Vejl. 10264 af 19/12 2017\nBørne- og Socialministeriets vejledning nr. 10264 af 19/12 2017.\nAnsøgning og afgørelse om godkendelse\nGodkendelse som forudsætning for varetagelse af arbejdsgiverfunktioner\nTakster for godkendelse og tilsyn\nVejledningen handler om de nye regler om en godkendelses- og tilsynsordning for foreninger og private virksomheder, der varetager eller ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter servicelovens §§ 95 og 96. Reglerne er indført ved lov nr. 660 af 8. juni 2017 om ændring af lov om social service, lov om socialtilsyn og lov om retssikkerhed og administration på det sociale område (Udvidelse og tydeliggørelse af muligheden for at yde en tidlig forebyggende indsats efter lov om social service, forenkling af udmålingssystemet for merudgiftsydelsen, indførelse af varsling ved afgørelser om frakendelse eller nedsættelse af hjælp efter lov om social service m.v.).\nReglerne træder i kraft den 1. januar 2018, hvorfor vejledningen ligeledes anvendes fra denne dato.\nVejledningen er et supplement til vejledning nr. 9300 af 30. april 2015 om socialtilsyn.\nGodkendelse af og tilsyn med foreninger og private virksomheder, der varetager arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96\n1. Efter en ændring af lov om socialtilsyn, jf. lovbekendtgørelse nr. 70 af 18. januar 2017 med senere ændringer, har socialtilsynet fået til opgave at godkende og føre tilsyn med foreninger og private virksomheder, der varetager eller ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter §§ 95 og 96 i lov om social service, jf. lovbekendtgørelse nr. 988 af 17. august 2017 med senere ændringer(herefter serviceloven).\nFormålet hermed er at sikre, at tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance anvendes efter formålet og til at øge borgernes tryghed ved indgåelse af aftaler om overførsel af tilskud efter servicelovens §§ 95 og 96.\nFor en nærmere omtale af de nævnte ordninger henvises til Vejledning om kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance.\n2. Ved lov nr. 660 af 8. juni 2017 er der indsat et nyt kapitel 3 a i lov om socialtilsyn om socialtilsynets opgaver i forhold til godkendelse af og tilsyn med foreninger og private virksomheder, der varetager eller ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96.\nDe nærmere regler om godkendelse af og tilsyn med disse foreninger og private virksomheder, herunder om hvilke kriterier der skal lægges vægt på ved godkendelsen samt de nærmere retningslinjer for indholdet i og tilrettelæggelsen af tilsynet, er fastsat i bekendtgørelse nr. 1251 af 13. november 2017 om socialtilsyn (herefter socialtilsynsbekendtgørelsen).\nDe generelle kapitler i lov om socialtilsyn og socialtilsynsbekendtgørelsen finder tilsvarende anvendelse for disse foreninger og private virksomheder med mindre andet er særligt fastsat. Der henvises til Vejledning om socialtilsyn.\n3. Anvendelsesområdet for lov om socialtilsyn er blevet udvidet, så socialtilsynet også skal godkende og føre tilsyn med foreninger og private virksomheder, der varetager eller ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter servicelovens §§ 95 og 96.\n4. Efter reglerne i lov om socialtilsyn har fem kommuner i deres funktion som socialtilsyn til opgave at godkende og føre tilsyn med en række tilbud på det sociale og det sundhedsmæssige område, som er nævnt i § 4, stk. 1, i lov om socialtilsyn.\nHvilket socialtilsyn der er kompetent, fremgår af § 2 i lov om socialtilsyn. Såfremt en forening eller privat virksomhed har flere adresser eller filialer, er det hovedkontorets adresse, der er afgørende for, hvilket socialtilsyn, der er kompetent.\n5. Reglerne i kapitel 3 a i lov om socialtilsyn handler om socialtilsynets opgaver i forhold til foreninger og private virksomheder, der varetager eller ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere efter § 95 i serviceloven og i ordninger med borgerstyret personlig assistance efter § 96 i serviceloven.\n6. Ifølge § 18 a i lov om socialtilsyn godkender og fører socialtilsynet driftsorienteret tilsyn med de foreninger og private virksomheder, der varetager eller ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance. Socialtilsynets godkendelse og driftsorienterede tilsyn har til formål at sikre, at tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance anvendes efter formålet og til at øge borgernes tryghed ved indgåelse af aftaler om overførsel af tilskud.\n7. Godkendelses- og tilsynsopgaven i forhold til de omhandlede foreninger og private virksomheder har en anden karakter end socialtilsynets godkendelses- og tilsynsopgaver i øvrigt, idet de kvalitetskrav, som gælder for den øvrige godkendelses- og tilsynsvirksomhed, ikke gælder for godkendelse af og tilsyn med foreninger og private virksomheder, der varetager eller ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96.\nSocialtilsynets tilsyn omfatter således ikke kvaliteten i den enkelte ordning med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere eller borgerstyret personlig assistance, men alene foreningens eller den private virksomheds varetagelse af opgaven som arbejdsgiver.\nDet bemærkes i den forbindelse, at hvis foreningen eller den private virksomhed i øvrigt varetager driften af et tilbud, der er omfattet af § 4 i lov om socialtilsyn, skal socialtilsynet føre tilsyn med dette tilbud i overensstemmelse med de regler i lov om socialtilsyn, som gælder for dette tilbud.\n8. De foreninger og private virksomheder, der varetager, eller som ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96, skal ansøge socialtilsynet om godkendelse, jf. § 18 b, stk. 1, i lov om socialtilsyn.\nAfgørelsen træffes på baggrund af en vurdering af den ansøgende forenings eller private virksomheds økonomiske og ledelsesmæssige forhold samt ansættelsesretlige kompetencer, jf. også nedenfor i punkt 11-15.\nAnsøgningen skal efter socialtilsynsbekendtgørelsens § 19, stk. 1, være skriftlig.\nSocialtilsynet træffer herefter ud fra ansøgningen og dialog med den ansøgende forening eller private virksomhed afgørelse om godkendelse, jf. § 18 b, stk. 1, i lov om socialtilsyn, hvis betingelserne for godkendelse i øvrigt er opfyldt, se punkt 11-15. Socialtilsynets afgørelse skal meddeles til foreningen eller den private virksomhed i en skriftlig afgørelse, som skal være begrundet i overensstemmelse med reglerne i kapitel 6 i forvaltningsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 433 af 22. april 2014, jf. socialtilsynsbekendtgørelsens § 19, stk. 2.\n9. Det følger af § 18 b, stk. 2, i lov om socialtilsyn, at socialtilsynets godkendelse af foreningen eller den private virksomhed er en forudsætning for, at disse kan varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96. En borger eller nærtstående kan således kun indgå aftale med foreningen eller den private virksomhed om overførsel af tilskud, hvis foreningen eller virksomheden er godkendt.\nForeningen eller den private virksomhed skal dokumentere godkendelsen over for borgeren eller den nærtstående inden aftalen om overførsel af tilskud indgås. Dokumentationen kan ske ved, at foreningen eller den private virksomhed fremviser socialtilsynets skriftlige afgørelse om godkendelse til borgeren eller den nærtstående.\n10. Kravet om socialtilsynets godkendelse som forudsætning for, at en forening eller privat virksomhed kan varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96, har virkning fra den 1. januar 2018.\nDer gælder dog en overgangsordning for foreninger og private virksomheder, der før den 1. januar 2018 varetog arbejdsgiverfunktioner i de nævnte ordninger. Overgangsordningen betyder, at disse foreninger og private virksomheder skal godkendes efter reglerne i kapitel 3 a i lov om socialtilsyn senest den 1. juli 2019. Herved har disse foreninger og private virksomheder tid til at indrette sig, så de kan opfylde betingelserne for godkendelse.\nDisse foreninger og virksomheder kan således videreføre eksisterende aftaler og kan indgå nye aftaler om overførsel af tilskud frem til den 1. juli 2019 uden at have opnået godkendelse.\nFor foreninger og private virksomheder, der efter den 1. januar 2018 ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner, og som ikke tidligere har varetaget denne opgave, er det derimod et krav, at der er sket en forudgående godkendelse, før der kan indgås aftale om overførsel af tilskud.\n11. I socialtilsynsbekendtgørelsens § 20 er opregnet tre betingelser for godkendelse, som sammen med de betingelser, der fremgår af § 18 g i lov om socialtilsyn, se punkt 36-37, alle skal være opfyldt for, at en forening eller privat virksomhed kan godkendes.\nDet er således ikke tilstrækkeligt for at opnå en godkendelse, at kun to af de tre betingelser i socialtilsynsbekendtgørelsens § 20 er opfyldt.\n12. Betingelsen om, at foreningen eller virksomheden skal være solvent, skal bidrage til at sikre, at der er sikkerhed for, at det tilskud, som kommunerne udbetaler til hjælperløn i de ordninger, som foreningen eller den private virksomhed administrerer, også anvendes efter formålet, herunder at yde hjælp til borgerne i det omfang, som fremgår af deres bevillinger. Ved solvent skal forstås, at foreningen eller den private virksomhed skal være regnskabsmæssig solvent (teknisk solvent), hvilket skal vurderes ud fra foreningens eller den private virksomheds seneste årsregnskab. Se punkt 38 i vejledningen.\n13. Betingelsen om, at foreningen eller virksomheden skal have en kompetent ledelse og benytte sig af ekstern faglig supervision eller anden form for sparring for ledelse og medarbejdere, betyder, at ledelsen skal fremstå som værende i stand til at varetage det ledelsesmæssige ansvar for medarbejderne. Altså at ledelsen er kompetent til at lede en forening eller privat virksomhed på området for ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance. Ledelsen skal endvidere gøre brug af ekstern faglig supervision eller anden form for sparring for ledelse og medarbejdere i forhold til ledelsesmæssige spørgsmål, f.eks. sparring fra en relevant arbejdsgiverorganisation. Det kan også være sparring fra andre virksomheder på området, herunder ledernetværk eller erfa-grupper.\n14. Betingelsen om, at ledelsen af foreningen eller den private virksomhed skal kunne påvise, at der i foreningen eller virksomheden er kendskab til ansættelsesret, indebærer, at ledelsen skal indsende relevant dokumentation til socialtilsynet, f.eks. om tidligere relevant erfaring med ansættelsesret, f.eks. erhvervet i et tidligere job, hvor pågældende medarbejder har været beskæftiget med ansættelsesretlige spørgsmål, ved sparring fra relevant arbejdsgiverforening, gennemførte kurser, uddannelser m.v. Denne opremsning er ikke udtømmende, og kendskabet til ansættelsesret vil derfor kunne påvises ved indsendelse af anden relevant dokumentation end den nævnte. Se punkt 18 om hvad der sker, hvis de ansatte, der har den fornødne erfaring, forlader virksomheden.\n15. Som nævnt skal alle tre ovennævnte betingelser være opfyldt, for at en forening eller privat virksomhed kan opnå godkendelse. Herudover skal de betingelser, der er nævnt i § 18 g i lov om socialtilsyn om godkendelse af årsbudget være opfyldt. Der henvises til punkt 36-37.\n16. Det følger af § 18 b, stk. 3, i lov om socialtilsyn, at socialtilsynet i forbindelse med en godkendelse kan fastsætte vilkår, hvis opfyldelse er en betingelse for godkendelsen, og at der kan knyttes frister til et vilkår.\nDer kan f.eks. være tale om, at en forening eller en privat virksomhed ikke umiddelbart har tilstrækkeligt med ansættelsesretlige kompetencer til at kunne blive godkendt, se punkt 11-15 om betingelser for godkendelse, men foreningens leder har tilmeldt sig et kursus i ansættelsesret. Et vilkår kan således formuleres sådan, at det er et vilkår eller en betingelse for godkendelsen, at kurset gennemføres.\nFor at socialtilsynet på denne måde kan give en betinget godkendelse, må det dog skulle anses for overvejende sandsynligt, at foreningen eller den private virksomhed efterfølgende vil kunne opfylde betingelsen. Muligheden er således reserveret til de tilfælde, hvor der alene udestår formalia, eller hvor der er andre forhold, som er væsentlige nok til at være en betingelse for godkendelse, men som omvendt trods alt alene udgør en mindre del af det samlede godkendelsesgrundlag.\nHvis en godkendelse er betinget af, at visse vilkår opfyldes, jf. § 18 b, stk. 3, i lov om socialtilsyn skal vilkårene og den eventuelle frist for deres opfyldelse fremgå af afgørelsen.