Skabelon for. Curriculum for the Elective Studies in Film and Media Studies The 2007 Curriculum. Justeret 2008 Adjusted Rettet 2015 Emended PDF Gratis download\nSkabelon for. Curriculum for the Elective Studies in Film and Media Studies The 2007 Curriculum. Justeret 2008 Adjusted Rettet 2015 Emended 2015\nDownload "Skabelon for. Curriculum for the Elective Studies in Film and Media Studies The 2007 Curriculum. Justeret 2008 Adjusted 2008. Rettet 2015 Emended 2015"\n1 Skabelon for Studieordning for enkeltstående tilvalgsmoduler på BA-niveau i Film- og Medievidenskab 2007-ordningen Under Uddannelsesbekendtgørelsen af 2004 Curriculum for the Elective Studies in Film and Media Studies The 2007 Curriculum Justeret 2008 Adjusted 2008 Rettet 2015 Emended 2015 Studienævnet for Medier, Erkendelse og Formidling Det Humanistiske Fakultet Københavns Universitet The Study Board for Media, Cognition, and Communication Faculty of Humanities University of Copenhagen\n2 Kapitel 1. Indledning 1.1 Uddannelsesdel, fag og år Enkeltstående tilvalg på BA-niveau i Film- og Medievidenskab (Stand-Alone Electives at BA Level in Film and Media Studies), 2007-ordningen. 1.2 Tilhørsforhold Denne studieordning gælder for studiet under Studienævnet for Medier, Erkendelse og Formidling ved Det Humanistiske Fakultet, Københavns Universitet. 1.3 Ikrafttræden og hjemmel Studieordningen træder i kraft d. 1. september 2007 i henhold til "Bekendtgørelse om bachelor- og kandidatuddannelser ved universiteterne" (nr. 338 af 6. maj 2004). Studerende, der indskrives på enkeltstående tilvalg i Film- og Medievidenskab pr. 1. september 2007 eller senere, skal studere efter denne ordning. 1.4 Varighed og struktur Tilvalgsstudiet i enkeltstående tilvalgsmoduler i Film- og Medievidenskab består af tre moduler Modul I, Modul II og Modul III, hver på 15 ECTS-point. Den studerende sammensætter selv modulerne af et eller flere af de fagelementer, der er omfattet af denne ordning. Fagelementerne har forskellig årsværksvægt - 5; 7,5; 10 og 15 ECTS-point hvilket giver sig udtryk i de faglige mål ved eksamen. For studerende, der ønsker at tage hele deres tilvalg (45 ECTS-point) efter denne ordning, er den eneste mulige kombination af fagelementer 5 + 7,5A + 7,5B + 10B + 15B. Denne kombination sikrer, at eksamensbekendtgørelsens krav om, at højst 1/3 af uddannelsen (15 ECTS-point af tilvalget) må være bedømt med bestået/ikke-bestået, og at mindst 1/3 (15 ECTS-point af tilvalget) skal være bedømt med ekstern censur, overholdes. Den studerende har dog også mulighed for blot at tage ét eller flere af tilvalgets fagelementer. Fagelementerne udfyldes med emner efter den studerendes eget valg. Til grund for den studerendes studium af emnet kan ligge et kursus udbudt på kandidatuddannelserne ved Afdeling for Film- og Medievidenskab, men den studerende kan også vælge at selvstudere emnet. Det er en forudsætning for, at den studerende kan deltage i kurser på fagets kandidatuddannelser, at disse ikke er overtegnede. 2\n3 Udstyrskrævende emner inden for AV-formidling kan kun vælges som valgfri emner af studerende, der har bestået fagelementerne Udstyrsintroduktion til webproduktion og Udstyrsintroduktion til videoproduktion på grundfagsstudiet i Film- og medievidenskab. 60 ECTS-point svarer til et års fuldtidsstudium. Tilvalgsstudiet er en del af en samlet 3-årig bacheloruddannelse, der er normeret til 180 ECTSpoint, hvoraf 135 ECTS-point er grundfag. Minimum 30 ECTS-point af tilvalget skal være uden for den studerendes eget grundfag. Studerende, der er indskrevet på grundfag i Film- og Medievidenskab, må højst bestå 15 ECTSpoint fra denne studieordnings modul I, II eller III. Modul IV må kun aflægges af studerende, der i forbindelse med meritoverførsel ikke har plads inden for uddannelsens normering til et normalt tilvalgsfagelement. 1.5 Indskrivning En studerendes indskrivning på en uddannelse bevirker, at vedkommende er omfattet af de rettigheder og pligter, der gælder på den pågældende uddannelse. Det er den studerendes indskrivning, der giver ret til at gå til eksamen på uddannelsen. Den studerende er selv ansvarlig for at være indskrevet korrekt. Indskrivning til tilvalg følger Fakultetets retningslinjer. Det Humanistiske Fakultets bacheloruddannelser er tilrettelagt således, at den studerende har bestået 120 ECTS-point af bachelorgrundfaget, plus eventuel propædeutik, førend BA-tilvalget påbegyndes. Det er en forudsætning, at den studerende har bestået førsteårsprøven, inden tilvalget påbegyndes. 1.6 Faglig profil Formål og kompetenceprofil Enkeltstående tilvalg i Film- og Medievidenskab omfatter studier i medier og kommunikation med eksempler fra alle typer af medier. Tilvalgsstudiet sigter mod at udvikle videnskabelig kompetence på området medier og kommunikation, herunder at sætte den studerende i stand til at forbinde teori og praksis i forbindelse med løsning af konkrete informations-, kommunikations- og kulturformidlingsopgaver. Tilvalget er tværmedialt og inkluderer alle typer af medier: computermedier, radio, trykte medier, reklame, tv, film, video, osv. Der arbejdes systematisk med en række tværfaglige tilgange til det medievidenskabelige felt såvel fra humaniora som fra samfundsvidenskaberne. Studiet beskæftiger sig både med nationale og internationale medieforhold og perspektiver. Der tilstræbes frihed og fleksibilitet for den enkelte studerende inden for de rammer, som studieordningen afstikker, og der kræves en høj grad af selvstændighed i tilrettelæggelsen af studiet. 3\n4 1.6.2 Kompetencemål En studerende, der har gennemført et eller flere fagelementer på det enkeltstående tilvalg i Film- og Medievidenskab, kan - identificere og opstille problemstillinger og gøre dem til genstand for en analyse; - anvende relevante teorier og metoder på et film- og/eller medievidenskabeligt emne efter eget valg; - forholde sig bevidst og kritisk til de anvendte teorier og metoder; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling i overensstemmelse med praksis for akademiske fremstillinger. 1.7 Læsning af tekster på fremmedsprog En stor del af de lærebøger og tekster, som anvendes på uddannelsen, er på engelsk. Der er dog ingen specifikke, formelle sprogkrav. 1.8 Normalsidebegrebet En normalside i forbindelse med tekstopgivelser og aflevering af hjemmeopgaver svarer til 2400 typeenheder inkl. mellemrum. Ved beregning af omfang af hjemmeopgaver indgår noter, men ikke forside, litteraturliste og bilag. 1.9 Stave- og formuleringsevne Ved bedømmelsen af hjemmeopgaver skrevet såvel på dansk som på et fremmedsprog skal den studerendes stave- og formuleringsevne (som dokumenteret i den forelagte præstation) indgå i helhedsbedømmelsen af den pågældende præstation, idet det faglige indhold dog skal vægtes tungest Dispensation fra studieordningen Studienævnet kan, hvis der foreligger usædvanlige forhold, dispensere fra de bestemmelser i studieordningen, der er fastsat af studienævnet selv Syge- og omprøve Der afholdes syge- og omprøve i overensstemmelse med eksamensbekendtgørelsens regler. Studienævnet fastsætter nærmere regler for syge- og omprøver og kan beslutte, at syge- eller omprøven afholdes som en anden prøveform end den ordinære prøve. 4\n5 1.12 Øvrige bemærkninger Studerende, der frit sammensætter deres tilvalg, skal selv drage omsorg for, at deres BA-uddannelse lever op til eksamensbekendtgørelsens krav om, at højst 1/3 af uddannelsen (15 ECTS-point af tilvalget) må være bedømt med bestået/ikke-bestået, og at mindst 1/3 (15 ECTS-point af tilvalget) skal være bedømt med ekstern censur. For studerende, der ønsker at tage hele deres tilvalg (45 ECTS-point) efter denne ordning, er den eneste mulige kombination af fagelementer således 5 + 7,5A + 7,5B + 10B + 15B. De samme tekster kan ikke tælle som opgivelser til eksamen i mere end ét fagelement Overgangsregler Efter den 31. august 2010 kan der ikke længere aflægges eksaminer på bacheloruddannelser under 1995-bekendtgørelsen, herunder tilvalg Tilmelding til fag og prøver Fakultetet sikrer, at den studerende er tilmeldt fag og prøver svarende til 30/60 ECTS-point henholdsvis hvert halve/hele studieår på det relevante studietrin, uanset om den studerende mangler at bestå prøver fra tidligere studieår. Fakultetet sikrer desuden tilmelding til omprøve i samme eksamenstermin eller i umiddelbar forlængelse heraf, hvis den studerende ikke består den ordinære prøve. Fakultetet kan dispensere fra ovenstående, såfremt der foreligger usædvanlige omstændigheder. Såfremt der er flere ansøgere end ledige pladser til et fagelement, anvender fakultetet lodtrækning. Fakultetet har ansvar for at sikre, at ingen studerende bliver studietidsforlænget på grund af en afvist tilmelding. Tilmelding til valgfag og tilvalg er bindende. Den studerende tilmelder sig selv til 3. prøveforsøg, med mindre fagelementet er en forudsætning for et efterfølgende fagelement. I dette tilfælde tilmelder fakultetet til 3. prøveforsøg. 