke fælles sikkerhed - (PRESSEN) - Trykt i Information 21. juni 1991\nTrykt i Information 21. juni 1991\nNogle amerikanske værdier kan styrke fælles sikkerhed\nFor netop tyve år siden gav en dommer i sagen om Pentagon-rapporten CSCE-landene et værdifuldt forbillede.\nJagten efter værdier, som skal præge det nye europæisk-atlantiske samfund fra Vancouver til Vladivostok, er med den amerikanske udenrigsministers dristige tale i Berlin indledt for alvor. Hans vision er, at frihedsbegreberne, som blev plantet i det amerikanske samfund, har sat så pragtfulde blomster, at de udgør værdier, som er universelle.\nMellem værdierne, som han åbenbart havde i tanke, er pressefriheden. Baker foreslog, at der indkaldes til et særligt CSCE-møde, som skal behandle "støtte til frie medier".\nOpfordringen vil næppe være kontroversiel. Som led i demokratiets fremskridt i hele CSCE-området hyldes pressefriheden nu generelt – selv i Sovjetunionen, hvor kommunistpartiets faktiske kontrol med de førende massemedier ellers er blevet strammet alvorligt. Men netop en indsats via CSCE kan tilføje "støtte til frie medier" en dimension, som vil udfordre forældede og farlige holdninger i hele området.\nSelve sjælen i Helsinki-processen er jo, at man skal udvikle foranstaltninger, som kan styrke nationernes sikkerhed. Hvorfor ikke se nærmere på, hvordan en fri presse kan blive en sikkerheds- og tillidsskabende faktor på det militære område?\nNATO diskutabel læremester\nTanken kan allerede spores indirekte i erklæringen om "partnerskab med lande i Central- og Østeuropa" fra NATO’s nylige udenrigsministermøde i København. Et af initiativerne er "en gradvis udvidelse af NATO’s informationsprogrammer i området, støtte til diskussion af sikkerhedsspørgsmål i en demokratisk sammenhæng i disse lande" og invitationer til politikere, undervisere, pressefolk og ungdomsledere, så de kan besøge NATO’s hovedkvarter.\nDet er en god start. Men det er vist ikke helt i den frie presses ånd, at NATO skal være den eneste læremester for journalister, som vil beskæftige sig med sikkerhedspolitik. Hvis hukommelsen ikke bedrager, er det ikke længe siden, at en del folk i NATO’s hovedkvarter rasede imod journalister, når de udfordrede organisationens politik.\nForhåbentlig vil en indsats i CSCE lægge større vægt på netop amerikanske værdier indenfor dette felt. I den pressetradition, som hyldes i USA, er den frie presse en vagthund, der er absolut uafhængig i forhold til staten og f.eks. militære magtkoncentrationer.\nNår vi skal lidt nærmere ind på de forbilledlige værdier, kan der hentes betydelig inspiration i en skelsættende begivenhed, som netop i disse dage mindes af nogle amerikanske medier. Nemlig 20-års dagen for Pentagon-rapportens offentliggørelse. Eller mere konkret: 20-året for et sviende nederlag, som den daværende administration led ved domstolene, da den ville stoppe offentliggørelse.\nAffæren startede for 24 år siden, også i midten af juni, da en ung embedsmand i Pentagon, Leslie Gelb, af forsvarsminister Robert McNamara fik 100 spørgsmål om Vietnam-krigen. De kunne ikke besvares uden omfattende undersøgelse i arkiverne, og resultatet blev 47 bind, som belyste krigen kronologisk ved hjælp af ofte tophemmelige dokumenter. En projektmedarbejder, Daniel Ellsberg, vendte sig senere mod krigen, fotokopierede hele samlingen og udleverede størstedelen til New York Times.\nMaterialet var politisk sprængstof, fordi det afslørede årtiers bedrag af befolkningen. Søndag den 13. juni 1971 indledte New York Times en artikelserie, som tre dage efter blev stoppet af de første forbud mod offentliggørelse, som en domstol i USA nogensinde havde udstedt.\nI forfatningens første tillægsartikel er det bestemt, at "Kongressen skal ikke lave nogen lov, som (…) begrænser ytringens eller pressens frihed (…)". Dommere i både Washington og New York omstødte med henvisning til pressefriheden forbudet, og den 30. juni erklærede Højesteret, at deres kendelser skulle stå ved magt.