\n17. Da det kan have vidtrækkende betydning for en forening eller en privat virksomhed, om og hvornår de kan forvente at blive endeligt godkendt, er det vigtigt, at vilkåret formuleres så tilstrækkeligt klart, at det er tydeligt for foreningen eller den private virksomhed, hvad de skal foretage sig for at blive endeligt godkendt, og hvornår det således kan forventes at ske.\nDa manglende opfyldelse af den betingelse, som er opstillet for godkendelsen, vil medføre, at der gives afslag på ansøgning om godkendelse, er der tale om en afgørelse, som kan påklages til Ankestyrelsen, jf. § 19 i lov om socialtilsyn.\n18. Ifølge § 18 b, stk. 4, i lov om socialtilsyn kan socialtilsynet træffe afgørelse om ophør af godkendelsen af en forening eller en privat virksomhed, som er godkendt til at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter servicelovens §§ 95 og 96, hvis foreningen eller den private virksomhed ikke længere opfylder betingelserne for godkendelse. Det kan for eksempel være tilfældet i en situation, hvor alle foreningens eller virksomhedens ansatte med kendskab til ansættelsesretlige regler har forladt foreningen eller virksomheden. Der henvises til punkt 41 om foreningens eller den private virksomheds oplysningspligt.\nSocialtilsynet skal efter socialtilsynsbekendtgørelsens § 21, stk. 1, indgå i dialog med foreningen eller den private virksomhed, inden socialtilsynet træffer afgørelse om ophør af godkendelse. Socialtilsynet skal endvidere give foreningen eller den private virksomhed mulighed for at rette op på de forhold, der ligger til grund for socialtilsynets overvejelser om ophør af godkendelsen. Socialtilsynet må således ikke blot uden videre træffe afgørelse om ophør af godkendelse.\n19. Efter socialtilsynsbekendtgørelsens § 21, stk. 2, skal socialtilsynet, når der træffes afgørelse om ophør af godkendelsen, fastsætte en rimelig frist for ophøret. Det vil bero på en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde, hvad der må anses for at være en rimelig frist. Fristen skal fastsættes på baggrund af en vurdering af de forhold, der har ført til, at der træffes afgørelse om ophør. Jo alvorligere disse forhold er, jo kortere må fristen også fastsættes.\n20. Ophør af en godkendelse er en afgørelse og kan derfor påklages til Ankestyrelsen, jf. § 19 i lov om socialtilsyn. Endvidere skal socialtilsynet forud for afgørelsen iagttage gældende forvaltningsretlige regler og grundsætninger om f.eks. proportionalitet, høring og begrundelse.\nOphør af en godkendelse har den virkning, at foreningen eller den private virksomhed ikke længere kan varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter servicelovens §§ 95 og 96.\nAftaler med konkrete borgere eller deres nærtstående om overførsel af tilskud må derfor ophøre. Socialtilsynet skal på denne baggrund, jf. § 21, stk. 3, i socialtilsynsbekendtgørelsen, underrette de kommuner, der har truffet afgørelse om tilkendelse af ordninger efter §§ 95 og 96 i serviceloven, og hvor tilskuddet er overført til den pågældende forening eller private virksomhed, samt de berørte borgere om godkendelsens ophør. Underretningen kan ske telefonisk eller skriftligt under hensyntagen til fristen for ophør.\nOphør af en godkendelse vil for den enkelte ordning efter servicelovens §§ 95 eller 96 have den konsekvens, at tilskuddet ikke længere udbetales til den pågældende forening eller private virksomhed, men derimod til borgeren (eller den nærtstående i ordninger efter servicelovens § 95, stk. 3). Borgeren (eller den nærtstående) vil herefter fungere som arbejdsgiver for hjælperne, medmindre der på ny indgås en aftale om overførsel af tilskuddet til en nærtstående eller til en forening eller privat virksomhed, der er godkendt af socialtilsynet.\n21. Socialtilsynet skal efter § 18 c, stk. 1, i lov om socialtilsyn samt socialtilsynsbekendtgørelsens § 22, stk. 1, føre driftsorienteret tilsyn med foreninger og private virksomheder, der er godkendt efter lovens § 18 b, stk. 1, for at sikre, at de fortsat opfylder betingelserne for godkendelsen. Socialtilsynets driftsorienterede tilsyn har til formål at sikre, at tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance anvendes efter formålet og til at øge borgernes tryghed ved indgåelse af aftaler om overførsel af tilskud.\n22. Socialtilsynets driftsorienterede tilsyn skal foretages på baggrund af relevant information, jf. § 18 c, stk. 2, i lov om socialtilsyn. I bestemmelsen er der angivet forskellige typer af information, som kan være relevante, men opremsningen er ikke udtømmende. Det driftsorienterede tilsyn kan dermed foretages på baggrund af andre typer af information end dem, der er nævnt i § 18 c, stk. 2, i lov om socialtilsyn.\n23. Efter lovens § 18 c, stk. 2, nr. 1, indgår foreningens eller den private virksomheds budget og regnskab, jf. § 18 g, stk. 1 og 2, i grundlaget for det driftsorienterede tilsyn.\nDet samme gælder ifølge § 18 c, stk. 2, nr. 2, for oplysninger indhentet fra foreningen eller den private virksomhed. Det kan for eksempel være oplysninger om deltagelse i ansættelsesretlige kurser m.v.\nEndvidere indgår, jf. § 18 c, stk. 2, nr. 3, oplysninger indhentet fra borgerne (eller de nærtstående i ordninger efter servicelovens § 95, stk. 3), der har indgået aftale med foreningen eller den private virksomhed i grundlaget for det driftsorienterede tilsyn. Det kan f.eks. dreje sig om oplysninger om bekymrende ansættelsesretlige forhold for foreningens eller virksomhedens medarbejdere, der kommer i borgerens hjem.\nEndelig indgår ifølge § 18 c, stk. 2, nr. 4, oplysninger indhentet fra de kommuner, der har truffet afgørelse om hjælp efter servicelovens §§ 95 eller 96, i grundlaget for det driftsorienterede tilsyn. Det kan f.eks. være oplysninger om mangelfulde regnskaber i den enkelte ordning efter servicelovens §§ 95 eller 96.\nLovens § 18 c, stk. 2, skal ses i sammenhæng med, at foreninger og private virksomheder, der søger om godkendelse, eller som allerede er godkendt, har pligt til at give socialtilsynet oplysninger af relevans for godkendelsen og det driftsorienterede tilsyn, jf. lovens § 18 h, se punkt 40-41.\n24. Det driftsorienterede tilsyn skal efter socialtilsynsbekendtgørelsens § 22, stk. 2, tilrettelægges ud fra en risikobaseret tilgang. Den risikobaserede tilgang kan blandt andet baseres på socialtilsynets erfaringer med foreningen eller virksomheden og resultater fra tidligere tilsyn. Tilsynsintensiteten skal tilrettelægges efter forholdene og fastsættes af socialtilsynet efter en risikovurdering. Socialtilsynet skal foretage en konkret vurdering af, hvorledes tilsynet i den enkelte forening eller private virksomhed skal foregå, herunder om der er behov for tilsynsbesøg, eller tilsynet kan gennemføres på anden vis. Der gælder således ikke et krav om tilsyn inden for en fastlagt tidsmæssig kadence, ligesom der heller ikke gælder krav om, på hvilken måde tilsynet skal udføres, herunder krav om tilsynsbesøg.\n25. § 18 d i lov om socialtilsyn medfører, at hvis socialtilsynet i forbindelse med godkendelsesprocessen eller det driftsorienterede tilsyn bliver opmærksomt på relevante, bekymrende forhold vedrørende en forening eller en privat virksomhed, har socialtilsynet en forpligtelse til at orientere de borgere, der har indgået aftale med foreningen eller den private virksomhed og disses handlekommuner.\nEt eksempel kan være, at der er forhold i foreningen eller den private virksomheds økonomi, f.eks. en alarmerende revisionspåtegning i årsregnskabet, der giver socialtilsynet anledning til bekymring, uden at der er grundlag for at træffe afgørelse om ophør af godkendelse.\nBorgerne vil således have mulighed for at vurdere, om de bekymrende forhold skal medføre, at de vil opsige deres aftale med foreningen eller den private virksomhed.\nEt andet eksempel kan være, at socialtilsynet bliver opmærksomt på, at borgeren ikke får den kvalitet i hjælpen, som de skal have, hvorefter tilsynet skal orientere borgerens handlekommune. Det bemærkes, at socialtilsynet ikke skal føre tilsyn med kvaliteten i den enkelte ordning, herunder kvaliteten i den hjælp, som den enkelte modtager.\n26. § 18 e i lov om socialtilsyn medfører, at borgere, deres pårørende, ansatte i foreningen eller den private virksomhed og andre kan henvende sig til socialtilsynet anonymt. De pågældende personer kan henvende sig omkring forhold, som de finder bekymrende, og som vedrører foreningens eller den private virksomheds varetagelse af opgaven som arbejdsgiver i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96.\nDet kan for eksempel være, at en borgers pårørende har fået den opfattelse, at foreningen eller den private virksomhed ikke besidder de fornødne ansættelsesretlige kompetencer, eller det kan dreje sig om forhold omkring foreningens eller den private virksomheds økonomi.\n27. Da socialtilsynet alene skal forholde sig til foreningens eller den private virksomheds varetagelse af opgaven som arbejdsgiver i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96, skal socialtilsynet videregive oplysninger om bekymrende forhold, der relaterer sig til andre forhold, til rette myndighed. Da borgerens handlekommune, dvs. den kommune, der har pligt til at træffe afgørelser om og yde hjælp efter serviceloven, jf. § 9 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, jf. lovbekendtgørelse nr. 1096 af 13. september 2017 (herefter retssikkerhedsloven), varetager det personrettede tilsyn, kan det være relevant for kommunen at få besked om, at der er indgivet oplysning om bekymrende forhold, der vedrører kvaliteten i den enkelte ordning, f.eks. oplysninger om mangelfuld hjælp og pleje af borgeren.\n28. I § 18 f i lov om socialtilsyn er der fastsat regler om socialtilsynets særlige opgaver i forhold til foreninger og private virksomheder, der er omfattet af kravet om godkendelse i lovens § 18 a, når disse er oprettet som fonde.\nI disse tilfælde er det socialtilsynet, der godkender og fører både det driftsorienterede tilsyn og fondstilsynet med det foreninger og private virksomheder, der er oprettet som fonde. De erhvervsdrivende fonde er således undtaget fra lov om erhvervsdrivende fonde, jf. lov nr. 712 af 25. juni 2014 med senere ændringer, og ikke erhvervsdrivende fonde er undtaget fra lov om fonde og visse foreninger, jf. lovbekendtgørelse nr. 938 af 20. september 2012 med senere ændringer.\n29. Det fremgår af § 18 f, stk. 1, at socialtilsynet kun kan godkende foreninger og private virksomheder oprettet som fonde efter § 18 b, hvis disse er lovligt oprettet. Det skal fremgå af godkendelsen, at oprettelsen er lovlig.\nAt foreningen eller den private virksomhed er lovligt oprettet som fond betyder, at foreningen eller virksomheden efter sin vedtægt opfylder den almindelige fondsretlige definition af at være en fond, som kommer til udtryk i § 1, stk. 2, i lov om erhvervsdrivende fonde og § 1, stk. 2, i lov om fonde og visse foreninger. I overensstemmelse hermed er en fond ”en juridisk person, som besidder en formue, der er uigenkaldeligt udskilt fra stifterens formue, til varetagelse af et eller flere i vedtægten bestemte formål, som skal kunne efterleves i en længere årrække, hvor rådighedsbeføjelserne over fonden tilkommer en i forhold til stifter selvstændig ledelse, og hvor ingen fysisk eller juridisk person uden for fonden har ejendomsretten til fondens formue".\nSocialtilsynet skal i sin vurdering af, om foreningen eller virksomheden lovligt er etableret som fond, således vurdere, om foreningen eller virksomheden efter sin vedtægt opfylder den almindelige fondsretlige definition af at være en fond.\nSelvejende institutioner, som ikke er i besiddelse af formue eller kapital ved stiftelsen, er ikke omfattet af socialtilsynets særlige tilsynsopgaver i forhold til foreninger og virksomheder oprettet som fonde, jf. lov om socialtilsyn § 18 f. En fonds formue er de midler, som fonden er i besiddelse af, men som i udgangspunktet er urørlige, og det årlige overskud, som skal anvendes i overensstemmelse med fondens formål. En selvejende institution uden formue er omfattet af socialtilsynets almindelige driftsorienterede tilsyn, uanset at foreningen eller virksomheden ikke betragtes som en fond efter § 18 f i lov om socialtilsyn.\nI de tilfælde, hvor en fond både har erhvervsdrift i form af varetagelse af arbejdsgiverfunktioner i forhold til ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96 og anden erhvervsdrift, og erhvervsdriften efter servicelovens §§ 95 og 96 udgør en begrænset del af fondes samlede erhvervsdrift, kan tilsynet med fonden være omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde, så Erhvervsstyrelsen er fondsmyndighed. Det følger af § 4 i lov om erhvervsdrivende fonde, at Erhvervsstyrelsen i tvivlstilfælde træffer afgørelse om, om en fond er omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde. Dette gælder også i de tilfælde, hvor fondens virksomhed ændrer karakter, eller forholdet mellem erhvervsdriften efter serviceloven og den øvrige erhvervsdrift ændrer sig, og socialtilsynet er i tvivl om, om fonden fortsat er underlagt fondstilsyn efter lov om socialtilsyns § 18 f.