5\n6 Kapitel 2. Oversigt over og beskrivelse af uddannelsens fagelementer 2.1 Oversigt over uddannelsens fagelementer Det enkeltstående tilvalg i Film- og Medievidenskab omfatter fagelementerne : Valgfrit emne 5 (fagelementkode ) Elective Subject 5 Antal ECTS-point: 5. Prøveform: Fri eller bunden hjemmeopgave eller fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. Censurform: Intern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes med bestået/ikke-bestået. Valgfrit emne 7,5A (fagelementkode ) Elective Subject 7,5A Antal ECTS-point: 7,5. Prøveform: Fri eller bunden hjemmeopgave eller fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. Censurform: Intern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes med bestået/ikke-bestået. Valgfrit emne 7,5B (fagelementkode ) Elective Subject 7,5B Antal ECTS-point: 7,5. Prøveform: Fri eller bunden hjemmeopgave eller fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. Censurform: Ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. Valgfrit emne 10A (fagelementkode ) Elective Subject 10A Antal ECTS-point: 10. Prøveform: Fri eller bunden hjemmeopgave, fri mundtlig sagsfremstilling med materiale eller bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale. Censurform: Intern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes med bestået/ikke-bestået. Valgfrit emne 10B (fagelementkode ) Elective Subject 10B Antal ECTS-point: 10. Prøveform: Fri eller bunden hjemmeopgave, fri mundtlig sagsfremstilling med materiale eller bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale. Censurform: Ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. Valgfrit emne 15A (fagelementkode ) Elective Subject 15A Antal ECTS-point: 15. Prøveform: Fri eller bunden hjemmeopgave, fri mundtlig sagsfremstilling med materiale eller bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale. Censurform: Intern censur. 6\n7 Bedømmelsesform: Prøven bedømmes med bestået/ikke-bestået. Valgfrit emne 15B (fagelementkode ) Elective Subject 15B Antal ECTS-point: 15. Prøveform: Fri eller bunden hjemmeopgave, fri mundtlig sagsfremstilling med materiale eller bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale. Censurform: Ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. Supplerende fagelementer (af varierende ECTS-point og prøvebestemmelser, jf. under 2.3 nedenfor) 2.2 Rækkefølge for afvikling af fagelementer Der er ingen tvungen rækkefølge for afviklingen af fagelementerne. Under hensyntagen til, at mindst 15 ECTS-point af hele tilvalget skal være med ekstern censur; at højst 15 ECTS-point af hele tilvalget må være bedømt med bestået/ikke-bestået; at der kun kan aflægges eksamen i hvert enkelt fagelement én gang, kan studerende, der ønsker at tage et helt tilvalg (45 ECTS-point) efter denne ordning, frit sammensætte fagelementerne i tre moduler: Modul I: Valgfrie emner (15 ECTS-point) Modul II: Valgfrie emner (15 ECTS-point) Modul III: Valgfrie emner (15 ECTS-point) Modul IV: Supplerende fagelementer (af varierende ECTS-point og prøvebestemmelser, jf. under 2.3 nedenfor) Studieordningen sikrer en studieprogression og forløbsmæssig sammenhæng med grundfaget. Det normale studieforløb ser ud som følger: 5. semester Modul I: Valgfrie emner 6. semester Modul II: Valgfrie emner 15 ECTS 15 ECTS BA-Projekt Modul III: Valgfrie emner 15 ECTS 15 ECTS 7\n8 2.3 Indhold og uddybende karakteristik af uddannelsens fagelementer Modul I, II og III: Valgfrie emner: Kompetencemål: En studerende, der har gennemført modul I, II og/eller III: Valgfrie emner, kan - identificere og opstille problemstillinger og gøre dem til genstand for en analyse; - anvende relevante teorier og metoder på et film- og/eller medievidenskabeligt emne efter eget valg; - forholde sig bevidst og kritisk til de anvendte teorier og metoder; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling i overensstemmelse med praksis for akademiske fremstillinger. Fagelementer: Valgfrit emne 5 (5 ECTS-point) (fagelementkode ) Elective Subject 5 (5 ECTS credits) Formålet med Valgfrit emne 5 er at give den studerende lejlighed til at fordybe sig i et emne inden for enten Filmvidenskab eller Medievidenskab eller i et emne, som kombinerer Filmvidenskab og Medievidenskab. Kompetencemål: En studerende, der har gennemført Valgfrit emne 5, kan - anvende relevante teorier og metoder på et film- og/eller medievidenskabeligt emne efter eget valg; - forholde sig bevidst og kritisk til de anvendte teorier og metoder; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling. Undervisnings- og arbejdsformer: Den studerende har mulighed for at deltage i kurser på fagets kandidatuddannelser, såfremt disse ikke er overtegnede. Den studerende følger faget på lige fod med andre studerende og følger de arbejdsformer, kurset lægger op til. Faglige mål: Eksaminanden kan - selvstændigt behandle et afgrænset problem eller problemkompleks på et niveau, der afspejler kendskab til og forståelse af fagets videnskabelige metoder og et eller flere af dets videnskabelige hovedområder; - anvende relevante teorier og metoder i forhold til et udvalgt emne. Pensum: Til alle prøveformer opgiver den studerende 400 normalsider litteratur. Ved alle andre prøveformer end fri hjemmeopgave skal opgivelserne skrives på særlige pensumblanketter, der skal godkendes af eksaminator og afleveres til instituttets eksamensledelse. Fristen for aflevering meddeles ved opslag. Ved fri skriftlige hjemmeopgaver er opgivelserne identiske med hjemmeopgavens litteraturliste, som skal opfylde pensumkravet. De samme tekster kan ikke tælle som opgivelser til eksamen i mere end ét fagelement. Prøveform: Eksaminanden kan vælge at aflægge prøven som A. Fri hjemmeopgave. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist. C. Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. 8\n9 Censur: Prøven er med intern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes med bestået/ikke-bestået. A. Fri hjemmeopgave: Prøven har form af en selvstændig besvarelse af et imellem eksaminand og eksaminator aftalt emne. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på 8-12 normalsider. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist: Prøven har form af en besvarelse af 1 ud af 3 udleverede spørgsmål, som er skriftligt formuleret af eksaminator, og som den studerende har 1 uge til at besvare. Opgavens udleveringsdato og fristen for aflevering meddeles ved opslag på instituttet. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på 5-10 normalsider. C: Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale (uden forberedelse): Prøven har form af en besvarelse af et imellem eksaminator og eksaminand på forhånd aftalt emne. Den studerende giver en sagsfremstilling på maksimalt 10 minutter efterfulgt af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 20 minutter inklusive censur. Hjælpemidler: Hjælpemidler er ikke tilladt. Dog kan den studerende medbringe en skriftlig disposition for den mundtlige fremlæggelse. Den må højst være på 1 normalside og skal ikke indleveres på forhånd, men kan medbringes til eksamen. En kopi af den skal i givet fald afleveres ved eksaminationens begyndelse til såvel eksaminator som censor. Særlige bestemmelser: Materialet er skriftligt og skal lægge op til og/eller kontekstualisere den mundtlige sagsfremstilling. Det kan være forfattet af den studerende selv eller bestå af andre relevante tekster. Det må maksimalt have et omfang på 5 normalsider. Materialet må ikke have karakter af et manuskript for den mundtlige præsentation, og det indgår ikke i den samlede bedømmelse. Valgfrit emne 7,5A (7,5 ECTS-point) (fagelementkode ) Elective Subject 7,5A (7,5 ECTS credits) Formålet med Valgfrit emne 7,5A er at give den studerende lejlighed til at fordybe sig i et emne inden for enten Filmvidenskab eller Medievidenskab eller i et emne, som kombinerer Filmvidenskab og Medievidenskab. Kompetencemål: En studerende, der har gennemført Valgfrit emne 7,5A, kan - anvende relevante teorier og metoder på et film- og/eller medievidenskabeligt emne efter eget valg; - forholde sig bevidst og kritisk til de anvendte teorier og metoder; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling. Undervisnings- og arbejdsformer: Den studerende har mulighed for at deltage i kurser på fagets kandidatuddannelser, såfremt disse ikke er overtegnede. Den studerende følger faget på lige fod med andre studerende og følger de arbejdsformer, kurset lægger op til. Faglige mål: Eksaminanden kan 9\n10 - selvstændigt behandle et afgrænset problem eller problemkompleks på et niveau, der afspejler kendskab til og forståelse af fagets videnskabelige metoder og et eller flere af dets videnskabelige hovedområder; - anvende relevante teorier og metoder i forhold til et udvalgt emne. Pensum: Til alle prøveformer opgiver den studerende 600 normalsider litteratur. Ved alle andre prøveformer end fri hjemmeopgave skal opgivelserne skrives på særlige pensumblanketter, der skal godkendes af eksaminator og afleveres til instituttets eksamensledelse. Fristen for aflevering meddeles ved opslag. Ved fri skriftlige hjemmeopgaver er opgivelserne identiske med hjemmeopgavens litteraturliste, som skal opfylde pensumkravet. De samme tekster kan ikke tælle som opgivelser til eksamen i mere end ét fagelement. Prøveform: Eksaminanden kan vælge at aflægge prøven som A. Fri hjemmeopgave. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist. C. Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. Censur: Prøven er med intern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes med bestået/ikke-bestået. A. Fri hjemmeopgave: Prøven har form af en selvstændig besvarelse af et imellem eksaminand og eksaminator aftalt emne. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist: Prøven har form af en besvarelse af 1 ud af 3 udleverede spørgsmål, som er skriftligt formuleret af eksaminator, og som den studerende har 1 uge til at besvare. Opgavens udleveringsdato og fristen for aflevering meddeles ved opslag på instituttet. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på 8-12 normalsider. C: Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale (uden forberedelse): Prøven har form af en besvarelse af et imellem eksaminator og eksaminand på forhånd aftalt emne. Den studerende giver en sagsfremstilling på maksimalt 10 minutter efterfulgt af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 20 minutter inklusive censur. Hjælpemidler: Hjælpemidler er ikke tilladt. Dog kan den studerende medbringe en skriftlig disposition for den mundtlige fremlæggelse. Den må højst være på 1 normalside og skal ikke indleveres på forhånd, men kan medbringes til eksamen. En kopi af den skal i givet fald afleveres ved eksaminationens begyndelse til såvel eksaminator som censor. Særlige bestemmelser: Materialet er skriftligt og skal lægge op til og/eller kontekstualisere den mundtlige sagsfremstilling. Det kan være forfattet af den studerende selv eller bestå af andre relevante tekster. Det må maksimalt have et omfang på 5 normalsider. Materialet må ikke have karakter af et manuskript for den mundtlige præsentation, og det indgår ikke i den samlede bedømmelse. 10\n11 Valgfrit emne 7,5B (7,5 ECTS-point) (fagelementkode ) Elective Subject 7,5B (7,5 ECTS credits) Formålet med Valgfrit emne 7,5B er at give den studerende lejlighed til at fordybe sig i et emne inden for enten Filmvidenskab eller Medievidenskab eller i et emne, som kombinerer Filmvidenskab og Medievidenskab. Kompetencemål: En studerende, der har gennemført Valgfrit emne 7,5B, kan - anvende relevante teorier og metoder på et film- og/eller medievidenskabeligt emne efter eget valg; - forholde sig bevidst og kritisk til de anvendte teorier og metoder; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling. Undervisnings- og arbejdsformer: Den studerende har mulighed for at deltage i kurser på fagets kandidatuddannelser, såfremt disse ikke er overtegnede. Den studerende følger faget på lige fod med andre studerende og følger de arbejdsformer, kurset lægger op til. Faglige mål: Eksaminanden kan - selvstændigt behandle et afgrænset problem eller problemkompleks på et niveau, der afspejler kendskab til og forståelse af fagets videnskabelige metoder og et eller flere af dets videnskabelige hovedområder; - anvende relevante teorier og metoder i forhold til et udvalgt emne. Pensum: Til alle prøveformer opgiver den studerende 600 normalsider litteratur. Ved alle andre prøveformer end fri hjemmeopgave skal opgivelserne skrives på særlige pensumblanketter, der skal godkendes af eksaminator og afleveres til instituttets eksamensledelse. Fristen for aflevering meddeles ved opslag. Ved fri skriftlige hjemmeopgaver er opgivelserne identiske med hjemmeopgavens litteraturliste, som skal opfylde pensumkravet. De samme tekster kan ikke tælle som opgivelser til eksamen i mere end ét fagelement. Prøveform: Eksaminanden kan vælge at aflægge prøven som A. Fri hjemmeopgave. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist. C. Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. Censur: Prøven er med ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. A. Fri hjemmeopgave: Prøven har form af en selvstændig besvarelse af et imellem eksaminand og eksaminator aftalt emne. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist: Prøven har form af en besvarelse af 1 ud af 3 udleverede spørgsmål, som er skriftligt formuleret af eksaminator, og som den studerende har 1 uge til at besvare. Opgavens udleveringsdato og fristen for aflevering meddeles ved opslag på instituttet. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på 8-12 normalsider. 11\n12 C: Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale (uden forberedelse): Prøven har form af en besvarelse af et imellem eksaminator og eksaminand på forhånd aftalt emne. Den studerende giver en sagsfremstilling på maksimalt 10 minutter efterfulgt af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 20 minutter inklusive censur. Hjælpemidler: Hjælpemidler er ikke tilladt. Dog kan den studerende medbringe en skriftlig disposition for den mundtlige fremlæggelse. Den må højst være på 1 normalside og skal ikke indleveres på forhånd, men kan medbringes til eksamen. En kopi af den skal i givet fald afleveres ved eksaminationens begyndelse til såvel eksaminator som censor. Særlige bestemmelser: Materialet er skriftligt og skal lægge op til og/eller kontekstualisere den mundtlige sagsfremstilling. Det kan være forfattet af den studerende selv eller bestå af andre relevante tekster. Det må maksimalt have et omfang på 5 normalsider. Materialet må ikke have karakter af et manuskript for den mundtlige præsentation, og det indgår ikke i den samlede bedømmelse. Valgfrit emne 10A (10 ECTS-point) (fagelementkode ) Elective Subject 10A (10 ECTS credits) Formålet med Valgfrit emne 10A er at give den studerende lejlighed til at fordybe sig i et emne inden for enten Filmvidenskab eller Medievidenskab eller i et emne, som kombinerer Filmvidenskab og Medievidenskab. Kompetencemål: En studerende, der har gennemført Valgfrit emne 10A, kan - identificere og opstille problemstillinger og gøre dem til genstand for en analyse; - anvende relevante teorier og metoder på et film- og/eller medievidenskabeligt emne efter eget valg; - forholde sig bevidst og kritisk til de anvendte teorier og metoder; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling. Undervisnings- og arbejdsformer: Den studerende har mulighed for at deltage i kurser på fagets kandidatuddannelser, såfremt disse ikke er overtegnede. Den studerende følger faget på lige fod med andre studerende og følger de arbejdsformer, kurset lægger op til. Faglige mål: Eksaminanden kan - selvstændigt afgrænse og behandle et problem eller problemkompleks på et niveau, der afspejler kendskab til og forståelse af fagets videnskabelige metoder og et eller flere af dets videnskabelige hovedområder; - anvende relevante teorier og metoder i forhold til et udvalgt emne; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling. Pensum: Til prøveformerne A, B og C opgiver den studerende 800 normalsider litteratur. Til prøveform D opgiver den studerende 600 normalsider litteratur. Ved alle andre prøveformer end fri hjemmeopgave skal opgivelserne skrives på særlige pensumblanketter, der skal godkendes af eksaminator og afleveres til instituttets eksamensledelse. Fristen for aflevering meddeles ved opslag. Ved fri skriftlige hjemmeopgaver er opgivelserne identiske med hjemmeopgavens litteraturliste, som skal opfylde pensumkravet. De samme tekster kan ikke tælle som opgivelser til eksamen i mere end ét fagelement. 12\n13 Prøveform: Eksaminanden kan vælge at aflægge prøven som A. Fri hjemmeopgave. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist. C. Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. D. Bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale. Censur: Prøven er med intern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes med bestået/ikke-bestået. A. Fri hjemmeopgave: Prøven har form af en selvstændig besvarelse af et imellem eksaminand og eksaminator aftalt emne. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist: Prøven har form af en besvarelse af 1 ud af 3 udleverede spørgsmål, som er skriftligt formuleret af eksaminator, og som den studerende har 1 uge til at besvare. Opgavens udleveringsdato og fristen for aflevering meddeles ved opslag på instituttet. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. C: Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale (uden forberedelse): Prøven har form af en besvarelse af et imellem eksaminator og eksaminand på forhånd aftalt emne. Den studerende giver en sagsfremstilling på maksimalt 15 minutter efterfulgt af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 30 minutter inklusive censur. Hjælpemidler: Hjælpemidler er ikke tilladt. Dog kan den studerende medbringe en skriftlig disposition for den mundtlige fremlæggelse. Den må højst være på 1 normalside og skal ikke indleveres på forhånd, men kan medbringes til eksamen. En kopi af den skal i givet fald afleveres ved eksaminationens begyndelse til såvel eksaminator som censor. Særlige bestemmelser: Materialet er skriftligt og skal lægge op til og/eller kontekstualisere den mundtlige sagsfremstilling. Det kan være forfattet af den studerende selv eller bestå af andre relevante tekster. Det må maksimalt have et omfang på 10 normalsider. Materialet må ikke have karakter af et manuskript for den mundtlige præsentation, og det indgår ikke i den samlede bedømmelse. D: Bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale med forberedelse: Den bundne mundtlige sagsfremstilling har form af en teoretisk perspektivering og diskussion af det egenproducerede materiale. Ved prøvens begyndelse trækker eksaminanden ét spørgsmål blandt flere mulige, som eksaminator har udarbejdet på baggrund af det egenproducerede materiale. Efter forberedelse indledes eksaminationen med eksaminandens fremstilling. Sagsfremstillingen må maksimalt vare 15 minutter. Den efterfølges af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 30 minutter inklusive censur. Der gives 30 minutters forberedelsestid. Hjælpemidler: Hvis materialet er skriftligt, kan det medbringes til både forberedelsen og eksaminationen. Andre typer materiale kan hverken medbringes til forberedelse eller eksamination. Noter udarbejdet under forberedelsestiden må dog altid gerne medtages til eksaminationen. Derudover er hjælpemidler ikke tilladt. Særlige bestemmelser: Materialet er produceret af den studerende selv. Det kan f.eks. være en videoproduktion, en hjemmeside, et radioprogram, et manuskript (alternativt en del af et større manuskript), en formidlingsartikel eller en empirisk undersøgelse. Arten og omfanget af materialet aftales med eksaminator. For skriftligt materiale gælder dog, at det maksimalt må have et omfang på 10 13\n14 normalsider, også hvis det er udarbejdet af en gruppe. Fristen for aflevering af materialet meddeles ved opslag. Materialet tæller med 50 % vægt i den samlede bedømmelse. Gruppeprøvebestemmelser: Den mundtlige prøve kan kun aflægges individuelt, men materialet kan produceres i grupper på 2-5 personer. Materialet er i så fald et fælles gruppearbejde, og det enkelte gruppemedlems bidrag skal derfor ikke markeres. Ved den bundne mundtlige sagsfremstilling eksamineres hvert gruppemedlem for sig. På baggrund af det egenproducerede materiale udarbejder eksaminator et antal spørgsmål, hvoraf eksaminanden skal trække ét. Instituttet kan kun stille av-udstyr til rådighed i begrænset omfang, og fortrinsvis til flere studerende, der arbejder sammen i grupper. Valgfrit emne 10B (10 ECTS-point) (fagelementkode ) Elective Subject 10B (10 ECTS credits) Formålet med Valgfrit emne 10B er at give den studerende lejlighed til at fordybe sig i et emne inden for enten Filmvidenskab eller Medievidenskab eller i et emne, som kombinerer Filmvidenskab og Medievidenskab. Kompetencemål: En studerende, der har gennemført Valgfrit emne 10B, kan - identificere og opstille problemstillinger og gøre dem til genstand for en analyse; - anvende relevante teorier og metoder på et film- og/eller medievidenskabeligt emne efter eget valg; - forholde sig bevidst og kritisk til de anvendte teorier og metoder; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling. Undervisnings- og arbejdsformer: Den studerende har mulighed for at deltage i kurser på fagets kandidatuddannelser, såfremt disse ikke er overtegnede. Den studerende følger faget på lige fod med andre studerende og følger de arbejdsformer, kurset lægger op til. Faglige mål: Eksaminanden kan - selvstændigt afgrænse og behandle et problem eller problemkompleks på et niveau, der afspejler kendskab til og forståelse af fagets videnskabelige metoder og et eller flere af dets videnskabelige hovedområder; - anvende relevante teorier og metoder i forhold til et udvalgt emne; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling. Pensum: Til prøveformerne A, B og C opgiver den studerende 800 normalsider litteratur. Til prøveform D opgiver den studerende 600 normalsider litteratur. Ved alle andre prøveformer end fri hjemmeopgave skal opgivelserne skrives på særlige pensumblanketter, der skal godkendes af eksaminator og afleveres til instituttets eksamensledelse. Fristen for aflevering meddeles ved opslag. Ved fri skriftlige hjemmeopgaver er opgivelserne identiske med hjemmeopgavens litteraturliste, som skal opfylde pensumkravet. De samme tekster kan ikke tælle som opgivelser til eksamen i mere end ét fagelement. Prøveform: Eksaminanden kan vælge at aflægge prøven som A. Fri hjemmeopgave. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist. C. Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. D. Bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale. 14\n15 Censur: Prøven er med ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. A. Fri hjemmeopgave: Prøven har form af en selvstændig besvarelse af et imellem eksaminand og eksaminator aftalt emne. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist: Prøven har form af en besvarelse af 1 ud af 3 udleverede spørgsmål, som er skriftligt formuleret af eksaminator, og som den studerende har 1 uge til at besvare. Opgavens udleveringsdato og fristen for aflevering meddeles ved opslag på instituttet. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. C: Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale (uden forberedelse): Prøven har form af en besvarelse af et imellem eksaminator og eksaminand på forhånd aftalt emne. Den studerende giver en sagsfremstilling på maksimalt 15 minutter efterfulgt af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 30 minutter inklusive censur. Hjælpemidler: Hjælpemidler er ikke tilladt. Dog kan den studerende medbringe en skriftlig disposition for den mundtlige fremlæggelse. Den må højst være på 1 normalside og skal ikke indleveres på forhånd, men kan medbringes til eksamen. En kopi af den skal i givet fald afleveres ved eksaminationens begyndelse til såvel eksaminator som censor. Særlige bestemmelser: Materialet er skriftligt og skal lægge op til og/eller kontekstualisere den mundtlige sagsfremstilling. Det kan være forfattet af den studerende selv eller bestå af andre relevante tekster. Det må maksimalt have et omfang på 10 normalsider. Materialet må ikke have karakter af et manuskript for den mundtlige præsentation, og det indgår ikke i den samlede bedømmelse. D: Bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale med forberedelse: Den bundne mundtlige sagsfremstilling har form af en teoretisk perspektivering og diskussion af det egenproducerede materiale. Ved prøvens begyndelse trækker eksaminanden ét spørgsmål blandt flere mulige, som eksaminator har udarbejdet på baggrund af det egenproducerede materiale. Efter forberedelse indledes eksaminationen med eksaminandens fremstilling. Sagsfremstillingen må maksimalt vare 15 minutter. Den efterfølges af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 30 minutter inklusive censur. Der gives 30 minutters forberedelsestid. Hjælpemidler: Hvis materialet er skriftligt, kan det medbringes til både forberedelsen og eksaminationen. Andre typer materiale kan hverken medbringes til forberedelse eller eksamination. Noter udarbejdet under forberedelsestiden må dog altid gerne medtages til eksaminationen. Derudover er hjælpemidler ikke tilladt. Særlige bestemmelser: Materialet er produceret af den studerende selv. Det kan f.eks. være en videoproduktion, en hjemmeside, et radioprogram, et manuskript (alternativt en del af et større manuskript), en formidlingsartikel eller en empirisk undersøgelse. Arten og omfanget af materialet aftales med eksaminator. For skriftligt materiale gælder dog, at det maksimalt må have et omfang på 10 normalsider, også hvis det er udarbejdet af en gruppe. Fristen for aflevering af materialet meddeles ved opslag. Materialet tæller med 50 % vægt i den samlede bedømmelse. Gruppeprøvebestemmelser: Den mundtlige prøve kan kun aflægges individuelt, men materialet kan produceres i grupper på 2-5 personer. Materialet er i så fald et fælles gruppearbejde, og det enkelte gruppemedlems bidrag skal derfor ikke markeres. Ved den bundne mundtlige sagsfremstilling 15\n16 eksamineres hvert gruppemedlem for sig. På baggrund af det egenproducerede materiale udarbejder eksaminator et antal spørgsmål, hvoraf eksaminanden skal trække ét. Instituttet kan kun stille av-udstyr til rådighed i begrænset omfang, og fortrinsvis til flere studerende, der arbejder sammen i grupper. Valgfrit emne 15A (15 ECTS-point) (fagelementkode ) Elective Subject 15A (15 ECTS credits) Formålet med Valgfrit emne 15A er at give den studerende lejlighed til at fordybe sig i et emne inden for enten Filmvidenskab eller Medievidenskab eller i et emne, som kombinerer Filmvidenskab og Medievidenskab. Kompetencemål: En studerende, der har gennemført Valgfrit emne 15A, kan - identificere og opstille problemstillinger og gøre dem til genstand for en analyse; - anvende relevante teorier og metoder på et film- og/eller medievidenskabeligt emne efter eget valg; - forholde sig bevidst og kritisk til de anvendte teorier og metoder; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling i overensstemmelse med praksis for akademiske fremstillinger. Undervisnings- og arbejdsformer: Den studerende har mulighed for at deltage i kurser på fagets kandidatuddannelser, såfremt disse ikke er overtegnede. Den studerende følger faget på lige fod med andre studerende og følger de arbejdsformer, kurset lægger op til. Faglige mål: Eksaminanden kan - selvstændigt afgrænse og behandle et problem eller problemkompleks på et niveau, der afspejler kendskab til og forståelse af fagets videnskabelige metoder og et eller flere af dets videnskabelige hovedområder; - anvende relevante teorier og metoder i forhold til et udvalgt emne; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling i overensstemmelse med praksis for akademiske fremstillinger. Pensum: Til alle prøveformer opgiver den studerende 1200 normalsider litteratur. Til prøveform D opgiver den studerende 900 normalsider litteratur. Ved alle andre prøveformer end fri hjemmeopgave skal opgivelserne skrives på særlige pensumblanketter, der skal godkendes af eksaminator og afleveres til instituttets eksamensledelse. Fristen for aflevering meddeles ved opslag. Ved fri skriftlige hjemmeopgaver er opgivelserne identiske med hjemmeopgavens litteraturliste, som skal opfylde pensumkravet. De samme tekster kan ikke tælle som opgivelser til eksamen i mere end ét fagelement. Prøveform: Eksaminanden kan vælge at aflægge prøven som A. Fri hjemmeopgave. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist. C. Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. D. Bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale. Censur: Prøven er med intern censur. 16\n17 Bedømmelsesform: Prøven bedømmes med bestået/ikke-bestået. A. Fri hjemmeopgave: Prøven har form af en selvstændig besvarelse af et imellem eksaminand og eksaminator aftalt emne. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist: Prøven har form af en besvarelse af 1 ud af 3 udleverede spørgsmål, som er skriftligt formuleret af eksaminator, og som den studerende har 1 uge til at besvare. Opgavens udleveringsdato og fristen for aflevering meddeles ved opslag på instituttet. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. C: Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale (uden forberedelse): Prøven har form af en besvarelse af et imellem eksaminator og eksaminand på forhånd aftalt emne. Den studerende giver en sagsfremstilling på maksimalt 15 minutter efterfulgt af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 30 minutter inklusive censur. Hjælpemidler: Hjælpemidler er ikke tilladt. Dog kan den studerende medbringe en skriftlig disposition for den mundtlige fremlæggelse. Den må højst være på 1 normalside og skal ikke indleveres på forhånd, men kan medbringes til eksamen. En kopi af den skal i givet fald afleveres ved eksaminationens begyndelse til såvel eksaminator som censor. Særlige bestemmelser: Materialet er skriftligt og skal lægge op til og/eller kontekstualisere den mundtlige sagsfremstilling. Det kan være forfattet af den studerende selv eller bestå af andre relevante tekster. Det må maksimalt have et omfang på 10 normalsider. Materialet må ikke have karakter af et manuskript for den mundtlige præsentation, og det indgår ikke i den samlede bedømmelse. D: Bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale med forberedelse: Den bundne mundtlige sagsfremstilling har form af en teoretisk perspektivering og diskussion af det egenproducerede materiale. Ved prøvens begyndelse trækker eksaminanden ét spørgsmål blandt flere mulige, som eksaminator har udarbejdet på baggrund af det egenproducerede materiale. Efter forberedelse indledes eksaminationen med eksaminandens fremstilling. Sagsfremstillingen må maksimalt vare 15 minutter. Den efterfølges af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 30 minutter inklusive censur. Der gives 30 minutters forberedelsestid. Hjælpemidler: Hvis materialet er skriftligt, kan det medbringes til både forberedelsen og eksaminationen. Andre typer materiale kan hverken medbringes til forberedelse eller eksamination. Noter udarbejdet under forberedelsestiden må dog altid gerne medtages til eksaminationen. Derudover er hjælpemidler ikke tilladt. Særlige bestemmelser: Materialet er produceret af den studerende selv. Det kan f.eks. være en videoproduktion, en hjemmeside, et radioprogram, et manuskript (alternativt en del af et større manuskript), en formidlingsartikel eller en empirisk undersøgelse. Arten og omfanget af materialet aftales med eksaminator. For skriftligt materiale gælder dog, at det maksimalt må have et omfang på 10 normalsider, også hvis det er udarbejdet af en gruppe. Fristen for aflevering af materialet meddeles ved opslag. Materialet tæller med 50 % vægt i den samlede bedømmelse. Gruppeprøvebestemmelser: Den mundtlige prøve kan kun aflægges individuelt, men materialet kan produceres i grupper på 2-5 personer. Materialet er i så fald et fælles gruppearbejde, og det enkelte gruppemedlems bidrag skal derfor ikke markeres. Ved den bundne mundtlige sagsfremstilling eksamineres hvert gruppemedlem for sig. På baggrund af det egenproducerede materiale udarbejder eksaminator et antal spørgsmål, hvoraf eksaminanden skal trække ét. 17\n18 Instituttet kan kun stille av-udstyr til rådighed i begrænset omfang, og fortrinsvis til flere studerende, der arbejder sammen i grupper. Valgfrit emne 15B (15 ECTS-point) (fagelementkode ) Elective Subject 15B (15 ECTS credits) Formålet med Valgfrit emne 15B er at give den studerende lejlighed til at fordybe sig i et emne inden for enten Filmvidenskab eller Medievidenskab eller i et emne, som kombinerer Filmvidenskab og Medievidenskab. Kompetencemål: En studerende, der har gennemført Valgfrit emne 15B, kan - identificere og opstille problemstillinger og gøre dem til genstand for en analyse; - anvende relevante teorier og metoder på et film- og/eller medievidenskabeligt emne efter eget valg; - forholde sig bevidst og kritisk til de anvendte teorier og metoder; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling i overensstemmelse med praksis for akademiske fremstillinger. Undervisnings- og arbejdsformer: Den studerende har mulighed for at deltage i kurser på fagets kandidatuddannelser, såfremt disse ikke er overtegnede. Den studerende følger faget på lige fod med andre studerende og følger de arbejdsformer, kurset lægger op til. Faglige mål: Eksaminanden kan - selvstændigt afgrænse et problem eller problemkompleks på et niveau, der afspejler kendskab til og forståelse af fagets videnskabelige metoder og et eller flere af dets videnskabelige hovedområder; - anvende relevante teorier og metoder i forhold til et udvalgt emne; - formidle en videnskabeligt studeret problemstilling i overensstemmelse med praksis for akademiske fremstillinger. Pensum: Til prøveformerne A, B og C opgiver den studerende 1200 normalsider litteratur. Til prøveform D opgiver den studerende 900 normalsider litteratur. Ved alle andre prøveformer end fri hjemmeopgave skal opgivelserne skrives på særlige pensumblanketter, der skal godkendes af eksaminator og afleveres til instituttets eksamensledelse. Fristen for aflevering meddeles ved opslag. Ved fri skriftlige hjemmeopgaver er opgivelserne identiske med hjemmeopgavens litteraturliste, som skal opfylde pensumkravet. De samme tekster kan ikke tælle som opgivelser til eksamen i mere end ét fagelement. Prøveform: Eksaminanden kan vælge at aflægge prøven som A. Fri hjemmeopgave. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist. C. Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale. D. Bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale. Censur: Prøven er med ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. 18\n19 A. Fri hjemmeopgave: Prøven har form af en selvstændig besvarelse af et imellem eksaminand og eksaminator aftalt emne. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. B. Bunden hjemmeopgave med tidsfrist: Prøven har form af en besvarelse af 1 ud af 3 udleverede spørgsmål, som er skriftligt formuleret af eksaminator, og som den studerende har 1 uge til at besvare. Opgavens udleveringsdato og fristen for aflevering meddeles ved opslag på instituttet. Omfang: Hjemmeopgaven skal have et omfang på normalsider. C: Fri mundtlig sagsfremstilling med materiale (uden forberedelse): Prøven har form af en besvarelse af et imellem eksaminator og eksaminand på forhånd aftalt emne. Den studerende giver en sagsfremstilling på maksimalt 15 minutter efterfulgt af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 30 minutter inklusive censur. Hjælpemidler: Hjælpemidler er ikke tilladt. Dog kan den studerende medbringe en skriftlig disposition for den mundtlige fremlæggelse. Den må højst være på 1 normalside og skal ikke indleveres på forhånd, men kan medbringes til eksamen. En kopi af den skal i givet fald afleveres ved eksaminationens begyndelse til såvel eksaminator som censor. Særlige bestemmelser: Materialet er skriftligt og skal lægge op til og/eller kontekstualisere den mundtlige sagsfremstilling. Det kan være forfattet af den studerende selv eller bestå af andre relevante tekster. Det må maksimalt have et omfang på 10 normalsider. Materialet må ikke have karakter af et manuskript for den mundtlige præsentation, og det indgår ikke i den samlede bedømmelse. D: Bunden mundtlig sagsfremstilling med egenproduceret materiale med forberedelse: Den bundne mundtlige sagsfremstilling har form af en teoretisk perspektivering og diskussion af det egenproducerede materiale. Ved prøvens begyndelse trækker eksaminanden ét spørgsmål blandt flere mulige, som eksaminator har udarbejdet på baggrund af det egenproducerede materiale. Efter forberedelse indledes eksaminationen med eksaminandens fremstilling. Sagsfremstillingen må maksimalt vare 15 minutter. Den efterfølges af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Omfang: 