\nNixon-administrationen havde argumenteret med, at USA’s nationale sikkerhed ville lide ubodelig skade, hvis det hemmelige materiale blev offentliggjort. Udødelige, forhåbentlig, er de ord, som dommer Gurfein i New York begrundede sin kendelse med:\n"Nationens sikkerhed ligger ikke kun ved fæstningsværkerne. Sikkerhed ligger også i værdien af vore frie institutioner. En krakilsk presse, en genstridig presse, en allestedsnærværende presse må udholdes af de med myndighed, så endnu større værdier om ytringsfrihed og folkets ret til viden kan bevares (…) Det er i sidste end ikke kun lederskribentens mening eller columnistens, som beskyttes af den første tillægsartikel. Det er den frie strøm af information, så offentligheden kan være informeret om regeringen og dens handlinger".\n"Dette er vanskelige tider. Der er ingen større sikkerhedsventil for utilfredshed og kynisme om regeringens anliggender end ytringsfriheden i enhver form. Dette har været vore institutioners genialitet igennem hele vor historie. Det har været alle vore præsidenters trosbekendelse. Det er et af de markante træk ved vort nationale liv, som udskiller os fra andre nationer med forskellige regeringsformer".\nDenne tolkning af forfatningen, som blev fulgt op med lignende kendelser, gav mulighed for kritisk journalistik, som ikke kunne forhindres med henvisning til "den nationale sikkerhed". Det var en skelsættende begivenhed i USA’s historie, som styrkede pressen afgørende i vagthundens rolle.\nTyve år efter har daværende redaktør ved New York Times, Abe Rosenthal, givet redaktører dette råd: "Hvis I inderst inde ved, at informationer, som er hemmeligt-stemplede, er nødvendige for at offentligheden kan forstå, hvor regeringen er på vej hen, eller har været, så er der kun ét svar på spørgsmålet, som dengang blev stillet os: ’Hvordan kan I trykke dette?’. Svaret er: ’Hvordan kan vi lade være?’.\nDommer Gurfeins ord giver udtryk for værdier, som ikke har vundet rodfæste i resten af CSCE-området, end ikke i Vesteuropa.\nStorbritanniens Official Secrets Act er et særligt ondartet eksempel, som truer journalister med straf, hvis de offentliggør informationer af sikkerhedspolitisk betydning uden regeringens godkendelse. Som den tidligere redaktør af The Sunday Times, Harold Evans, nyligt har påpeget, kunne amerikanske medier aldrig have afsløret Watergate, hvis de havde arbejdet under britisk lov.\nEuropæerne hænger endnu fast i en raison d’etat, der beskytter informationer, som staten vil hemmeligholde. Ytringsfriheden i Europa er stadig en ret til fri luftning af meninger – ikke en ret til informationer, som giver ytringerne indhold. Amerikanerne tror derimod på folkets suverænitet, og derfor har folket en næsten ubegrænset ret til indsigt i statens anliggender.\nTalrige er de politisk udnævnte amerikanske top-embedsmænd, som har beklaget, at hemmeligheder slipper ud. Den frie presse kan være satans besværlig. Men spørgsmålet, som Baker bør stille, er: Vil USA’s sikkerhed, alle CSCE-nationernes sikkerhed, ikke være større, hvis pressen overalt er lige så satans besværlig?\nØverst på dagsordenen i arbejdet med rustningskontrol står "åbenhed" og "gennemskuelighed". Det er målsætningerne, som skal styrke staternes og de militære apparaters gensidige tillid.\nMen vil det ikke være bedre, hvis en fri presse overalt kan være en vagthund mod militarister og skumle planer?\nHar den kolde krigs død ikke fjernet en af de største undskyldninger for statens ret til hemmeligholdelse?\nOg er det ikke på tide, at værdierne fra det gamle Europa, som er blomstret i USA, kommer hjem?\nSelvom svaret blot er delvist ja, forestår et omfattende arbejde med revision af love og holdninger, indførelse af offentlighed i forvaltningen efter amerikansk forbillede, så folket kan blive suverænt også i forhold til sikkerhedspolitikken.\nI øvrigt bør Bush-administrationen nok selv overveje, hvorvidt dens forsøg på styring af medierne under Golf-krigen er i overensstemmelse med værdierne i Gurfeins kendelse.