\nI det tilfælde, hvor en forening eller en virksomhed oprettet som fond ophører med at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96, skal socialtilsynet orientere henholdsvis Civilstyrelsen eller Erhvervsstyrelsen om, at fonden ikke længere driver virksomhed omfattet af socialtilsynet. I og med, at fonden ikke længere varetager opgaver, som er omfattet af socialtilsynet, har socialtilsynet dermed ikke længere beføjelser som tilsynsmyndighed over for fonden.\n30. Tilsynet med foreninger og virksomheder, der er oprettet som fonde, er et legalitetstilsyn. Det betyder, at socialtilsynet tager stilling til, om fonden drives i overensstemmelse med lovgivningen og fondens vedtægt men ikke, om dispositionen i sig selv er forsvarlig, lovlig eller ansvarspådragende. Socialtilsynet skal således ikke vurdere hensigtsmæssigheden af ledelsens forretningsmæssige dispositioner.\n31. Socialtilsynet skal, jf. lovens § 18 f, stk. 2, godkende vedtægten for foreninger og private virksomheder, der er godkendt efter lovens § 18 b, stk. 1. Det ligger implicit heri, at socialtilsynet også skal godkende efterfølgende vedtægtsændringer.\nVedtægterne kan efter § 18 f, stk. 3, godkendes, hvis der er en klar adskillelse mellem stifterens og fondens økonomi, og hvis socialtilsynet vurderer, at vedtægternes regler om anvendelse af fondens formue ved ophør er i overensstemmelse med fondens formål.\nGodkendelsen af fondens vedtægter har en klar sammenhæng med den juridiske definition af en fond, hvor af fremgår, at en fond er en juridisk person, som besidder en formue, der er uigenkaldeligt udskilt fra stifterens formue, til varetagelse af et eller flere i vedtægten bestemte formål.\nI § 18 f, stk. 4, i lov om socialtilsyn er det fastsat, at Civilstyrelsen som permutationsmyndighed skal godkende væsentlige ændringer af fondens vedtægter efter socialtilsynets forudgående godkendelse. Ved væsentlige vedtægtsændringer forstås vedtægtsændringer om formål, uddelinger, opløsning, sammenlægning eller lignende. Karakteristisk for de tilfælde, hvor Civilstyrelsens samtykke er påkrævet, er, at der er tale om ændringer af vedtægtsbestemmelser, som direkte eller indirekte indebærer en ændring af fondens formål. Ved fortolkningen af, hvad der udgør fondens formål, skal der ikke alene ses på, hvad der fremgår af vedtægtens egentlige formålsbestemmelse, men det kan også være en konkret vurdering af den nuværende vedtægt og den ønskede ændring.\n32. Ifølge § 18 f, stk. 5, i lov om socialtilsyn må bestyrelsen for foreninger og virksomheder etableret som fonde, der er godkendt af socialtilsynet efter § 18 b, stk. 1, kun med socialtilsynets samtykke foretage eller medvirke til ekstraordinære dispositioner, som kan medføre risiko for, at vedtægten ikke kan overholdes, eller at fonden ikke fortsat vil kunne eksistere. Udgangspunktet er, at det er fondens bestyrelse, der har kompetence til at fortolke rammerne for vedtægten herunder hvilke dispositioner der kan holdes inden for vedtægten.\nFormålet hermed er, at bestyrelsen skal anmode om socialtilsynets samtykke ved dispositioner, der ikke kræver en vedtægtsændring, men som er tæt derpå, eller som vil kunne bringe fondens eksistens i fare. Med ekstraordinære dispositioner menes dispositioner, som ikke er led i den daglige drift, og som på kortere eller længere sigt kan have betydning for fondskapitalen. Begrebet skal forstås i overensstemmelse med fondslovgivningen. Ekstraordinære dispositioner kan efter en konkret vurdering eksempelvis være køb og salg af fast ejendom, pantsætning, låneoptagelse eller låneomlægning.\nDet er ikke muligt at lave en udtømmende liste over, hvad der er ekstraordinære dispositioner, da det afhænger af en konkret vurdering af fondens virksomhed, vedtægt og dispositionens karakter. I overvejelserne om, om der skal gives samtykke til dispositionen, bør indgå, om fonden realistisk kan komme tilbage til udgangspositionen fra før den ekstraordinære disposition. Hvis det ikke er realistisk, vil det i stedet være en mulig vedtægtsændring, der afspejler de faktiske forhold, der kan være behov for.\nDet er således ikke hensigten med bestemmelsen, at socialtilsynet skal foretage forretningsmæssige skøn. Det er alene bestyrelsens ansvar. Der kan eksempelvis være tale om tilfælde, hvor en bestyrelse ønsker at beslutte en disposition, som formelt set kan rummes indenfor fondens vedtægt, men som udsætter fondens formue for væsentlige økonomiske risici, således at dispositionen af denne årsag er af ekstraordinær karakter. Dette kan eksempelvis være, hvis en bestyrelse beslutter at foretage drastiske ændringer i fondens aktivsammensætning fra relativt forsigtige aktiver til meget risikofyldte investeringer, som kan bringe fondens formue i en risikabel og farefuld eksponering, der medfører øget risiko for, om fonden ved tab på engagementerne vil kunne fortsætte.\n33. Socialtilsynets tilsyn med foreninger og virksomheder, der er oprettet som fonde, som er undtaget fra fondslovene, og som er godkendt af socialtilsynet efter § 18 b, stk. 1, i lov om socialtilsyn, omfatter tilsyn med dels, om fondens økonomiske dispositioner er i overensstemmelse med vedtægterne og grundlaget for godkendelsen, jf. § 18 f, stk. 6, nr. 1, dels om fonden efterlever lovgivningens krav om regnskabsaflæggelse og revision, jf. § 18 f, stk. 6, nr. 2.\nOpgaven som fondsmyndighed indebærer et tilsyn med, at fondens midler anvendes i overensstemmelse med fondens formål, som det er formuleret i vedtægterne. Endvidere skal fondsmyndigheden påse, at fondens økonomiske dispositioner er i overensstemmelse med grundlaget for godkendelsen. Det vil sige, at fondsmyndigheden skal påse, at de økonomiske dispositioner følger betingelserne for godkendelse af fonden i lovens § 18 f, stk. 3. Adskillelsen mellem fondens økonomi og stifterens økonomi skal ikke kun foreligge ved godkendelsen, men skal efterleves løbende. Fonden må således ikke overføre midler fra fonden til fondens stifter eller til personer, som har et nært interessefællesskab med fondens stifter. Socialtilsynet skal som fondsmyndighed føre tilsyn med, at dette ikke sker.\nSocialtilsynets opgaver efter § 18 f i lov om socialtilsyn i forhold til foreninger og virksomheder oprettet som fonde supplerer således de generelle opgaver, socialtilsynet efter §§ 18 c-18 e og 18 g i lov om socialtilsyn som led i sit driftsorienterede tilsyn har i forhold til foreninger og private virksomheder omfattet af § 18 a i lov om socialtilsyn.\n34. Socialtilsynet skal ifølge § 18 f, stk. 7, i lov om socialtilsyn underrette Civilstyrelsen, når en forening eller en privat virksomhed omfattet af lovens § 18 a, som er oprettet som fond, ophører. Socialtilsynet er fondsmyndighed i forhold til foreninger og virksomheder oprettet som fonde, når de er undtaget fra fondslovgivningen i kraft af socialtilsynets godkendelse. Selv om der er truffet afgørelse om ophør af godkendelsen, jf. § 18 b, stk. 4, er socialtilsynet fortsat fondsmyndighed for fonden, hvilket omfatter indhentelse af tilladelse fra Civilstyrelsen, hvis fonden ønskes opløst, jf. § 18 f, stk. 4, og tilsyn med at fondens midler uddeles i overensstemmelse med vedtægtens bestemmelser. Hvis fonden ikke ønskes opløst, skal Civilstyrelsen hurtigst muligt og helst inden for en måned underrettes om, at godkendelsen til at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96 bringes til ophør.\nHvis Civilstyrelsen, jf. § 18 f, stk. 4, giver tilladelse til, at fonden kan fortsætte med andre aktiviteter, bliver Civilstyrelsen fondsmyndighed for fonden, når de nye vedtægter træder i kraft.\n35. Pligten for foreninger og private virksomheder, der er omfattet af § 18 a i lov om socialtilsyn, til at give socialtilsynet de nødvendige oplysninger som et led i socialtilsynets driftsorienterede tilsyn fremgår af lovens § 18 h, jf. nærmere i punkt 40-41. § 18 h omfatter dog ikke en pligt til at give socialtilsynet de særlige oplysninger, socialtilsynet har brug for, for at kunne varetage sine særlige tilsynsopgaver i forhold til foreninger og virksomheder oprettet som fonde. Som konsekvens heraf er det fastsat i § 18 f, stk. 8, at foreninger og virksomheder oprettet som fonde efter anmodning fra socialtilsynet eller af egen drift skal give socialtilsynet de oplysninger, der er nødvendige for, at socialtilsynet kan varetage sin tilsynsopgave med fondene. Oplysningspligten er central for sikringen af, at der kan føres et betryggende og effektivt fondstilsyn, og svarer i det væsentlige til de forpligtelser til at afgive oplysninger til fondsmyndighederne, som fremgår af § 24, stk. 3, i lov om erhvervsdrivende fonde og § 37, stk. 1, i lov om fonde og visse foreninger.\nDe oplysninger, som er omfattet af oplysningspligten i § 18 f, stk. 8, skal vedrøre de faglige og økonomiske forhold om foreningen eller den private virksomhed, som socialtilsynet anmoder om til brug for det fondsretlige tilsyn. Der kan for eksempel være tale om oplysninger om begrundelsen for den påtænkte ekstraordinære disposition, om nye bestyrelsesmedlemmers forhold til stifter, oplysninger om en købsaftale eller oplysninger om låneomlægning.\nOplysningerne skal bruges til at belyse, om den ekstraordinære disposition bringer fondens eksistens i fare, eller om der i stedet er behov for en vedtægtsændring. Foreninger og virksomheder, der er oprettet som fonde, har herunder pligt til at give oplysninger om eventuel erhvervsdrift ud over driften af tilbud efter serviceloven, herunder om denne anden erhvervsdrift skifter karakter eller omfang. Dette er nødvendigt for at sikre, at foreningen eller den private virksomhed, oprettet som fond, fortsat opfylder betingelserne for at være omfattet af fondstilsynet efter § 18 f i lov om socialtilsyn.\nOplysningerne efter § 18 f, stk. 8, skal gives efter anmodning fra socialtilsynet eller af egen drift. I den forbindelse har socialtilsynet mulighed for at fastsætte en rimelig frist for foreningerne eller de private virksomheder til at overlevere de pågældende oplysninger.\n36. Foreninger og private virksomheder, der er godkendt, eller ønsker at blive godkendt, efter § 18 b, stk. 1, i lov om socialtilsyn skal have deres årsbudget godkendt af socialtilsynet. Dette er sammen med de tre betingelser for godkendelse, som fremgår af socialtilsynsbekendtgørelsens § 20, jf. nærmere punkt 11-15, en forudsætning for at opnå godkendelse til varetagelse af arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96. Godkendelsen af budgettet indgår ligeledes i socialtilsynets driftsorienterede tilsyn med foreningerne og de private virksomheder.\nBudgettet skal alene angå foreningens eller den private virksomheds aktiviteter i forhold til varetagelsen af arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter servicelovens §§ 95 og 96. Andre dele af foreningens eller den private virksomheds samlede aktiviteter skal således ikke medtages i budgettet.\nKravet om godkendelse af budgettet hænger sammen med den betingelse for godkendelse, der vedrører foreningens eller den private virksomheds solvens. Desuden indgår kravet om godkendelse af budget som et led i det driftsorienterede tilsyn. Kravet om godkendelse af budget hænger desuden sammen med det overordnede formål med socialtilsynets godkendelse og driftsorienterede tilsyn, som er at medvirke til sikring af, at tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance anvendes efter formålet.\n37. Socialtilsynsbekendtgørelsens §§ 23 og 24 indeholder nærmere regler om udarbejdelse, indsendelse og godkendelse af årsbudget, herunder om frister for indsendelse af årsbudget til socialtilsynet og for socialtilsynets godkendelse af årsbudgetterne. Reglerne finder anvendelse fra og med budgetåret 2019.\nForeningerne og de private virksomheder skal indsende deres budgetter til socialtilsynet senest 1. oktober i året før det kalenderår, årsbudgettet vedrører.\nSocialtilsynet skal godkende foreningens eller den private virksomheds årsbudget, hvis følgende kriterier er opfyldt:\n1) Budgettet må ikke indeholde poster, som er uvedkommende for foreningens eller den private virksomheds varetagelse af funktionen som arbejdsgiver i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96.