30 minutter inklusive censur. Der gives 30 minutters forberedelsestid. Hjælpemidler: Hvis materialet er skriftligt, kan det medbringes til både forberedelsen og eksaminationen. Andre typer materiale kan hverken medbringes til forberedelse eller eksamination. Noter udarbejdet under forberedelsestiden må dog altid gerne medtages til eksaminationen. Derudover er hjælpemidler ikke tilladt. Særlige bestemmelser: Materialet er produceret af den studerende selv. Det kan f.eks. være en videoproduktion, en hjemmeside, et radioprogram, et manuskript (alternativt en del af et større manuskript), en formidlingsartikel eller en empirisk undersøgelse. Arten og omfanget af materialet aftales med eksaminator. For skriftligt materiale gælder dog, at det maksimalt må have et omfang på 10 normalsider, også hvis det er udarbejdet af en gruppe. Fristen for aflevering af materialet meddeles ved opslag. Materialet tæller med 50 % vægt i den samlede bedømmelse. Gruppeprøvebestemmelser: Den mundtlige prøve kan kun aflægges individuelt, men materialet kan produceres i grupper på 2-5 personer. Materialet er i så fald et fælles gruppearbejde, og det enkelte gruppemedlems bidrag skal derfor ikke markeres. Ved den bundne mundtlige sagsfremstilling eksamineres hvert gruppemedlem for sig. På baggrund af det egenproducerede materiale udarbejder eksaminator et antal spørgsmål, hvoraf eksaminanden skal trække ét. Instituttet kan kun stille av-udstyr til rådighed i begrænset omfang, og fortrinsvis til flere studerende, der arbejder sammen i grupper. 19\n20 Modul IV: Supplerende fagelementer Kompetencemål for modulet: Modulet giver den studerende: Viden om og forståelse af et udvalgt emne med forståelse for dets betydning i en bredere faglig sammenhæng. Færdigheder i at give en reflekteret og selvstændig analyse af væsentlige problemstillinger inden for et fagligt område at formidle et fagligt stof og en faglig diskussion på en klar og veldokumenteret måde i overensstemmelse med akademiske normer. Kompetencer i at indplacere det valgte emne i en relevant teoretisk sammenhæng og forholde sig til de metoder, der anvendes på det pågældende felt. Pensum: For de supplerende fagelementer findes regler for pensum i Tillæg om pensum til studieordningen, hvortil henvises. Supplerende frit emne 1 (2,5 ECTS-point) (fagelementkode HFMB10291E) Supplementary Free Topic 1 (2.5 ECTS credits) Undervisnings- og arbejdsformer: I henhold til beskrivelserne af de udbudte kurser eller individuel vejledning. Faglige mål: Eksaminanden kan fordybe sig i det valgte emne på egen hånd indsætte det valgte emne i en teoretisk kontekst forholde sig kritisk til kildemateriale og teoretiske skoler redegøre for den valgte problemstilling i overensstemmelse med anerkendte konventioner for akademiske fremstillinger. Prøveform: Fri hjemmeopgave. Syge-/omprøve: Samme som netop ovenfor. Bedømmelse: Intern prøve ved én eksaminator bedømt Bestået/Ikke bestået. Omfang: 6-8 normalsider. Eksaminationssprog: Dansk eller efter aftale med eksaminator. Gruppebestemmelser: Prøven kan kun aflægges individuelt. Hjælpemidler: Eksaminanden kan benytte alle hjælpemidler. 20\n21 Supplerende frit emne 2 (2,5 ECTS-point) (fagelementkode HFMB10292E) Supplementary Free Topic 2 (2.5 ECTS credits) Undervisnings- og arbejdsformer, faglige mål samt prøvebestemmelser som under Supplerende frit emne 1, dog: Bedømmelse: Intern prøve ved én eksaminator bedømt efter 7-trins-skalaen. Supplerende frit emne 3 (2,5 ECTS-point) (fagelementkode HFMB10293E) Supplementary Free Topic 3 (2.5 ECTS credits) Undervisnings- og arbejdsformer, faglige mål samt prøvebestemmelser som under Supplerende frit emne 1, dog: Bedømmelse: Ekstern prøve bedømt efter 7-trins-skalaen. Supplerende frit emne 4 (5 ECTS-point) (fagelementkode HFMB10301E) Supplementary Free Topic 4 (5 ECTS credits) Undervisnings- og arbejdsformer: I henhold til beskrivelserne af de udbudte kurser eller individuel vejledning. Faglige mål: Eksaminanden kan fordybe sig i det valgte emne på egen hånd indsætte det valgte emne i en teoretisk kontekst forholde sig kritisk til kildemateriale og teoretiske skoler redegøre for den valgte problemstilling i overensstemmelse med anerkendte konventioner for akademiske fremstillinger. Prøveform: Fri hjemmeopgave. Syge-/omprøve: Samme som netop ovenfor. Bedømmelse: Intern prøve ved én eksaminator bedømt Bestået/Ikke bestået. Omfang: 8-10 normalsider. Eksaminationssprog: Dansk eller efter aftale med eksaminator. Gruppebestemmelser: Prøven kan kun aflægges individuelt. Hjælpemidler: Eksaminanden kan benytte alle hjælpemidler. 21


Lille Dobbeltværelse: 80 Ideer Til At Inspirere Dig 🏡 Dekoration\nVigtigste > Dekoration > Lille Dobbeltværelse: 80 Ideer Til At Inspirere Dig\nTips til udsmykning af lille dobbeltværelse\nSengen: dronning af soveværelset\nPlanlagte møbler vs. klare møbler\nVær opmærksom på væggene\nDekorer med nicher og hylder\nHvad ville det perfekte soveværelse være for dig og din værelseskammerat - eller værelseskammerat? Har du nogensinde holdt op med at spørge dig selv? Midt i så mange smukke referencer, som vi ser der omkring, er det ofte svært at definere, hvordan man skal montere og dekorere parrets værelse, især hvis det er lille, da miljøets størrelse kan medføre nogle æstetiske og funktionelle begrænsninger.\nEt andet vigtigt punkt, der bør overvejes, er smag og stilarter for hver enkelt, da miljøet vil blive delt af begge. En enkel detalje kan ikke gå ubemærket.\nFor at hjælpe dig med alle disse problemer har vi i dette indlæg valgt nogle sure-fire tips, der vil hjælpe dig med at skabe en smuk dekoration til det lille dobbeltværelse og det bedste, simpelt og billigt. Følg:\nFør noget andet overvej hvordan rummet skal bruges. I nogle mindre huse og lejligheder er det almindeligt, at parrets værelse bliver arbejdsplads, studieområde og selvfølgelig det perfekte miljø til at sove, slappe af og danse. Det første store skridt i at bestemme, hvordan indretningen af rummet vil se ud, er at holde parrets behov i tankerne.\nIndstil som du vil bruge den fjerde del til at vælge farvepaletten. Denne fase er grundlæggende, da de tidligere definerede farver vil lette arbejdet med at dekorere og planlægge miljøet. For små dobbeltværelser er tipet at bruge lyse og neutrale toner i bunden af dekorationen for at øge og visuelt belyse miljøet. Vælg mellem tre til fire farver, hvoraf to forbliver i bunden, mens de andre kan bruges i detaljer og mindre genstande i udsmykningen.\nEt tip til dem, der ønsker at bygge et lille og moderne dobbeltværelse, er at følge en palette med nuancer af hvid og grå i bunden, der er ingen fejl.\nSå er det tid til at tænke på det vigtigste møbel i dette rum: sengen. Dette er elementet af større fremtrædende og det gør miljøet til et sandhedssal. Tag målinger fra væggen, hvor du har tænkt dig at lægge sengen og vælge en model, der passer ind i rummet, og husk at forlade mindst 60 centimeter på siderne af hver side for at give adgang til møblerne.\nHovedet af det lille dobbelte soveværelse skal helst placeres vandret for at skabe større pladsfornemmelse. Et andet tip er at placere spejle på den resterende del af hovedgavemuren, plus smukt, spejlet hjælper med at udvide stemningen.\nEn meget almindelig tvivl, der kommer op på tidspunktet for udsmykning af det lille soveværelse med dobbeltseng, er, om man ikke skal vælge planlagte møbler, især garderobeskabe. Denne type møbler har den fordel at passe perfekt til rummet og optimere hver tomme af rummet, hvilket ikke er tilfældet med de møbler, der er købt klar. Imidlertid koster de planlagte møbler mere end konventionelle møbler.\nHvis rummet er for lille, er det værd at afveje udgifterne til et planlagt møbel, især hvis man tager i betragtning, at en planlagt garderobe for eksempel vil ledsage parret i årevis, det vil sige, en investering og ikke noget køb. Men hvis du ikke er i stand til at bruge meget eller rummet har et lidt større område, der kan udforskes, så hakk en god færdigmøblerede møbler. Ofte inklusiv er det muligt at vælge modulerede møbler, som ikke passer så perfekt som en planlagt, men kan monteres i henhold til parrets størrelse og behov.\nVæggene i det lille dobbelte soveværelse kan tjene farver og andre dekorative elementer som paneler, tapet, billeder og så videre. For ikke at overbelaste miljøet skal du vælge en eller to vægge for at modtage disse applikationer, og husk at følge den farvepalet, der er sat tilbage der. Det vil hjælpe dig med at vælge disse elementer.\nEt stort aktiv når det kommer til at dekorere det lille soveværelse med dobbeltsenge, smider hylder og nicher. Disse stykker har en naturlig gave til optimering af plads, udskiftning af møbler, der normalt ville være på gulvet, såsom sideborde og dumme tjenere, og dermed frigøre et område, der kan bruges til andre ting.\nTjek nu 60 billeder af projekter af små dobbeltværelser for at få inspiration:\nBillede 1 - Lille dobbeltværelse med skrivebord og neutrale farver i udsmykningen.\nBillede 2 - Lille dobbeltværelse med planlagte møbler; sengen har fået stor opmærksomhed på miljøet.\nBillede 3 - Lille dobbeltværelse med planlagte møbler; sengen har fået stor opmærksomhed på miljøet.