Budget i projektstyring - e-conomic forum\nBudget i projektstyring\nVi bruger med stor fornøjelse e-conomic projektstyring, men vi mangler en væsentlig ting i dette system.\nVi ville gerne kunne oprette et bugdet i projektstyringen, så man kan følge dette måned for måned.\nEr der nogle andre der har samme synspunkt.\nspurgt 2 Aug, 2010 i Forslag » Projektstyring af bisse (150 points)\nDette er et ønske vi høre en gang i mellem - vi har også tidligere haft en form for budgetopfølgning, men det har desværre vist sig at det ikke helt er så nemt og lave noget alle kan bruge, da der typisk er forskellige parametre folk vil ind og kigge på, og holde øje med. Derfor har vi desværre ikke en løsning, og ikke en gang en løsning der ligger på tegnebrættet.\nVi hører selvfølgelig gerne ind til specifikke behov og om hvad man gerne vil se, så har vi noget mere konkret vi kan gå videre med, når vi gennemgår om dette skal være muligt.\nbesvaret 20 Feb, 2012 Forslag af Steffen E (151,510 points)\nVi er en virksomhed der arbejder med projekter. Ved hver månedsafslutning har vi brug for en opgørelse af "varer i arbejde". Da vi bogføringsmæssigt anvender "produktionsprincippet" hvor vi skal indtægtsføre den færdiggjorte del af salgsprisen, har vi brug for, at kunne sammenholde budget og nuværende kostpris, så en færdiggørelsesgrad kan udregnes. Giver det mening?\nkommenteret 13 Mar, 2013 Forslag af Jens Overgaard (170 points)\nJeg tilslutter mig og stemmer for. Det er noget flere efterlyser.\nkommenteret 18 Dec, 2014 Forslag af flexsus (650 points)\nVi (Fornax A/S) har et velfungerende regnearksbaseret system der bruger data fra e-conomic til budget og opfølgning, samt udregning af varer i arbejde til brug ved månedsraporteringer. Det ville ønskeligt om tilsvarende funktioner kunne være en del af e-conomic. Andre der fører regnskab efter produktionsprincippet må have meget lignende behov.\nbesvaret 18 Dec, 2014 Forslag af Jens Overgaard (170 points)


Højesteret Opgørelse af rådighedsløn\nOpgørelse af rådighedsløn\nSag 87/2016 og sag 88/2016\nDomme afsagt den 9. februar 2017\nTillæg for deltagelse i vagtordninger hos DSB skulle ikke medregnes i opgørelsen af rådighedslønnen til to tjenestemandsansatte, der var blevet afskediget som følge af stillingsnedlæggelse.\nA blev den 15. februar 2009 ansat som undersøgelsesleder hos DSB. Den 1. maj 2009 indtrådte han i en vagtordning til afklaring af sikkerhedsmæssige hændelser. B var ansat som sektorchef hos DSB og valgte selv den 1. januar 2008 at indtræde i en vagtordning, som havde til formål at sikre optimal drift med hensyn til levering af brændstof mv. Vagtordningerne dækkede henholdsvis i alle døgnets timer og i alle døgnets timer uden for almindelig arbejdstid. Rådighedsvagterne blev aflønnet med et årligt grundbeløb, som blev fordelt ligeligt mellem deltagerne i vagten. Deltagelse i den rådighedsvagt, som B indgik i, kunne efter aftalen om vagtordningen opsiges individuelt over for den enkelte medarbejder. DSB opsagde A og B fra deres stillinger den 21. marts 2013.\nDet fremgår af tjenestemandslovens § 32, stk. 1, at en tjenestemand, der afskediges som følge af stillingsnedlæggelse, bevarer sin hidtidige løn i tre år (rådighedsløn). Spørgsmålet var, om løntillægget for As og Bs deltagelse i vagtordningen skulle medregnes ved opgørelsen af rådighedslønnen.