\n2) Budgettet skal give mulighed for ansvarlig forvaltning af de overførte tilskud til varetagelse af arbejdsgiverfunktionerne.\nEndelig skal socialtilsynet som led i godkendelsen af årsbudgettet påse, at vederlag til bestyrelsesmedlemmer ikke overstiger, hvad der anses for sædvanligt efter hvervets art og arbejdets omfang. Socialtilsynet må herved være opmærksomt på, at vederlaget kan dække hverv i relation til andre dele af foreningens eller virksomhedens samlede aktiviteter end det, der relaterer sig til opgaven med varetagelse af arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance.\nSocialtilsynet skal ligeledes som led i godkendelsen af årsbudgettet påse, at goodwill ikke medregnes.\nÅrsbudgetter, der er indberettet til socialtilsynet inden 1. oktober, skal være godkendt af socialtilsynet senest 1. januar, medmindre konkrete forhold gør, at dette ikke er muligt. Det kan f.eks. være tilfældet, hvis det indsendte årsbudget ikke indeholder de for godkendelsen nødvendige oplysninger.\n38. Foreningen eller den private virksomhed skal efter § 18 g, stk. 2, i lov om socialtilsyn indsende sit reviderede årsregnskab til socialtilsynet til orientering. Ifølge socialtilsynsbekendtgørelsens § 25 skal indsendelsen finde sted umiddelbart efter revisionens afslutning. Disse regler om indsendelse af årsregnskab finder anvendelse fra og med regnskabsåret 2018.\nÅrsregnskabet skal alene angå foreningens eller den private virksomheds aktiviteter i forhold til varetagelsen af arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter servicelovens §§ 95 og 96. Andre dele af foreningens eller den private virksomheds samlede aktiviteter skal derimod ikke medtages i årsregnskabet.\nKravet om, at socialtilsynet skal have årsregnskabet til orientering, hænger sammen med den betingelse for godkendelse, der vedrører foreningens eller den private virksomheds solvens. Desuden skal kravet ses i sammenhæng med det driftsorienterede tilsyn, hvor socialtilsynet skal påse, at betingelserne for godkendelse fortsat er opfyldt. Kravet om indsendelse af det reviderede årsregnskab til orientering hænger desuden sammen med det overordnede formål med socialtilsynets godkendelse og driftsorienterede tilsyn, som er at medvirke til sikring af, at tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance anvendes efter formålet.\n39. Reglerne om revision af regnskaber, jf. bekendtgørelse nr. 1250 af 13. november 2017 om revision af regnskaber for private tilbud, foreninger eller private virksomheder omfattet af lov om socialtilsyn finder tilsvarende anvendelse for foreninger og private virksomheder, der varetager arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter §§ 95 og 96 i serviceloven.\nDer foretages sædvanligvis revision i årets løb. Som led i revisionen undersøger revisor de eksisterende forretningsgange med henblik på at påse, om den interne kontrol er betryggende. Ud over denne systemrevision udfører revisor i nødvendigt omfang substansrevision. Revisionen udføres som udgangspunkt ved stikprøvevise undersøgelser.\nI forhold til den afsluttende revision af regnskaber for foreninger og private virksomheder, der varetager arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter §§ 95 og 96 i serviceloven som nævnt i § 18 a i lov om socialtilsyn skal det dog fremhæves, at bl.a. følgende skal påses:\n2) at regnskabet ikke indeholder poster uvedkommende for foreningens eller den private virksomheds virksomhed i forhold til varetagelsen af arbejdsgiverfunktioner i ordninger med kontant tilskud til ansættelse af hjælpere og borgerstyret personlig assistance efter servicelovens §§ 95 og 96,\nBekendtgørelsen nr. 1250 af 13. november 2017 om revision af regnskaber for private tilbud, foreninger eller private virksomheder omfattet af lov om socialtilsyn, finder for disse foreninger og private virksomheder anvendelse for regnskaber fra og med regnskabsåret 2018.\n40. Efter § 18 h, stk. 1, i lov om socialtilsyn skal foreninger og private virksomheder, der søger om godkendelse efter lovens § 18 b, stk. 1, give socialtilsynet de organisatoriske og økonomiske oplysninger, som socialtilsynet anmoder om til brug for vurderingen af ansøgningen. § 18 h, stk. 1, gælder således for foreninger og private virksomheder, som endnu ikke er godkendt.\nForeningen eller den private virksomhed skal således udlevere al information til socialtilsynet, som er relevant for socialtilsynets vurdering af foreningen eller den private virksomhed ud fra kriterierne for godkendelse og driftsorienteret tilsyn, som er opstillet i lov om socialtilsyn og socialtilsynsbekendtgørelsen. Det er ikke muligt at lave en udtømmende liste, da der kan være tale om mange og forskelligartede oplysninger. Der kan for eksempel være tale om dokumentation for ansættelsesretlige viden og kompetencer og oplysninger om foreningens eller virksomhedens økonomi.\n41. I § 18 h, stk. 2, er det fastsat, at foreninger og private virksomheder, der er godkendt efter § 18 b, skal give det socialtilsyn, som har godkendt foreningen eller den private virksomhed, oplysninger. § 18 h, stk. 2, gælder således for foreninger og virksomheder, der allerede er godkendt. Desuden skelner bestemmelsen mellem oplysninger, som skal gives til socialtilsynet af egen drift, og oplysninger, som skal gives efter anmodning.\nDe oplysninger, som foreningen eller den private virksomhed skal give socialtilsynet af egen drift, er oplysninger om, væsentlige ændringer i forhold, der lå til grund for godkendelsen. Se eksempel i punkt 18.\nDe oplysninger, som foreningerne og de private virksomheder efter anmodning skal give socialtilsynet, er oplysninger om, hvilke kommuner der har ansvar for at yde hjælp til de borgere, foreningen eller virksomheden har indgået aftale om overførsel af tilskud med, jf. retssikkerhedslovens §§ 9-9 b, samt i det hele taget de oplysninger, som er nødvendige for, at socialtilsynet kan udføre det driftsorienterede tilsyn.\nForeningerne og de private virksomheder skal også give oplysninger om, hvilke borgere, der har overført deres tilskud og dermed arbejdsgiverfunktionen til foreningen eller virksomheden, med henblik på at socialtilsynet har mulighed for at indhente oplysninger hos borgerne, jf. § 18 c, stk. 2, nr. 3, i lov om socialtilsyn og orientere de pågældende borgere, hvis socialtilsynet bliver opmærksomt på bekymrende forhold, jf. § 18 d.\nDet er således socialtilsynet, der konkret tager stilling til, hvilke oplysninger der er behov for. Der skal være proportionalitet mellem de oplysninger, socialtilsynet beder om, behovet for oplysningerne og hensynet til ikke at bebyrde foreningen eller den private virksomhed unødvendigt. Hvis en forening eller en virksomhed ikke ønsker at udlevere de oplysninger, som socialtilsynet anmoder om, kan socialtilsynet overveje, om undladelsen af at udlevere oplysningerne skal få betydning for tilsynsintensiteten eller for godkendelsen af foreningen eller virksomheden.\n42. Efter § 19, stk. 1, i lov om socialtilsyn er alle socialtilsynets afgørelser efter loven omfattet af de almindelige klageregler på det sociale område i retssikkerhedslovens kapitel 10. Det indebærer for foreninger og private virksomheder, der varetager eller ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96, at disse foreninger og private virksomheder kan indbringe socialtilsynets afgørelser for Ankestyrelsen efter reglerne i retssikkerhedsloven.\nDet bemærkes i den forbindelse, at klager over socialtilsynets afgørelser som udgangspunkt ikke har opsættende virkning. Se dog nedenfor i punkt 43 om klager over afgørelser om ophør af godkendelse.\n43. Klager over socialtilsynets afgørelser om ophør af godkendelsen af en forening eller en privat virksomhed, jf. § 18 b, stk. 4, i lov om socialtilsyn har opsættende virkning. Dette følger af lovens § 19, stk. 2. Socialtilsynet eller Ankestyrelsen kan dog træffe afgørelse om at iværksætte afgørelsen straks, hvis særlige forhold gør det påkrævet. Socialtilsynets afgørelse om at iværksætte afgørelsen straks kan ikke indbringes for Ankestyrelsen.\nDet forhold, at klagen over socialtilsynets afgørelse har opsættende virkning, indebærer, at afgørelsen om ophør af godkendelsen først får retsvirkning fra det tidspunkt, hvor klagefristen er udløbet, uden at der er indgivet en klage. Dette gælder uanset, om foreningen eller virksomheden eventuelt har tilkendegivet, at den ikke vil benytte sig af klageadgangen.\nDen opsættende virkning medfører, at foreningen eller virksomheden kan fortsætte med at varetage arbejdsgiverfunktionerne i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96, indtil Ankestyrelsen har truffet afgørelse i klagesagen.\nDen opsættende virkning indtræder automatisk, uden at socialtilsynet først skal træffe afgørelse om at tillægge klagen opsættende virkning. I visse situationer kan der imidlertid være særlige forhold, der gør det påkrævet, at socialtilsynet eller Ankestyrelsen træffer afgørelse om at ophæve den opsættende virkning, så godkendelsen ophører straks. Socialtilsynets afvejning af, om den opsættende virkning skal ophæves, skal være konkret og individuel i forhold til de konkrete omstændigheder ved den pågældende forening eller virksomhed. Der indgår flere forskellige momenter i afvejningen, og der kan ikke opstilles en udtømmende liste af faktorer, som skal indgå.\nDog vil begrundelsen for afgørelsen om ophør af godkendelsen indgå i vurderingen. Hvis det vurderes at være nødvendigt, at afgørelsen om ophør af godkendelsen straks får retsvirkning, vil socialtilsynet samtidig med, at socialtilsynet træffer selve afgørelsen om ophør, også kunne træffe en afgørelse om, at en klage ikke medfører, at afgørelsens virkning udsættes. Det vil sige, at socialtilsynet kan beslutte, at der ikke er opsættende virkning, og at foreningen eller virksomheden dermed ikke kan fortsætte med at varetage arbejdsgiverfunktionerne i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96 i perioden, indtil Ankestyrelsen har truffet afgørelse i sagen.\nSocialtilsynets afgørelse om at iværksætte afgørelsen straks, dvs. om at ophæve den opsættende virkning af en klage, kan træffes samtidig med selve afgørelsen om ophør af godkendelsen af en forening eller en virksomhed. Socialtilsynet og Ankestyrelsen kan også efter selve afgørelsen om ophør af godkendelsen træffe afgørelse om at iværksætte afgørelsen straks. Da der er tale om helt særlige omstændigheder, som gør det påkrævet, at godkendelsen bringes til ophør med det samme, kan en klage over socialtilsynets afgørelse om at ophæve den opsættende virkning ikke indbringes særskilt for Ankestyrelsen. I de helt særlige tilfælde, hvor der træffes beslutning om, at selve afgørelsen om ophør af godkendelsen af en forening eller virksomhed skal iværksættes straks, forudsættes det, at Ankestyrelsen har fokus på at behandle klagen over selve afgørelsen om ophør af godkendelsen med den fornødne hurtighed\n44. Bestemmelsen om opsættende virkning gælder kun for klager til Ankestyrelsen over socialtilsynets afgørelser om ophør af en godkendelse af en forening eller privat virksomhed. Klager over socialtilsynets øvrige afgørelser efter lov om socialtilsyn, f.eks. klager over afgørelser om vilkår har derimod ikke opsættende virkning, men følger den almindelige hovedregel i § 72 i retssikkerhedsloven om, at klager ikke har opsættende virkning.\n45. Det følger af § 23, stk. 4, i lov om socialtilsyn, at socialtilsynet for opgaverne i forbindelse med godkendelse af og tilsyn med foreninger og private virksomheder omfattet af lovens kapitel 3 a fastsætter takster for godkendelse og takster for tilsyn, som opkræves hos de omfattede foreninger og private virksomheder. Takstfastsættelsen er nærmere reguleret i socialtilsynsbekendtgørelsens § 30.\nTaksterne for godkendelse af og tilsyn med private virksomheder, der varetager eller ønsker at varetage arbejdsgiverfunktioner i ordninger efter servicelovens §§ 95 og 96, fastsættes på baggrund af samtlige, budgetterede omkostninger forbundet med godkendelsen og tilsynet. Taksterne fastsættes for et år ad gangen.\nTaksten for godkendelse fastsættes som en engangstakst, der opkræves, når en forening eller privat virksomhed indgiver ansøgning om godkendelse. Der fastsættes desuden en særlig takst for allerede godkendte foreninger og virksomheder, hvis der skal foretages en delvis ny godkendelse på grund af væsentlige ændringer i godkendelsesgrundlaget.\nTaksten for tilsyn fastsættes som en årlig takst og opkræves efter socialtilsynets beslutning i en eller flere årlige rater. Tilsynstaksten beregnes fra den 1. i måneden efter det tidspunkt, foreningen eller den private virksomhed er blevet godkendt.