\nBillede 4 - Lille dobbeltværelse med hvide vægge og gråt loft.\nBillede 5 - For dette super lille dobbeltværelse lå løsningen ned i sengen i sidevæggen; fremhæve mursten belægning, der tilføjede et strejf af varme til miljøet.\nBillede 6 - Stilfulde nicher til at erstatte sengebordet.\nBillede 7 - Funktionelle og praktiske åbningsmøbler er trummer til at organisere det lille dobbeltværelse.\nBillede 8 - Lille dobbeltværelse med rustik udsmykning og sengeplade.\nBillede 9 - I dette lille dobbeltværelse har væggen fået nicher indlagt for at spare plads.\nBillede 10 - Hvilket smukt par soveværelse inspiration! Den smaragdgrønne væg garanterer farve og elegance til det lille rum.\nBillede 11 - Indbygget seng er stadig en god løsning til små dobbeltværelser.\nBillede 12 - I dette andet lille dobbeltværelse er der praktisk taget ingen korridor, sengen er tilgængelig fra forsiden; fremhæv de indbyggede nicher, der tillader tilstedeværelsen af dekorative genstande.\nBillede 13 - Nogle objekter kan gøre hele forskellen i det lille dobbeltværelse, som en gulvlampe.\nBillede 14 - Garderobe lille, men meget velorganiseret til at håndtere alle parrets ting.\nBillede 15 - Dette lille soveværelse med dobbeltseng integrerer med stuen; at opdele miljøerne, et panel af træ til at løbe.\nBillede 16 - Air lockers er også gode muligheder for at spare plads i det lille dobbeltværelse.\nBillede 17 - Den klassiske sort / hvide duo passer perfekt til små værelser.\nBillede 18 - Varme farver, træ og indirekte belysning giver træk af komfort og varme i dette lille dobbeltværelse.\nBillede 19 - For at undgå traditionel hvid, skal du vælge bløde, neutrale farver som det blå, der bruges på væggen.\nBillede 20 - Puder og et smukt og behageligt strøelse for at forlade det lille dobbeltværelse endnu smukkere.\nBillede 21 - Spejlet på sengen væg hjælper visuelt at forstørre soveværelse med dobbeltseng.\nBillede 22 - Møblerne designet til et dobbeltværelse gør det muligt at bruge alle rum perfekt.\nBillede 23 - Garderobe planlagt i L med spejl for at optimere rummet i det lille dobbeltværelse.\nBillede 24 - Boghyllen afgrænser området for parret og stuen. detaljer, at møblerne kan bruges på begge sider.\nBillede 25 - Lille dobbeltværelse med tapet: En detaljer for at gøre en forskel i designet.\nBillede 26 - Hvad mener du om dette træbeklædning til hovedgavets væg?\nBillede 27 - Trunkdør på siden af sengen hjælper i organisationen og udleverer det traditionelle natbord.\nBillede 28 - Intet eller næsten ingen dekorativt objekt: renere pladsen til det lille par, jo bedre!\nBillede 29 - De mørke møbler garanterer en intim tone til parrets værelse. bemærk at skrivebordet passer perfekt til stedet.\nBillede 30 - Spejle, nicher og ophængte møbler: en trio af løsninger til små værelser.\nBillede 31 - Lille dobbeltværelse med højdepunkt for queen size seng.\nBillede 32 - Skabets dybblå tone kombineret med diffust belysning garanterer det hyggelige klima i dette lille dobbeltværelse.\nBillede 33 - Vil du have et godt indrettede værelse og samtidig hyggeligt? Derefter investere i træelementer.\nBillede 34 - Fitted hjørne klædeskab med indbygget seng: alt hvad du behøver i en mobil.\nBillede 35 - Naturlig belysning og lyse farver: Perfekt kombination til små dobbeltværelser.\nBillede 36 - Et strejf af farve og afslapning her.\nBillede 37 - Pink, hvid og sort: En moderne palette til det lille dobbeltværelse.\nBillede 38 - Personlighed og stil i dette lille dobbeltværelse fuld af personlige referencer.\nBillede 39 - Et værelse, der ligner mere en legetøjskasse.\nBillede 40 - Træet, der bruges i dette lille dobbeltværelse, er i sig selv hovedpunktet for miljøet.\nBillede 41 - Prøv et andet maleri på væggen af det lille dobbeltværelse.\nBillede 42 - Spejl og naturligt lys for at forstørre det lille dobbeltværelse.\nBillede 43 - Lille dobbeltværelse indrettet på en simpel men meget smuk og udtryksfuld måde.\nBillede 44 - Topa et lille værelse indrettet i provencalsk stil?\nBillede 45 - Blomster giver liv og ånd til det lille dobbeltværelse.\nBillede 46 - Garderobe planlagt i naturlig træ tone til det lille dobbeltværelse.\nBillede 47 - Detaljer for at give personlighed og stil til udsmykningen af rummet.\nBillede 48 - Dette lille dobbeltværelse har fået en træstruktur, der hæver den fra gulvet, hvilket gør det mere hyggeligt.\nBillede 49 - Industriel stil i lille dobbeltværelse.\nBillede 50 - Ligesom sort, men farven er for meget til det lille rum? Mal kun halvvæg med den.\nBillede 51 - Men hvis det har et godt naturligt lys, er det værd at dyrke lidt mere og smide maling på hele væggen.\nBillede 52 - Capriche i udsmykningen af det lille dobbeltværelse ved hjælp af LED-bånd.\nBillede 53 - Lille dobbeltværelse med seng indbygget mellem nicher og hylder.\nBillede 54 - Lille dobbeltværelse meget moderne med vægplade i ryggen superkølet.\nBillede 55 - Den industrielle stil markerer også tilstedeværelse i dette lille dobbeltværelse; Fremhæv bregnen, der bringer grønt til miljøet.\nBillede 56 - En smuk inspiration her! Det lille, moderne soveværelse med dobbeltseng har en hvid base og levende, kontrastfarve i detaljerne.\nBillede 57 - Allerede her er ideen det modsatte: Kun hvid i indretningen med et strejf af sort.\nBillede 58 - Og se på denne idé her smukt! Moderne og ikke for svært at reproducere, prøv det!\nBillede 59 - For dem der foretrækker noget renere, men med et strejf af trend, betaler det sig at slå på en blå olievæg i soveværelset.\nBillede 60 - Her adskiller gardinet mellem det lille soveværelse med dobbeltseng og stuen.\nBillede 61 - Spejl i døren: En praktisk og meget funktionel ide til det lille dobbeltværelse.\nBillede 62 - Lille dobbeltværelse, moderne og med en palette af ædru og neutrale farver.\nBillede 63 - I det andet forslag af lille dobbeltværelse er spidsen at undersøge teksturer og varme farver.\nBillede 64 - Indirekte belysning er højdepunktet i dette lille soveværelse med dobbeltsenge.\nBillede 65 - Lad lyset være i! Til dette vælges et hvidt vojgardin til det lille soveværelse med dobbeltseng.\nBillede 66 - Allerede, der foretrækker en blackout-effekt, kan vælge et sort tæppe af tykt stof, alt afhænger af hvilken måde parrets værelse anvendes.\nBillede 67 - Intet som et træmøbel for at byde på hviledagen i rummet.\nBillede 68 - Gråets moderne nytteværdi markerer indretningen af dette lille dobbeltværelse.\nBillede 69 - I dette rum er træpanelet blevet det ideelle sted at indlejre den indirekte belysning.\nBillede 70 - Komfort, komfort og funktionalitet: tre elementer, der ikke kan gå glip af i et lille dobbeltværelse.\nBillede 71 - Hvilken god ide her! Sengens hovedgavl har kun fået faste udsparinger på det sted, hvor hver af dem sidder.\nBillede 72 - Tom væg i det lille dobbeltværelse? Sæt en indbygget niche så!\nBillede 73 - Her er der allerede i dette lille dobbeltværelse kun en af væggene.\nBillede 74 - Et lille soveværelse med dobbeltseng, der blander det moderne m\nFortryllet Have: Lær At Organisere Og Dekorere En Fest Med Temaet\nMossgrøn: Betyder Og Hvordan Man Matcher Farven I Dekorationen\nOplev 60 billeder af grøn mos dekoration, se tonalitet ideer, hvordan man laver hjemme og perfekte inspirationer til at dekorere. Log ind nu\nFaktisk Lifehack Badeværelser Med Badekar: 75+ Projekter, Billeder Og Ideer!


På vej til job i industrien\nForetage, afrapportere og dokumentere rundering og inspektion af enkelt produktionsudstyr i procesindustrien i forbindelse med produktion, rengøring og omstilling.\nSkelne mellem normale og unormale forhold ved brug af sanser (se, lytte, lugte, føle).\nVed fejlmelding skelne mellem typiske mekaniske og automatik/elektriske fejl og mangler samt anvende gængse fagudtryk.\nUdføre og dokumentere opgaverne efter gældende instruktioner og med fokus på orden og sikkerhed.\nFagnummer: 40368 Inspektion for operatører i procesindustrien Varighed 2 dage AMU-pris: DKK 256,00 Uden for målgruppe: DKK 1.467,60\nMålgruppe: Kurset er udviklet til ufaglærte og faglærte i industrien.\nPå baggrund af kendskab til totalkvalitet og bevidsthed om kvalitetsomkostninger vedligeholde og forbedre arbejdet med virksomhedens kvalitetsmålsætninger.\nMed baggrund i bevidsthed om betydningen af kollegers og egne holdninger til kvalitet og standarder medvirke til at løse kvalitetsproblemer i virksomheden, herunder informere og kommunikere korrekt med såvel interne som eksterne kunder og leverandører.\nFagnummer: 45370 Kvalitetsbevidsthed ved industriel produktion Varighed 3 dage AMU-pris: DKK 576,00 Uden for målgruppe: DKK 1.712,45\nMålgruppe: Kurset er udviklet til ufaglærte operatører i procesindustrien med behov for grundlæggende færdigheder inden for maskin- og el-sikkerhed.\nBetjene maskiner og produktionsudstyr i procesindustrien sikkerhedsmæssigt korrekt.\nRedegøre for, acceptere og efterleve anvisninger og beskrivelser for anvendelse og funktion af beskyttelses- og sikkerhedsudstyr såsom låger, skærme, arbejdsafbryder, sikkerhedsbetjening, lysgitter og nødstop.\nI forbindelse med operatøropgaver såsom rengøring og omstilling foretage operatørafbrydelse/frakobling af energiforsyningen (el, luft og hydraulik) og sikre mod utilsigtet start/handling/aktivering.