\nHøjesteret udtalte, at der ikke var grundlag for at antage, at en tjenestemand, der gik på rådighedsløn som følge af stillingsnedlæggelse, skulle stilles bedre med hensyn til aflønning end den tjenestemand, der pålægges at overtage en anden passende stilling. Udtrykket ”hidtidige løn” i tjenestemandslovens § 32 og udtrykket ”lønnen i den hidtidige stilling” i § 55 måtte derfor forstås på samme måde.\nDet fremgår af forarbejderne til tjenestemandslovens § 55, stk. 2, 2. pkt., at kompensation for rådighedsvagt ikke var omfattet af bestemmelsen. Tillægget for As deltagelse i vagtordningen skulle derfor ikke medregnes ved opgørelsen af hans rådighedsløn efter § 32.\nDet fremgår af forarbejderne til tjenestemandslovens § 55, stk. 2, 1. pkt., at tillæg, der er blevet ydet for funktioner, som under ansættelsen kunne have været bragt til ophør, ikke var omfattet af bestemmelsen. Tillægget for Bs deltagelse i vagtordningen skulle derfor ikke medregnes ved opgørelsen af hans rådighedsløn efter § 32.\nLæs hele dommen i sag 87/2016\nLæs hele dommen i sag 88/2016


NATO-pris til dansk krypteringsfirma | Science Report : Science Report\nNATO-pris til dansk krypteringsfirma\nSidste uges store hackerangreb viste, at det bliver stadigt vigtigere at beskytte sine personlige data, værne om privatlivet og kæmpe imod truslen fra it-kriminalitet, overvågning og industrispionage.\nAf Anders Høeg Nissen - 17. maj 2017\nDTU-spinoff har vundet en pris for sin krypteringsløsning\nHeldigvis er danske virksomheder med helt i front, når det gælder løsninger. Et DTU-spinoff firma har netop vundet NATO-pris for sin krypteringsløsning især til mobilkommunikation.\n– Vi burde jo bruge kryptering lige nu, mens vi ringer sammen. Vi tror, det kun er os, der kan høre, hvad vi siger i denne samtale, men der er jo faktisk en risiko for, at mange andre lytter med.\nMed den lidet beroligende svada introducerer DTU-professor Lars Ramkilde Knudsen sit arbejde med kryptering af blandt andet telefonsamtaler og beskeder.\nDet kan godt være at lige denne samtale mellem os ikke er så hemmelig, men det er der mange andre samtaler der er – eller burde være\nDet er forskning, som har ført til stiftelsen af firmaet Dencrypt, som netop har vundet en pris i NATO Defence Innovation Challenge, som afholdes af NATOs Communication and Information Agency.\nDencrypt laver software og apps som giver folk mulighed for at beskytte deres chats eller samtaler med et krypteringslag som gør det ekstremt svært for uvedkommende at lytte med.\nDencrypt har solgt sine løsninger til Forsvaret, til en håndfuld ministerier og til både danske og udenlandske virksomheder, som alle ønsker at minimere risikoen for overvågning, fx af militære, politiske eller forretningsmæssige årsager.\n– Det kan godt være at lige denne samtale mellem os ikke er så hemmelig, men det er der mange andre samtaler der er – eller burde være, siger Lars Ramkilde Knudsen.\nAlice og Bob i konstant bevægelse\nPrincippet bag Dencrypts systemer hedder ‘dynamisk kryptering’ – en krypteringsmetode, som Lars Ramkilde Knudsen har udviklet.