Ny projektleder i Holsted til projektering af styretavler - Pro Automatic A/S\nNy projektleder i Holsted til projektering af styretavler\nPro-Automatic har den 7. juni 2021 ansat Leon Capion Rasmussen som projektleder i Holsted til projektering af styretavler\nHan startede sin ansættelse hos Pro-Automatic med et praktisk træningsforløb på værkstedet, og er nu i oplæring i projektering af styretavler.\nLeon afsluttede sin uddannelse som elektriker i 2014 hos D.E.S – Knudsen i Skive. Efter endt uddannelse arbejdede han som elektrikersvend, først hos Vedersø El og derefter hos Elvest i Holstebro. Leon planlagde at læse videre til maskinmester efter tre år som elektriker, og i januar 2021 bestod han bacheloruddannelsen som Maskinmester.\nLeon er glad for at arbejde for Pro-Automatic, og siger:\n”Jeg har valgt Pro-Automatic, fordi virksomheden er i udvikling – det giver tryghed. Og så har jeg fået mange gode kollegaer – det er en stor del af det. Hos Pro-Automatic får du alt det ansvar du kan tage på dig - fx blev jeg hurtigt kastet ud i et stort projekt til Færøerne – det kan jeg godt lide.”\nVi har valgt Leon fordi han er imødekommende, kvalitetsbevidst og serviceorienteret, og fordi han forstår at vejlede og hjælpe kunder til de rigtige løsninger med udgangspunkt i deres problemstillinger og behov. Leon har en systematisk tilgang til arbejdet, han kan håndtere pressede situationer og er hurtig tilegne sig nye IT-kompetencer.\nOm Leon siger salgschef Peder Pedersen:\n”Leon er ikke bange for tekniske udfordringer, og han springer ud i opgaverne med masser af gåpåmod. Han er allerede i gang med efteruddannelse, og har lige gennemført sit første kursus i udarbejdelse af dokumentation med CAD-diagrammer”.\nLeon er 28 år og bosat i Holsted med sin kæreste. Han er særdeles aktiv i sin fritid, og er bl.a. passioneret udøver af slædehundesport og amerikansk fodbold.\nVi ser et stort potentiale i Leon som vores nye projektleder, og glæder os over at byde ham velkommen i Pro-Automatic.


Andelsbolig til salg i København Østerbro. 75 m2 Andelsbolig sælges i København Østerbro Rovsingsgade Ledig bolig\nAndelsbolig til salg, København Østerbro, Rovsingsgade (kun bytte)\nMånedlig udgift er cirka: 2.685 kroner\nØsterbro, Andelslejlighed byttes, 2100, 2 vær., 75 kvm., boligydelse kr. 2685, andelsvurdering kr. 1510000, rovsingsgade 15 Stuen\n*** BYTTES eller SÆLGES***SKØN andelslejlighed på Østerbro lige ved Ryparken st. Den er en 2 værelse (tidl.3), 75 kvm med højt til loftet, en stor stue, stort soveværelse, stort køkken og relativt stort badeværelse. Den ligger i stueetagen men er en HØJ stuelejlighed. Der er ingen larm fra gården eller rovsingsgade, grundet lydtætte vinduer. Der er installeret nye radiatorer og døre sidste år. Selve lejligheden er super fin og har flotte, lyse gulve og der er stuk i loftet i værelserne. I entréen er der et stort, højt skab til opbevaring/overtøj/andet. Der er lille opvaskemaskine, vaskemaskine/tørretumbler samt et stort, helt nyt køleskab/fryser i lejligheden. Den er super godt placeret ift s-tog, busser og metro samt indkøb, fitness, strand (svanemøllen), søer mm.Der er ingen altan men en dejlig, børnevenlig gård få trapper ned. Derudover er der et enormt stort loftsrum og et stort kælderrum til lejligheden samt tørreloft og cykelkælder. Den koster ca 3650 kr/måned inklusiv vand/varme/ekstra tillæg. Det skal siges at jeg altid får flere tusinde kroner tilbage om året for vand/varme. Den er i oktober 2018 blevet vurderet til lidt over 1.5 million og den vurderes igen midt maj, hvorefter jeg åbner op for at man kan komme og se lejligheden. Skriv gerne allerede nu, hvis du er interesseret i lejligheden.Forbedringer bør ikke udgøre mere end 50.000 kr. Der er ikke tilladt husdyr, udover små dyr i bur. Det skal lige siges at gulvene på billederne er nyvaskede og fremstår mørkere end de er i virkeligheden.Andelsbolig (maks 2 mil) eller ejerbolig (maks 2.8 mil): Minimum 2 værelser og 60 kvm. Optimalt 3 værelser eller derover. Hunde skal være tilladt! Københavnsområdet, gerne Nørrebro, men jeg er ikke kræsen ift beliggenhed! Fordel: Altan/Have, tæt på grønt område/vand, tæt på offentlig transport. Alternativt ønske: Billig lejebolig med en husleje på maks 7000 kr/måned alt inklusiv. Minimum 2 værelser.


Dække træ med jord - Stoker Pro\nIndlæg af Ulrik » 01 nov 2012 08:58\nLidt svært at lave en beskrivende overskrift til dette spørgsmål\nVi har et uudnyttet område i vores have hvor vi snart skal have fyldt jord på.\nDer står et ca 15 mtr højt egetræ som jeg helst ikke vil fælde.\nSpørgsmålet er hvor meget jord vi kan kan fylde på der hvor egetræet står?\nJeg vil tro at der er behov for ca. 2 mtr\nIndlæg af Bigfoot » 01 nov 2012 09:58\ndet burde det nu nok kunne holde til da... ellers fælder det jo bare sig selv efter nogle år\nIndlæg af Bjarne B. » 01 nov 2012 10:38\nJeg har lavet en trafikstøjdæmpende jordvold, hvor vi også har nogle store træer. Det har de klaret uden problemer. Jeg har ikke prøvet at grave ned langs dem for at se til dem, men jeg har en ide om, at de har dannet rødder op af stammen.\nIndlæg af Hjemme teori » 01 nov 2012 10:53\nJa, det gør man så normalt ikke. Jeg vil sige at der er en overhængende fare for at træet dør. Det er faktisk tit grunden når folks nye træer ikke bliver til noget, nemlig at de får plantet dem for dybt.\nJeg ville så gøre det alligevel da jordvolden sikkert er vigtigere end træet, men plant evt. et eller flere nye ved siden af. Når/hvis så det gamle bliver sygt eller går ud, fælder du det og så er de nye på vej. Egetræer giver normalt "rigeligt" lys i bunden til at du kan plante noget under.\nUdpluk fra leksikon:\nPlanterødder kan derfor få for lidt ilt, når jorden er meget våd, og hvis rødderne i længere tid mangler ilt og ikke kan respirere, bliver de skadet.\nhttp://www.denstoredanske.dk/Krop,_psyk ... s_planter)\nIndlæg af Ulrik » 01 nov 2012 11:03\nTak for indslagene.\nJeg er også lidt nervøs for at det skal tage skade. Mest for at det skal vælte.\nMen det går vel ud først og så er der jo tid nok til at fælde det.\nIndlæg af Hjemme teori » 01 nov 2012 11:11\nDet bliver først sygt og så skal det fældes. Hvis du venter til det er gået helt ud, ville jeg også være bange for at det "vælter".\nSå hvis det begynder at gå ud i toppen eller danner mange vanris, skal det ned.\nHvis der kun er vanris, skal du måske høre en fagmand, da egetræer af uvisse årsager nogle år sætter vanris. Husk også at et "dødt" træ er svæere at fælde den vej man gerne vil, hvis det skal lægges ned.\nIndlæg af pelle » 01 nov 2012 14:53\nKom lige i tanke om en tilsandet egeskov ved min hjemegn.\nIndlæg af danni-nielsen » 01 nov 2012 17:25\nHjemme teori » 01 Nov 2012, 10:53 skrev: Ja, det gør man så normalt ikke. Jeg vil sige at der er en overhængende fare for at træet dør. Det er faktisk tit grunden når folks nye træer ikke bliver til noget, nemlig at de får plantet dem for dybt.\nGrunden til folks ny plantet træer ikke bilver til noget, er mange gang tit fordi de kun lige graver et hul de lige kan mase rødderne ned i samt det bliver sjat vandet.\nDer skal laves et ordenligt hul, en rodklump på 10-15 liter kræver altså noget plads, grav gerne en meter i dybden og en meter i breden så det bliver ordenlig løsnet og vandet kan trænge væk fra rødderne.\nHullet fyldes igen med muldjord så det passer til træet kommer ned i samme bydde som det stod i tideliger (kan ses på stamen)\nNår hullet er fyldt og træet plantet laver man en vold hele vejen rundt om det ny plantet træ og vander i (må gerne fyldes med vand et par gange eller 3 om dagen hele sommer halvåret hvor det virkelig har brug for vand.\nIndlæg af Flyball » 01 nov 2012 18:29\ndanni-nielsen » 01 Nov 2012, 17:25 skrev:\n(må gerne fyldes med vand et par gange eller 3 om dagen hele sommer halvåret hvor det virkelig har brug for vand.\nEr det nu ikke lige lidt i overkanten, 3 gange om dagen... ?\nIndlæg af danni-nielsen » 01 nov 2012 20:19\nFlyball » 01 Nov 2012, 18:29 skrev:\nnej sådan en varm sommmer dag fordamper der rigtig meget vand både fra træ og jorden. Bare husk at hvis der er direkte sol så dæk jorden til med noget ellers vil rødderne kom til og koge og træet går ud.\nTime: 0.313s | Queries: 41 | Peak Memory Usage: 3.24 MiB


• Billig Sigma STS og ATS computerbeslag – Topline 2016 – 69 kr.\nNavn: Sigma STS og ATS computerbeslag – Topline 2016\nEn masse forhandlere på nettet udlover nu om stunder flere leveringsmodeller. En favorit iblandt mange er for øjeblikket levering til en pakkeshop, og så afhenter du blot de købte produkter når det passer dig bedst. Denne er jo ultra smart, og tit ydermere den billigste leveringsmetode ved køb af Sigma STS og ATS computerbeslag – Topline 2016.\nDu burde lige så vel foretrække at få produkterne sendt til din lejlighed eller hus eller til adressen på dit arbejde. Muligheden er oftest en lille smule mindre prisbillig, men endvidere virkelig praktisk. Den mest betalelige leveringsløsning vil dog utvivlsomt være selv at hente varerne, men dette nødvendiggør at du lever tæt på e-forhandlerens arbejdslager.\nFragtperioden på Tilbehør til cykelcomputere kan i nogle tilfælde være vældig væsentlig ifald vi skal bruge dine nye varer nu og her, og af den grund er det nemlig centralt at vi undersøger den anslåede leveringstid for det respektive produkt.\nMasser af online webshops tilbyder 1 dags fragt på deres favorit varenumre, eksempelvis Sigma STS og ATS computerbeslag – Topline 2016, men vær vagtsom da det tager udgangspunkt i at transaktionen gennemføres før et givent tidspunkt, så at de sandsynligvis kan nå at få produkterne ekspederet forinden de lageransatte har fyraften.\nNogle enkelte forretninger på nettet tilbyder gratis fragt, men oftest kræves det at du shopper for et præcist beløb. I øvrigt burde man vælge den mest prisbevidste leveringsmetode, hvilket gerne – om man er i Roskilde, Korsør eller Tønder – er at få dem til at levere dine produkter til en pakkeshop.\nDet er i dag virkelig nemt for folk at vurdere prisniveauet hos flere online firmaer, og af den grund har adskillige Sigma Sport online forhandlere været presset til at at nedbringe salgspriserne på deres produkter – til drenge og piger, samt til voksne – betydeligt, og endda nogle gange byde på gratis levering.\nMen det kan stadigvæk vise sig lønsomt at checke visse e-shops efter rabat på Sigma STS og ATS computerbeslag – Topline 2016 forinden du placerer ordren, sådan at man er på den sikre side med at indhente den skarpeste pris.\nMan bør trods alt være årvågen med, at ifald en e-handler sælger en vare for en salgspris der virker enormt billig, så burde det undertiden være en indikation på en snydagtig e-shop. Shopping med kort er heldigvis omfavnet af Indsigelsesordningen, der støtter os overfor uærlige online webshops.\nVi går generelt ind for betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du vælge en løsning som f.eks. ViaBill, hvis du vil dække pengene senere.\nFør nogen bestiller i en Sigma Sport online butik behøver man de facto se på netbutikkens handelsaftale, det er dog i reglen ikke specielt ophidsende.\nAlternativet kunne være at undersøge hvorvidt e-forretningen er e-mærke tilsluttet, hvilket skulle være et bevis på at webbutikken anerkender gældende dansk lovgivning, tillige med at internet selskabet jævnligt efterses af eksperter der kender reglementet på området. Derudover giver det dig anledning til at få bistand, hvis du oplever besvær ved dit køb.\nDerudover støtter vi at du er klar over de mest relevante retningslinjer der indvirker på handlen, som for eksempel den returneringsret online virksomheden har. I den sammenhæng er det desuden essesentielt, at man til enhver tid gemmer sin købsbekræftelse, således man altid vil kunne påvise handlen af Sigma STS og ATS computerbeslag – Topline 2016, uanset om du søger et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot fremskaffer fuldstændig sikre genveje til at bese ret mange tidligere køberes evalueringer og derfor foreslår vi, at du eftersøger webbutikkens anmeldelser af Sigma STS og ATS computerbeslag – Topline 2016 forinden du shopper.\nFacebook frembyder ligeledes regulære passelige genveje til at få indblik i e-shoppens kundefokus. Herinde er der endda online varehuse i Danmark hvor kunder kan give en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket også må benyttes til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nVores website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder sammen med et hav af internet foretagender hvor vi fremviser deres tilbud, og opnår godtgørelse under forudsætning af at en bruger fra vores hjemmeside fuldfører et køb.\nOplysninger om tilbud og forretninger på nettet værnes om hele tiden, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for reguleringer der muligvis er realiseret siden sidste opdatering af de anvendte informationer.