\nFor at forklare ideen hiver Lars kryptologiens faste følgesvende Alice og Bob frem som eksempel. For mange år siden opstod der nemlig en slags konsensus i forskningsmiljøet om, at det var for kedeligt altid at tale om, at A skulle kommunikere med B, og helst undgå at C lyttede med. Derfor begyndte man i stedet at tale om Alice og Bob. Faktisk har Lars Ramkilde Knudsen engang lavet et firma, der ligefrem hed Alice and Bob Technologies, griner han. Når der var tale om en skummel spion i midten blev han i øvrigt ofte kaldt Charles eller Chuck.\nMen tilbage til den dynamiske kryptering. Alice og Bob vil gerne kunne kommunikere i fred, og derfor beslutter de sig for et krypteringssystem – fx den meget udbredte AES standard – og udveksler nøgler, så kun de to kan låse hinandens beskeder op.\nFor nu at bruge den militære jargon, så laver vi alle beskederne til ‘moving targets’ – mål der hele tiden flytter sig, i stedet for bare at stå stille og vente på, at fjenden skyder sig ind på dem\nProblemet er bare, at mange krypteringssystemer netop bruger den samme standard, og hvis Chuck vil forsøge at knække nøglen, så kan han med rimelig sikkerhed gå ud fra, at Alice og Bob fx bruger Advanced Encryption Standard, AES-algoritmer – og det gør arbejdet noget nemmere for spionen.\nDerfor har Lars Ramkilde Knudsen udviklet en teknik som bruger forskellige krypteringssystemer hver gang Alice og Bob udveksler beskeder. Det betyder, at en potentiel spion både skal finde ud af, hvilket system der bliver brugt til hver besked – udover altså at forsøge at knække nøglen til den enkelte besked.\n– For nu at bruge den militære jargon, så laver vi alle beskederne til ‘moving targets’ – mål der hele tiden flytter sig, i stedet for bare at stå stille og vente på, at fjenden skyder sig ind på dem,” siger Lars Ramkilde Knudsen.\n“Vi vil gerne lave kryptering til alle”\nDet er ikke bare hypotetiske situationer, man vil beskyttes imod.\nAflytning af mobilkommunikation er ikke specielt svært, og det er præcis grunden til, at det for nogle kan være helt nødvendigt at beskytte kommunikationen med kryptering.\nI 2014 kunne man således læse om aflytning af mobiltelefoner blandt andet på regeringskontorer i både Helsinki, Oslo og Stockholm.\nVi prøver at lave noget, som alle kan bruge\n– Det er er åndssvagt let at lytte med på mobilsamtaler, siger Lars Ramkilde Knudsen og fortsætter: Med en såkaldt IMSI Catcher kan man aflytte alle samtaler som foregår i lokalområdet.\nDencrypts første kunder er som sagt militæret, offentlige myndigheder og firmaer, men i princippet skal alle have mulighed for at beskytte sine data og private kommunikation, mener Lars Ramkilde Knudsen.\n– Vi prøver at lave noget, som alle kan bruge, siger han.\nNæste skridt for Lars Ramkildes forskning er at forsøge at lave et tilsvarende krypteringsmekaniske for emails på vores smartphones, og bagefter vil han gerne se på de cloudtjenester, som efterhånden gemmer mere og mere af vores liv på nettet.\n– Det handler om at beskytte os mod hackere og kriminelle, men også om at begrænse firmaers mulighed for at se og analysere de data, vi gemmer på deres servere, siger Lars Ramkilde Knudsen.\nDTU, Hackere, kryptering,