Varicella virus - Zoster IgM (i blod), (Varicella-Zoster Virus IgM, anti-VZV IgM, IgM klasse af antistoffer mod varicella-zoster virus og helvedesild) - Symptomer May\nFrist: 6 arbejdsdage\nVaricella-Zoster-virus fra herpesvirusfamilien er årsagssygdommen for sådanne sygdomme som vandkopper og helvedesild. Under primær infektion i kroppen udvikler vandkopper, der kaldes barndomsinfektioner på grund af det faktum, at de fleste bliver smittede og bliver syge i barndommen og i ungdommen. Klinisk er kyllingerne kendetegnet ved et karakteristisk blæreudslæt på ansigtet, torso, palmer, hovedbund, lemmer, der ledsages af kløe. Immunsystemet undertrykker hurtigt infektionen ved at danne yderligere immunitet over for viruset. Virusen fjernes ikke helt fra kroppen, men forbliver i latent tilstand i nervenoderne. Reaktivering af virussen (reaktivering, sekundær infektion) kan forekomme i enhver tilstand, der involverer undertrykkelse af immunsystemet: svækkelse af immunsystemet i somatiske og andre infektionssygdomme (især i den kolde årstid), forgiftning under graviditet, i alderdommen på grund af immundefekt. Den kliniske form af den sekundære manifestation af en virusinfektion er helvedesild (herpes zoster). I modsætning til vandkopper kan herpes zoster gentage flere gange under alle forhold, der involverer immunbrist. Ofte ledsages en sekundær infektion af postherpetic neuralgi (smerter, kløe, paræstesier i området for helbredelsesudbrud).\nImmunsystemet reagerer på penetrationen af et smitsomt middel ved at danne et immunrespons med produktionen af antistoffer - immunoglobuliner. De er nødvendige for at "beskytte" kroppen mod infektion og dannelsen af midlertidig eller permanent immunitet. Klasse M immunoglobuliner til Varcelle-Zoster-viruset (IgM) produceres under den første infektion, dvs. når en person først bliver smittet og har vandkopper. IgM til Varcella-Zoster-virus er således en indikator for primær infektion med varicella zoster-virus. Efter en sygdom opbevares disse antistoffer ikke i blodet, og som følge heraf detekteres de ikke i laboratoriediagnostik.\nAnti-IgM antistoffer mod Varcellus-Zoster-viruset optræder i blodet inden for 3 til 4 dage efter udslæt på huden.\nDiagnosen af kyllingpokke og helvedesild er lavet ud fra karakteristiske kliniske manifestationer. Laboratoriemetoder anvendes til atypiske tilfælde af sygdommen for at bekræfte diagnosen. Disse er serologiske test med bestemmelse af niveauet af specifikke antistoffer: IgM (Varcelle virus - Zoster) og IgG (Varcelle virus - Zoster virus). Påvisningen af specifikt Varcella - Zoster IgM antistofvirus er indicative for en primær infektion. Imidlertid kan IgM antistoffer i sjældne tilfælde fortsætte i blodet op til 10-12 måneder efter varicella.\nIgG-immunglobuliner mod virus produceres og opbevares for livet, hvilket forklarer den yderligere immunitet over for varicella-zoster-viruset.\nFor at bestå analysen af IgM til virussen Varcella - Zoster kræves der ikke særlig træning. Blod fra en vene aftager på en tom mave.\nDet er ikke nødvendigt for alle patienter med kyllingepoks at passere IgM testen for Varcello-Zoster-viruset. Behovet for analyse af IgM for varicella virus - Zoster opstår, når det er svært at foretage en diagnose af kyllingepoks ifølge kliniske og epidemiologiske data. Ofte er disse atypiske former for chicken pox.\nnuværende eller nylige infektion med Varicella-Zoster;\npersistensen af IgM til Varcellus-Zoster-viruset (sjældent).\ninkubationsperioden eller de tidlige stadier af sygdommen (de første 4 dage efter udslætets udseende);\nResultatet ligger tæt på tærsklen. Om nødvendigt kan en opfølgende undersøgelse planlægges om 10-14 dage.\nArbejde siden 1999\nMere end 20 klinikker i Nizhny Novgorod og regionen\nEgen bakteriologisk laboratorium\nMere end 1000 analyser\nBasen af Institut for Klinisk Laboratorie Diagnostik NizhGMA\nAntistoffer til Varcelsel-Zoster IgG (kyllingpokke, helvedesild) er en metode til diagnosticering af infektion med Varicella-Zoster-virus (virusen forårsager udvikling af kyllingepoks (Se "Kyllingpoks.") Eller helvedesild. Detekterer IgG antistoffer i blodet. Dannelsen af antistoffer observeres i restitutionsperioden (det vil sige i den senere periode), deres bestemmelse tjener som bekræftelse af infektion. De vigtigste indikationer for anvendelse: Afklaring af diagnosen af varicella eller helvedesild, definitionen af immunitet i Varcelle-Zoster-viruset.\nKyllingkopper, helvedesild - en antroponotisk infektionssygdom, der opstår med feber, symptomer på forgiftning, udseende af plettet vesikulært udslæt. Det er også muligt for læsionen med intervertebrale ganglier og udseende af vesikulært exanthema langs nerverne involveret i processen, hvilket er udtrykt i det kliniske billede af helvedesild.\nKyllingkopper eller herpes zoster er forårsaget af den samme DNA-holdige virus (fra herpes gruppe-type 3 virus) Varicella-zoster-virus (VZV) fra familien Herpesviridae. Kilden til infektion er personen - patienten eller transportøren. Kildens infektionsperiode varer fra slutningen af inkubationen og i 5 dage fra det øjeblik de sidste elementer af udslætet fremkommer. Den naturlige modtagelighed for mennesker er høj. Postinfektiøs immunitet fortsætter for livet, men under genfødsel (viruset efter infektion fra kroppen fjernes ikke og forbliver i nerveganglierne i latent form) manifestationen af det kliniske billede af helvedesild er muligt. Inkubationsperioden varer fra 10 til 23 dage, normalt 13-17, med helvedesild kan vare i årevis. Kyllingkopper er kendetegnet ved en akut start. Kropstemperaturen stiger fra 37 ° C til 39 ° C på den første dag af sygdommen med udseende af et polymorf udslæt præget af en hurtig ændring i stadierne af dens udvikling (inden for et par timer): makulær, papulær og vesikulær. Udslip forekommer ofte oprindeligt på kroppens hud, inden for 3-4 dage, der bevæger sig til nakke, ansigt, lemmer. Mulige udslæt på mundhindehinden, kønsorganer, bindehinden.\nMed helvedesild er den mest typiske den ganglionlignende form af sygdommen, som begynder med feber, symptomer på generel forgiftning og skarp smerte i de mellemliggende rum. Efter 3-4 dage (i nogle tilfælde efter 10-12 dage) vises infiltrering og skylning af huden på disse steder, skiftevis med bobler, som derefter tørrer ud og bliver til skorpe.\nDiagnosen foretages hovedsageligt klinisk. Påvisning af IgG-antistoffer i forbindelse med IgM-antistoffer mod Varcell-Zoster-viruset i blodet under sygdomsprocessen bekræfter tilstedeværelsen af en infektion. Antistoffer af IgG-klassen dannes i perioden med rekvalescens (genopretning). Denne type antistof er til stede i blodet efter sygdommen i lang tid, og deres definition anvendes til at vurdere tilstedeværelsen af immunitet mod infektion.\nEfter venipunktur trækkes blod ind i et reagensglas (serumpræparat).\nPlacer venepunkturen ned med en bomuldsbold, indtil blødningen stopper.\nNår et hæmatom dannes på venepunktionsstedet, foreskrives opvarmningskompresser.\nBekræftelse af den kliniske diagnose af infektion med Varicella-Zoster-virus (kyllingpokke eller helvedesild).\nBestemmelse af immunitet.\nNuværende eller tidligere infektion.\nMulig i mangel af infektion og efter vaccination.\nLav antistof titer (manglende immunitet, inkubationsperiode).\nDer var ingen varicella soest virus infektion.\nTesten registrerer IgG antistoffer mod Varicella Zoster Virus, hvilket forårsager kyllingepok og herpes zoster.\nAntistoffer af IgG-klassen til VZV, klasse G-immunoglobuliner mod tinea-virus og varicella.\nAnti-Varicella Zoster Virus IgG, VZV antistoffer, IgG.\nVaricella Zoster-viruset (Varicella Zoster Virus) forårsager to sygdomme hos mennesker: Vildtkopper og helvedesild (Herpes zoster).\nBegge sygdomme er normalt diagnosticeret af eksterne tegn. Imidlertid er der i atypiske tilfælde behov for laboratoriediagnose. IgG-testen er ikke afgørende, men kan supplere data fra andre test.\nDerudover udføres definitionen af IgG på Varicella Zoster Virus ved planlægning af graviditet - Vådkopper under graviditeten kan føre til komplikationer.\nKyllingkopper udvikler sig, når viruset først kommer ind i menneskekroppen. Som regel sker dette i barndommen (derfor er kyllinger traditionelt betragtet som en barndoms sygdom). Hertil kommer, at hos voksne er sygdommen mere alvorlig end hos børn.\nInfektion opstår ved kontakt med en syg person: Virusen overføres af luftbårne dråber. Inkubationsperioden er ca. 2 uger (fra 10 til 21 dage). De første symptomer på sygdommen: feber og generel utilpashed. Efter 1-2 dage vises et udslæt. Snart tørrer boblerne op, dækker med skorpe og forsvinder efter 2 uger, og efterlader normalt ingen ar.\nEfter en infektion udvikler en person en livslang immunitet, det vil sige, at vådkopper ikke bliver syge en anden gang.\nKyllingkopper udgør en fare under graviditeten.\nFor det første er det farligt for moderen selv, for gravide kvinder går i alvorlig form. En hyppig komplikation (i 20% af tilfældene) er lungebetændelse.\nFor det andet truer sygdommen fosteret. Et barn kan være født med forskellige lidelser: ar på huden, umodne lemmer, mikrocefalier, encephalitis, øjenlæsioner mv. Hvis moderen også blev smittet i slutningen af graviditeten, kan den nyfødte blive syg med vandkopper i de første dage af livet og med risiko for dødelig resultatet.\nSandsynligheden for komplikationer er lav, men det er bedre at først aflevere tests for immunitet mod kyllingepokke.\nHvis immuniteten udvikles (der er IgG-antistoffer), så kan du ikke være bange for kyllingepok.\nHvis IgG-antistoffer er fraværende, er sandsynligheden for at blive syg under graviditeten ikke udelukket. I dette tilfælde kan du vaccineres mod kyllingepokke.\nNår en person har haft vandkopper og genvundet, dør viruset normalt ikke. Det går ind i en skjult tilstand og opbevares i neuronerne. Senere under påvirkning af stress, med et fald i immunitet eller med skarp afkøling, kan virussen aktiveres. Ofte bliver syge ældre mennesker.\nI de første dage af helvedesilden oplever patienten generel utilpashed, hans temperatur stiger. I kroppen eller mindre ofte opstår der alvorlige smerter (prikking, kløe, irritation) i ansigtet. Efter 1-3 dage på steder, hvor smerten føltes, vises et udslæt og på den ene side af kroppen. Smerte (neuralgi) vedvarer efter dets forsvinden inden for en måned.\nI modsætning til vandkopper er herpes zoster ikke farlig under graviditeten.\nNår vira går ind i menneskekroppen, begynder han at kæmpe med dem. Et af svarene er produktion af antistoffer (specielle proteiner af immunoglobuliner). Der er flere typer af dem: IgG, IgM, IgA, etc.\nIgG i blodet mest. Som regel vises de først ved infektion (senere end IgM), men deres niveau forbliver højt i lang tid. I tilfælde af Varicella Zoster-virus vedvarer IgG-antistoffer i en levetid.\nVed diagnosticering af en akut infektion, der ligner kyllingepok eller helvedesild, er IgG-testen ikke informativ nok. Det skal huskes, at hvis en person har været syg tidligere, vil der altid blive opdaget antistoffer. Hvis symptomerne på kyllingepoks har vist sig for nylig, kan resultatet af analysen endvidere være negativt, da IgG'er forekommer kun få uger efter infektion.\nMen når du planlægger en graviditet, giver en IgG-test alle de oplysninger, du har brug for. På baggrund af resultaterne er det muligt at bestemme, om den forventede moder har immunitet mod kyllingepok.\nAt fastslå, om en person har immunitet mod Varicella Zoster Virus. Dette gør det muligt at forstå, om han kan få skoldkopper.\nAt afklare diagnosen - at bestemme sygdomsfremkaldende middel. Dette er nødvendigt, hvis diagnosen ikke kan laves af eksterne symptomer.\nNår du planlægger en graviditet (for at undgå komplikationer).\nNår en person er syg, men symptomerne på kyllingpokke eller helvedesild er atypiske.\nTypiske symptomer på vandkopper:\nudslæt over hele kroppen, samtidig er der pletter og bumser af forskellige størrelser,\nfeber, hovedpine, svaghed.\nTypiske symptomer på helvedesild:\nbrændende lokaliseret smerte i områder med udslæt,\nudslæt på den ene side af kroppen,\ntemperatur, generel forgiftning.\nAtypiske symptomer på helvedesild:\nforskellige neurologiske lidelser (lammelse af ansigtsnerven, svimmelhed, døvhed, cerebellær ataxi osv.).\nHerpes simplex virus type 1 (HSV-1) forårsager primær herpes med overvejende påvirkning af ansigtets hud, røde kant af læberne, oralt slimhinde, øjenkontaktiva, hud i overekstremiteterne, meningoencefalitis, neonatal herpes, medfødt herpes, oftalmisk herpes.\nHerpes simplex virus type 2 (HSV-II) forårsager primær herpes med en primær læsion af huden og slimhinderne i kønsorganerne, skindens skind, underekstremiteterne; meningoencephalitis, neonatal herpes, medfødt herpes, myelitis, encephalitis.\nHuman herpesvirus type 3 (HHV-III, varicella-zoster) forårsager to varianter af sygdommen - kyllingpokke og helvedesild (herpes zoster).\nHumant herpesvirus type 4 (HHV-IV) eller Epstein-Barr-virus forårsager infektiøs mononukleose, Burkitts lymfom, nasopharyngeal carcinoma, håret leukoplaki i tungen.\nHumant herpesvirus type 5 (HHV-V), det forårsagende middel til cytomegalovirusinfektion (CMV), forårsager primær CMV-infektion, medfødt CMV-infektion, retinopati, lungebetændelse, colitis, encefalitis (under organtransplantation og AIDS).\nHuman herpesvirus type 6 (HHV-VI) forårsager exanthema hos den nyfødte. Det er sandsynligt, at HHV-VI er involveret i udviklingen af Hodgkins sygdom, malignt cellymfom, sarcoidose, Sjogren's syndrom, Crohns sygdom. Inddragelsen af denne virus i udviklingen af akut hepatitis hos voksne og børn, herunder dem med fulminant kursus og hurtig død, blev afsløret.\nHuman herpesvirus type 7 (HHV-VII) forårsager sygdomme forbundet med primær infektion (exanthema hos den nyfødte). Ved aktivering af latent infektion forekommer kronisk træthedssyndrom.\nHuman herpesvirus type 8 (HHV-VIII) er en virus forbundet med Kaposi sarkom hos HIV-seronegative personer og Kaposi sarkom associeret med HIV-infektion.\nHumant herpesvirus type 3 (HHV-3, varicella-zoster) forårsager to varianter af sygdommen - det er kyllingpokke og helvedesild (herpes zoster).\nSkoldkopper. Ætiologi. Det forårsagende middel er en DNA-genomisk virus klassificeret som human herpesvirus af type 3, der indgår i slægten Varicellovirus fra Alphaherpesvirinae-subfamilien.\nEpidemiologi. Infektion opstår ved kontakt med en syg person: Virusen overføres af luftbårne dråber og i kontakt med udslætets elementer. Mulig transplacental overførsel af virus fra det gravide foster. Den naturlige modtagelighed for vandkopper af mennesker er høj. Den smitsomme periode af vandkopper begynder to dage før udslætene fremstår og fortsætter, indtil alle elementer i udslætet er dækket af skorper (normalt efter 5 dage).\nPatogenese. Virussen kommer ind i den menneskelige krop gennem det øvre luftveje, er fastgjort på cellerne i slimhinden, hvor dets primære akkumulering finder sted. I fremtiden kommer patogenet ind i de regionale divisioner af lymfesystemet, og i slutningen af inkubationsperioden kommer blodet ind. Viremia manifesteres af feber på grund af akkumulering i blodet af toksiske metabolitter af viral reproduktion og udvikling af allergiske reaktioner. Patogenet spredes gennem hele kroppen; dets efterfølgende lokalisering bestemmer affiniteten til epitelet i huden og slimhinderne. Reproduktion af viruset i hudens epithel ledsages af vakuolisering, ballondystrofi og yderligere celledød. I de dannede hulrum akkumulerer serøs eksudat, hvilket resulterer i dannelsen af enkeltkammerblære. Når vesiklerne tørrer ud, forekommer skorper i deres sted, efter at de falder af, hvor den beskadigede epidermis genoprettes. En lignende proces kan udvikle sig på slimhinderne med den hurtige dannelse af erosion. På baggrund af undertrykkelsen af T-lymfocyt-systemet udvikler alvorlige former for vandpølser hos personer med nedsat immunstatus, øger følsomheden for andre infektioner, og kroniske processer forværres. Virusen kan forblive for livet i kroppen i latent tilstand, som er lokaliseret i nerveganglierne. Efter den overførte sygdom dannes en stabil immunitet, men med et kraftigt fald i intensiteten hos voksne, der havde haft vådkopper i barndommen med gentagen infektion, kan sygdommen komme igen.\nGraviditet og vandkopper. Gravide kvinder får sjældent vandkopper. Men under infektion i første halvdel af graviditeten er intrauterin skade på fosteret og forekomsten af misdannelser mulige. Hvis du har skoldkopper lige før fødslen (4 dage eller mindre), kan du udvikle en alvorlig form for vandkopper hos en nyfødt, fordi han ikke har transplacale modermæssige antistoffer. Med vådspids sygdom mere end 4 dage før fødslen dannede og dannede moderens antistoffer gennem moderkagen, selvom de ikke beskytter barnet mod infektion, men forhindrer dets alvorlige forløb.\nDet kliniske billede. Inkubationsperioden er fra 10 til 21 dage. Et udpræget klinisk billede af vandkopper udvikler sig først efter udbrudets udbrud, på dette tidspunkt forgiftning øges, stiger kropstemperaturen. Hos voksne forekommer udslæt senere end hos børn, forgiftning er mere udtalt, og feber når ofte høje tal og fortsætter med at fortsætte meget længere. Exanthema kan forekomme på enhver del af kroppen og spredes tilfældigt. Med mangel på cellulær immunitet (lymfom, lymfogranulomatose, knoglemarvsmodtagere og organtransplantationer, aids) er der en trussel om formidlet livstruende infektion.\nHelvedesild (herpes zoster, helvedesild) er en sporadisk sygdom, der opstår som følge af aktiveringen af latent varicella-zoster-virus. Helvedesild forekommer ofte hos personer, der er udsat for forskellige påvirkninger, som svækker immunsystemet (patienter med leukæmi, lymfogranulomatose, neoplasmer, kemoterapi, langvarige kortikosteroider og immunosuppressiva, oftest udvikler infektionen hos patienter med erhvervet immundefekt syndrom). Kontakt med patienter med herpes zosterbørn, der ikke har specifik immunitet, kan få dem til at udvikle vandkopper. Helvedesild i moderen skaber ikke risiko for fosterskader.\nLaboratoriediagnose. Evaluering af serologiske markører henviser til indirekte metoder til diagnosticering af infektioner - det giver dig mulighed for at vurdere tilstedeværelsen af immunresponset af kroppen til indførelsen af patogenet i kroppen.\nDefinition af IgM. IgM antistoffer mod virussen fremkommer inden for 5 dage efter udbrudets udslæt, spids til 2-3 uger og forsvinder efter et par uger eller måneder. I nogle tilfælde kan IgM-antistoffer fortsætte i blodet op til 12 måneder efter infektionen. Påvisning af specifikke IgM antistoffer er indicative for en primær infektion. Primær infektion bekræftes også ved serokonversion (udseendet af specifikke antistoffer i deres oprindelige fravær).\nIgG-bestemmelse. Specifikke antistoffer mod VaricellaZoster-viruset forekommer 4-5 dage efter begyndelsen af kliniske manifestationer i vandkopper. Serokonversion (udseendet af IgG-antistoffer i deres oprindelige fravær) eller deres 4 gange stigning i undersøgelsen i parret sera efter 7-10 dage bekræfter VaricellaZoster-infektion. Antistoffer af IgG-klassen efter den udsatte sygdom gemmes normalt for livet. Viruset opbevares i kroppen i latent form, og tilstedeværelsen af IgG-antistoffer garanterer ikke mod reaktivering af infektionen i form af helvedesild. Moderne IgG-antistoffer kan være til stede i blodet af nyfødte i de første måneder efter fødslen.\nVaricella-Zoster er en almindelig virus, som inficerer cellerne i det menneskelige nervesystem. Det kan asymptomatisk fortsætte i rygmarven, og efter aktivering kan det forårsage funktionsfejl i patientens indre organer. Virusen kan forårsage to hovedpatologier - kyllingepok som den primære infektion og helvedesild som et tilbagefald. Flere oplysninger om Varcelle-Zoster-viruset vil blive diskuteret i denne artikel.\nDet er meget smitsomt, når det frigives i menneskekroppen spredes til slimhinden i halsen eller næse og derefter til blodet, sammen med hvilket virus inficerer centralnervesystemet. Det kan leve i rygsmerter i mere end 3 år. Der er tre hovedveje viruset spredes gennem hele kroppen: neurogen, lymfogen og hæmatogen.\nFor første gang møder en person Varicella-Zoster-virus som barn i form af vandkopper. Efter overførslen af sygdommen producerer kroppen beskyttelse, som følge af hvilken geninfektion ikke forekommer. Men det ødelægger ikke viruset, det er stadig i kroppen, hvor det kan vare i lang tid. Sekundær infektion er mulig med visse faktorer, herunder forekomsten af comorbide sygdomme eller et fald i immunsystemet. Gentagen infektion i kroppen opstår i form af herpes zoster. Ofte forekommer dette hos ældre mennesker.\nUkorrekt eller utilsigtet behandling af patologien kan udløse udviklingen af alvorlige lidelser i syge- og høreorganerne, motorfunktioner og andre patologier. I sjældne tilfælde kan infektion med Varicella-Zoster-virus være dødelig, men det sker næsten aldrig.\nSom nævnt tidligere er hovedårsagen til virusaktivering et fald i immunsystemet, men forskellige faktorer kan medføre nedsatte immunitetsfunktioner. Her er de vigtigste:\nproblemer med blodets arbejde\nudvikling af patologier af indre organer (hjertesvigt, tuberkulose, levercirrhose osv.)\nvirkningerne af operationer ved transplantation af indre organer eller knoglemarv, genopretning efter hvilken der kræves medicin, der negativt påvirker immunsystemets arbejde;\ntilstedeværelsen af alvorlige kræft- eller autoimmune sygdomme\ninfektion i kroppen ved infektion.\nTip! Personer, der tager cytotoksiske eller hormonelle lægemidler, er automatisk i fare, fordi disse midler reducerer kroppens beskyttende funktioner. Aktiver viruset Varicella-Zoster kan fysisk overarbejde eller endog alvorlig hypotermi.\nIfølge statistikker viser ca. 10% af de ældre mennesker regelmæssige forværringer af sygdomme forårsaget af denne virus. Dette skyldes det faktum, at kroppens beskyttende funktioner hurtigt falder med alderen, så folk fra 50 år står over for infektiøse og virussygdomme oftere end unge.\nVaricella-Zoster-virus kan være en faktor i viral lungebetændelse.\nVaricella-Zoster kan forårsage to sygdomme - det er vandkopper og helvedesild. Lad os overveje mere detaljeret sygdomsegenskaberne og deres karakteristiske symptomer.\nDette er en almindelig smitsom sygdom. Transmissionsmekanismen for viruset er luftbåret. Årsagen til vandkopper er Zoster-viruset. Udviklingen af sygdommen ledsages af dannelsen af et rosa udslæt over hele overfladen af patientens krop. Efter 2-3 dage fra det øjeblik, hvor udslæt er, brister de dannede bobler på huden, og i deres sted er der skorper.\nPatienter lider ofte af alvorlig kløe i huden og høj feber. Varigheden af inkubationsperioden er 2 uger. Som regel er kyllingerne syge i barndommen. I dette tilfælde forekommer komplikationer ekstremt sjældent, hvilket ikke er tilfældet for ældre patienter (18 år og derover), hvor sygdommen er ret vanskelig.\nDer er en sygdom mod baggrunden for nedsat immunitet og ledsages af symptomer som generel svaghed i kroppen, feber, forgiftning og svigt i de indre organer. Patienten har hududslæt, der påvirker nerveenderne i lagene af huden. Dette medfører forstyrrelser i perifere og nervesystemer. Korrekt behandling af høj kvalitet giver dig mulighed for at eliminere symptomerne på helvedesild i bogstavelig talt 4-6 uger, men det kan også afhænge af organismens individuelle karakteristika og immunsystem.\nHvordan udslæt udvikler sig\nDet er vigtigt! Sygdommen kan manifestere sig i form af en oftalmologisk sygdom ledsaget af hyperæmi, nedsat synsstyrke og udslæt i templerne. Patienterne kan endda have øjenpine, men det er sjældent.\nHvis du har mistænkelige symptomer, skal du straks kontakte en læge til diagnose. Under forskellige test vil han være i stand til at bestemme tilstedeværelsen af viruset i patientens krop. Oftest til dette formål udføres en blodprøve for tilstedeværelsen af helvedesild, et udstrygning fra næse og svælg til mikrofloraen og en IgM-test. Nogle gange kan en læge ordinere en urogenital smear test.\nLevering af såning fra pharynx microflora\nLæger fra flere områder af medicin kan ordinere en bestemt undersøgelse. Det er en praktiserende læge, børnelæge, neurolog eller infektionssygdomme specialist. Ifølge resultaterne af disse tests vil specialisten kunne identificere virussen og ordinere den passende behandling. Jo før dette er gjort, jo større er chancen for en hurtig opsving.\nNår en Varcelle-Zoster-virus registreres i patientens krop, foreskrives komplekse terapi, herunder at tage medicin og følge en terapeutisk kost. Dette vil fjerne symptomerne på sygdommen, lindre betændelse og lindre smerter. Nedenfor er de effektive værktøjer, som læger ordinerer oftest for at reducere virusets aktivitet.\nTabel. Forberedelser til behandling af virus Varcella-Zoster.\nInfektion forårsaget af virussen Varcella-Zoster\nVaricella - Zoster - viruset (VZV, Varicella - Zoster - viruset) er et herpesvirus - DNA - virus fra Herpesviridae - familien af Alphaherpesvirinae - subfamilien, karakteriseret ved høj cytopatisk aktivitet med en relativt kort replikativ cyklus. VZV forårsager to sygdomme: med primær infektion - kyllingepok (vandkopper), med reaktivering - herpes zoster (helvedesild). Det meste af forekomsten er i barndommen. I fremtiden er viruset i kroppen i en "sovende" tilstand med svækkelse af cellulær immunitet - i alderen, under behandling med immunosuppressiva eller som følge af andre årsager - viruset genaktiveres, hvilket fører til udvikling af herpes zoster. Risikofaktorer er ældre alder, kræft og hæmatologiske sygdomme, HIV-infektion (især sen fase), immunosuppressiv og strålebehandling. Risikoen for herpes zoster hos HIV-inficerede individer er 15-25 gange højere end risikoen for den generelle befolkning. Med udviklingen af herpes zoster i en ung alder (og især med udviklingen af dens gentagelse) er det nødvendigt at undersøge patienten for at udelukke HIV-infektion.\nKyllingkopper er kendetegnet ved et vesikulært udslæt på huden og slimhinderne. Herpes zoster er præget af en inflammatorisk reaktion i ryggen af rygmarven og ganglierne; det ledsages af et udslæt af blærer på huden i området inderveret af den berørte nerve. Virusen er farlig for fosteret: Vaccine under graviditetens første trimester kan føre til medfødte deformiteter.\nInkubationsperioden for vandkopper er 14-21 dage. Kilden til infektion er en person, der har vandkopper og herpes zoster, hvilket er farligt siden slutningen af inkubationstiden, indtil skorsterne falder af. Infektion overføres sædvanligvis af luftbårne dråber. Kontakt (gennem vesiklernes indhold) og parenterale infektionsveje er mere sjældne og realiseres primært, når infektionskilden er en patient med en sekundær (tilbagevendende) infektion - herpes zoster. Kyllingkopper er en meget smitsom sygdom, ledsaget af feber, blæreudslæt og generel utilpashed. Udslip af nye bobler i de sidste 3-4 dage, deres indhold indeholder en stor del af virussen. Hos 80-90% af mennesker opstår infektion i de første 6-8 år af livet og manifesteres af kyllingepok. Dem, der har haft varicella, har livslang immunitet mod reinfektion fra eksogene kilder. Tilfælde af tilbagevendende sygdom er stort set ukendt. Imidlertid har omkring 5% af kvinder i den fødedygtige alder ikke immunitet. Kyllingepestens sygdom kan realisere den vertikale transmission af infektion.\nIndgangsporten for virusset er slimhinden i de øvre luftveje epitelceller hvor det formerer, derefter lymphogenous måde ind i blodet, med hende - i huden og forskellige indre organer, men de fleste af virus ind følsomme ganglieceller - trigeminal, ansigts-, intervertebral nerver, hvor det forbliver inaktivt i hele en persons liv. Virusets største tropisme er i cellerne i det spinøse lag i huden, hvor dystrofiske ændringer forekommer, hvilket fører til deres død, dannes hulrum, fyldt med serøst exudat, hvis kliniske ækvivalent er typisk for udslæt fra kyllingepokken.\nDødelighed og komplikationer (encephalitis, lungebetændelse) er ret sjældne, observeres oftere hos nyfødte og svækkede. På baggrund af immunosuppression påvirkes også slimhinderne i urinvejen og mavetarmkanalen. Ændringer i form af lille nekrose med et hæmoragisk bælte kan detekteres i lever, nyrer, lunger og andre organer.\nInfektion forårsaget af varicella-zoster-viruset under graviditeten er ret sjælden, da kun 5-10% af alle kvinder i den fødedygtige alder ikke har antistoffer mod VZV. Med vandkopper hos kvinder under graviditeten er risikoen for infektion for fosteret og nyfødte 8%. VZV kan overføres til fosteret antatalt (transplacentalt, transcervisk), intranatalt og postnatalt til det nyfødte barn (luftbårne dråber, kontakt). Under infektion er graviditetskomplikationer mulige: spontane aborter, graviditet uden udvikling under første halvdel af 3-8% tilfælde og fetal varicella syndrom hos 12% af de berørte fostre. Frekvensen af embryopati og fostopati efter varicella i de første 20 ugers svangerskabsperiode er 2%; efter 25. uge er der rapporteret isolerede tilfælde. Hvis sygdommen var gravid jeg trimester, 5% af nyfødte observeret medfødt varicella syndrom: atrofi af lemmer, ar på huden, rudimentære fingre, atrofi af hjernebarken, øjet misdannelser, lammelse og kramper. Når sygdommen er mindre end 10 dage før fødslen, kan fosteret udvikle alvorlige læsioner - medfødt (neonatal) kyllingepok, der manifesteres i de første 10-12 dage af det nyfødte liv. Den mest alvorlige infektion forekommer hos børn, hvis mødre har vandkopper i perioden 5 dage før og 48 timer efter fødslen. Dødeligheden i dette tilfælde når 20-30%. Kliniske manifestationer af vandkopper i en nyfødt 12 dage efter fødslen indikerer postnatal infektion. Når en kvinde bliver syg med graviditet, observeres herpes zoster ikke komplikationer fra fosteret.\nTilstedeværelsen af typiske manifestationer af varicella, især under hensyntagen til epidemiologiske data (kontakt med en patient med varicella) og herpes zoster giver dig mulighed for at foretage en diagnose baseret på kliniske data, i sådanne tilfælde er laboratoriebekræftelse ikke påkrævet. På grund af muligheden for atypisk infektion forårsaget af VZV, især hos vaccinerede personer, er det imidlertid nødvendigt at udvikle komplikationer som encephalitis, perinatal patologi (intrauterin infektion, medfødte misdannelser) laboratoriebekræftelse.\nDifferential diagnose. Herpesinfektion (HSV 1, HSV 2), allergiske udslæt, kontaktdermatitis, rubella.\nTilstedeværelsen af vesikulært udslæt, især hos gravide og nyfødte såvel som hos personer, der planlægger en graviditet;\nkontakt med en patient med vandkopper eller herpes zoster eller med mistanke om disse nosologiske former;\ndifferential diagnose af eksanthema sygdomme;\nomfattende hudlæsioner (op til 10% af tilfælde af mistænkt herpes zoster skyldes ikke VVZ, men HSV);\nsymptomer på medfødt infektion, misdannelser hos nyfødte;\nencephalitis af ukendt ætiologi.\nEtiologisk laboratoriediagnostik omfatter visuel påvisning af viruset ved mikroskopi, isolering af viruset eller dets DNA, bestemmelse af AT.\nSkrabning fra læsionen - mikroskopisk undersøgelse, virusisolering, DNA-detektion;\nblodplasma, CSF, skrabninger fra slimhinden i oropharynx - DNA-detektion;\nserum / plasma, CSF - bestemmelse af AT.\nSammenligningsegenskaber ved laboratoriediagnostiske metoder. VZV-isolering i cellekultur (fibroblaster) anvendes kun i virologiske laboratorier og anvendes ikke til rutinemæssig diagnostik i kliniske diagnostiske laboratorier. Traditionelt anvendt mikroskopisk undersøgelse af præparater af vesikelindhold farvet af Morozov eller Romanovsky-Giemsa, har lav diagnostisk specificitet (tillader ikke differentiering af VZV fra HSV) og følsomhed, derfor kan de ikke betragtes som pålidelige.\nHovedrollen i laboratoriediagnosen af infektioner forårsaget af VZV tildeles detektion af virus-DNA ved PCR og bestemmelsen af specifikt AT IgM, IgG til AG af viruset ved anvendelse af ELISA. Bestemmelse af aviditeten af specifikke IgG-antistoffer gør det muligt at estimere infektionstiden, etablere udviklingsperioden for den infektiøse proces, for at differentiere akut infektion fra tidligere infektion og primær infektion fra reaktivering. En yderligere undersøgelse i diagnosen encephalomyelitis eller encephalitis forårsaget af VZV er parallel detektion af virusspecifik IgG Ig i blodet og CSF ved ELISA ved beregning af indekset for intratekal produktion. Identifikation af intratekale produkter af specifikke antistoffer i CSF indikerer involvering i den infektiøse proces i centralnervesystemet. Undersøgelsen anvendes ikke til rutinemæssig diagnose, laboratoriebekræftelse af diagnosen er baseret på anvendelse af direkte forskningsmetoder.\nIndikationer for brug af forskellige laboratorietests. Indikatorer for aktiv infektion er tilstedeværelsen af VZV DNA og AT IgM. AT IgM optræder i blodet ved 4-7 dage fra sygdomsbegyndelsen og fortsætter i flere måneder. AT IgG forekommer i blodet i 10-14 dages sygdom og vedvarer hele livet for at fastslå, at primær infektion er til stede, anbefales det at kvantificere AT IgG over tid. Bestemmelse af virusspecifikke IgG-antistoffer kan anvendes i screeningsundersøgelser for at bestemme forekomsten af immunitet over for VZV.\nFunktioner af fortolkningen af laboratorieresultater. Påvisning af specifikke AT IgM markører af den akutte fase af sygdommen indikerer primær infektion eller reaktivering af infektionen. Påvisning af AT IgG indikerer tilstedeværelsen af immuninfektion efter infektion eller postvaccination mod VZV, hvilket indikerer en eksisterende latent infektion. I fravær af AT IgM og påvisning af AT IgG anbefales en gentagen undersøgelse efter 7-10 dage. Den nuværende infektion (reinfektion, reaktivering) er indikeret ved en stigning i ATGG titer med 4 gange.\nVed anvendelse af indirekte laboratoriediagnostiske metoder - detektion af virusspecifikke antistoffer er det ofte svært at fortolke resultaterne. Påvisningen af VZV DNA ved PCR-metode bidrager til den korrekte fortolkning af data og verifikation af sygdommens diagnose. Identifikation af et specifikt VZV DNA-fragment i patientens biomateriale (blodplasma, CSF, oropharyngeal mucosal scrapes) tillader ved en enkelt test at bekræfte faktumet af infektion af VZV.\nPositive resultater af detektion af specifikke IgG-antistoffer i serum af nyfødte eller spædbørn i det første års levetid er ikke en klar indikation af infektion: udseendet af IgM-antistoffer kan skyldes blodforurening i blodet af moderne antistoffer, udseendet af IgG-antistoffer gennem moderkagen. Positive resultater af bestemmelsen af AT i navlestrengsblod bør bekræftes ved påvisning af VZV DNA ved PCR.\nHos patienter med hiv-infektion med atypiske kliniske manifestationer af hudlæsioner i diagnosen gives fortrinsret til påvisning af VZV-DNA ved PCR. Diagnostisk værdi (specificitet og følsomhed) for detektion af VVZ DNA i cerebrospinalvæsken hos patienter med HIV-infektion med CNS-skade er ikke blevet fastslået endeligt. Måske er det nødvendigt at foretage en kvantitativ analyse af indholdet af RVH-DNA i CSF for at bekræfte den herpesiske etiologi af encephalitis.\nEr det muligt at bade en baby efter vaccination med DPT og polio? Forebyggelse\nPolio vaccinationsordning Hos børn\ncalamin På ansigtet\nSår næsten uundgåelig og godt studeret. Men mærkeligt nok omgiver en stor mængde latterlige vildledninger vandkopper.- Vi har chicken pox, hoi!- Åh, tillykke!