\nUdføre arbejdet ud fra viden om maskin- og el-sikkerhed og i overensstemmelse med gældende instruktioner og procedurer.\nFagnummer: 44384 Maskin- og el-sikkerhed for operatører, procesind. Varighed 2 dage AMU-pris: DKK 256,00 Uden for målgruppe: DKK 1.467,60\nMålgruppe: Kurset er udviklet til ufaglærte operatører med behov for grundlæggende færdigheder inden for enkelt automatik vedligehold af produktionsudstyr i procesindustrien.\nGrundlæggende viden om el-teknik, el-sikkerhed, måleteknik samt relevante komponenter såsom sikkerhedsafbryder, kontaktor, termorelæ, sikringer og tilhørende relæstyring med start/stop og simple digitale følere (endestop, termostat, pressostat og niveaukontakt/switch).\nKendskab til komponenternes opbygning og virkemåde samt fokus på tab af trykluft (utætheder).\nBetjene samt medvirke ved fejlfinding på 3-faset motor installation.\nUdskifte sikringer, genindkoble termorelæ samt samle enkle stikpropper og forlængerled.\nUdføre simpelt vedligehold på fx filter-, reduktions-, og smøreenheder, ventiler og cylindre/aktuatorer samt slange- og rørforbindelser.\nUdføre, rapportere om og dokumentere arbejdsopgaverne håndværks- og sikkerhedsmæssigt korrekt i overensstemmelse med gældende procedurer.\nFagnummer: 40488 Operatør vedligehold, automatik intro Varighed 5 dage AMU-pris: DKK 640,00 Uden for målgruppe: DKK 3.324,00\nMålgruppe: Kurset er udviklet til ufaglærte operatører med behov for grundlæggende færdigheder inden for enkelt mekanisk vedligehold af produktionsudstyr i procesindustrien.\nGrundlæggende viden om materialetyper og årsager til tæring/korrosion og rust\nBetjene og udføre dagligt mekanisk vedligehold på simpelt produktionsudstyr/enheder til lagring, transport og forarbejdning af gasser, faste og/eller flydende stoffer i procesindustrien.\nAnvende korrekt værktøj til enkelt mekanisk vedligehold af anlæg, enheder og komponenter, herunder korrekt tilspænding (f.eks. krydsspænding, moment, låsning mv.).\nDemontere og montere enkle mekaniske komponenter og dele på anlæg (f.eks. pakninger og rørstykker) samt anvende enkel måleteknik og teknisk dokumentation i form af enkle maskin- og komponenttegninger.\nFagnummer: 40449 Operatør vedligehold, mekanisk intro Varighed 3 dage AMU-pris: DKK 384,00 Uden for målgruppe: DKK 2.086,40\nMålgruppe: Kurset er udviklet til ufaglærte og faglærte, der har eller søger arbejde i virksomheder, hvor der arbejdes med kemiske stoffer.\nForståelse for betydningen af faresymboler, risiko- og sikkerhedssætninger i forbindelse med korrekt udvælgelse og anvendelse af personlige værnemidler.\nPå baggrund af viden om enkle kemiske reaktionsmønstre håndtere kemiske stoffer, herunder opbevaring og bortskaffelse, på en sikkerheds- og miljømæssigt korrekt måde.\nArbejde efter virksomhedsfastlagte arbejdspladsbrugsanvisninger.\nFagnummer: 44216 Produktionskemi for operatører Varighed 2 dage AMU-pris: DKK 256,00 Uden for målgruppe: DKK 1.651,40\nPå baggrund af viden om kommunikation og metoder til instruktion og feedback bidrage til at udvikle, vedligeholde og videreudvikle en sikker adfærd i produktionsvirksomheder.\nStøtte formidlingen af virksomhedens sikkerhedsmål.\nIdentificere barrierer for at få gennemført ændringer i sikkerhedsadfærd.\nGennemføre en hensigtsmæssig dialog om risikoadfærd.\nGive konstruktiv feedback.\nFagnummer: 49377 Sikker adfærd i produktionen Varighed 1 dag AMU-pris: DKK 192,00 Uden for målgruppe: DKK 819,80\nVis telefonnummer 96332243


Moster Pips Prikker: april 2013\nIndsendt af Moster Pips kl. 15.15 6 kommentarer:\nManden her i huset manglede et natbord og Fruen er i genbrugs humør. Så turen gik en tur i kælderen for at se på resterne af loppe høst gemmen et par år.\nDet blev til biddet, fundet i Sverige for et par år siden, nu pynter det i soveværelset sammen med mit fuglevækkeur.\nDet begynder at ligne noget....... Elsker lyset fra vores lille bitte altan.\nSom skal har en makeover mine planer minder meget om dem her. Det er der nok lige plads til:O))\nKila holder med de 2 små tulipaner og er lidt sur over at hun ikke kan grave dem op, hun må vente til hun kommer i sommerhuset.\nBidet som det så ud før, det var nogle fine farver, desværre trængte det til at blive malet.\nJeg tror at bidet var en hjemmelavet svensk hjemmesløjt opgave og nu er det mandens natbord, hvem skulle ha troede det?\nIndsendt af Moster Pips kl. 09.57 2 kommentarer:\nSom sagt skal jeg til konfirmation på fredag (der er langt tid til fredag:O) og skal starte på nyt arbejde på onsdag og har, som alle andre kvinder ikke noget tøj at tage på. Jeg er desværre ikke en kjole-pige, men tilbringer det meste at mit liv i et par jeans og en grå cardigan og her er det magiske ord: GRÅ\nJakker, sko, cardigan ( 7 stk.) og sågar undertøj, det skal jeg skåne jer for, er gråt. Jeg ved dog ikke hvorfor jeg ikke har nogle grå bukser, det må der rådes bod på.\nHvorfor ender det altid i gråt? Sidder du også fast i noget bestemt og har svært ved at prøve noget nyt? Jeg vil så gerne går i kjole, men syntes at alt er stort og løst, det skal gerne sidde lidt tæt, en skjortekjole er fantastisk, men ikke til at opdrive.\nOg jep, en grå poncho har man også og inden under kan man lige se et ærme af en skindjakke og hvad farve er den mon så???????? GRÅ For fanden, Pia nu må det stoppe, altså efter jeg i morgen har købt den grå skjorte jeg lige så i dag og ikke kan leve uden. Er der mon noget der hedder farve-dæmoner og hvor kan man få dem drevet ud?\nIndsendt af Moster Pips kl. 18.22 6 kommentarer:\nVi skal til konfirmation på fredag og nu skulle den fantastiske kjole (se næste billede) være så søde Rikke var lige forbi i dag for at hjælpe mig videre.....\nSå da hun var gået kunne jeg kaste mig over syningen og nu passer ærmet jeg kan dog bare ikke løfte armen. Er det et problem? Jep for jeg kan jo godt lide at spise og bevæge mig (bare en smule:O) Så nu ryger kjolen på vent igen og jeg må hoppe i min nysyet jakke og bar rø......\nSå skal jeg bare lige finde ud af hvad min fødder vil ha på? Fødderne siger venster sko og øjet siger højre. Hvad siger du?\nIndsendt af Moster Pips kl. 13.48 12 kommentarer:\nHold da op det er langt tid siden jeg har været på loppejagt i weekenden skulle det være.\nDet blev ikke til det store: 2 julekugler, en lygte og en herreskjorte (+ et æbletræ fra Netto)\nSkjorten var ren og fin og min kære mand hapsede den på, så det bliver ikke i dag den skal ha en make- over.\nIndsendt af Moster Pips kl. 06.52 Ingen kommentarer:\nHar været i haven her i weekenden (derfor stilhed herinde) der var et hul i mit bed ingen blomster, intet grønt andet end Hr og fru Skvader og dem er jeg lidt træt af.\nSå frem med de lange arme og løfte sten, grave og lægge dem, er du færdig: jeg har fået faste baller efter denne lange weekend:O) Nu skal jeg bare lige se om mosen vil sætte sig ellers bliver det til noget andet grønt, så nu er jagten gået ind på en hyggelig kurvestol.\nLidt vintergækker er der ellers er det lidt småt med blomster i haven, men det kommer.\nEt par små krokus kigger også lige forbi, jeg håber de snart får besøg at lidt venner. Tak for alle jeres søde beskeder i sidste indlæg de varmer;O)\nIndsendt af Moster Pips kl. 19.12 4 kommentarer:\nFordi du er dig buket fra min dejlige mand, da jeg var lidt nede onsdag efter 2 afslag og en samtale som jeg ikke syntes gik helt så godt som den skulle.\nTorsdag fik den endnu et navn: Tillykke du fik jobbet (det er godt nok kun i 6 mdr. med løntilskud, men jeg er på vej)\nElla Lunds sybog som jeg har lånt fra min søde svigerinde, den er fra 1950 og har de mest fantastiske billeder og mønster i.\nKan lige se mig selv i disse shorts.\nDenne jakke vil jeg stærkt overveje til efteråret.\nOg disse til en tur i sommerhuset, som jeg skal her i weekend.\nSikken en kjole.\nFik lyst til at lege med klippe klister i går, det blev til til og fra kort nu må jeg bare finde nogle der skal ha gaver.\nATC kort kan godt li' min løve, kalder ham jagten på penge.\nLidt flere til og fra kort, fik en hånd fuld fra søde Marie-Louise\nJeg har lidt ferie jeg skal bruge inden 1. maj hvor jeg skal starte så turen går til sommerhuset med mand, søn og hund her i weekenden. Også skal jeg være der alene man- tirs og onsdag med hunden, så symaskine, stof til en ny jakke, stof til punge, the papir til en lille pung og gode film til når mørket falder på og jeg ikke kan være i haven mere. Med alt det her kommer jeg nok ikke til at sove før jeg kommer hjem, men hvad gør det. Fantastisk god weekend til jer alle.\nIndsendt af Moster Pips kl. 11.05 16 kommentarer:\nAltså ikke mig eller alt mit rod, men min jakke som jeg lige har syet, for enten er jeg for stor eller jakken er lige lidt for lille. Bestem selv.\nJakken er i 100% ren uld fra Armani med 100% uld kanter fra Skipper stoffer.\nDen er quiltet og med for.\nJakken er med 3/4 ærmer og en god overgangs jakke.\nPris: Stof 169,- + for 50,-+ rib 50,-+ lynlås (handler)47,-= 316,- og porto hvis du vil ha den sendt. Hvis du er interesseret er du meget velkommen til at komme forbi og prøve den, jeg bor på Østerbro.\nIndsendt af Moster Pips kl. 15.35 4 kommentarer:\nIndsendt af Moster Pips kl. 13.43 1 kommentar:\nHvor fedt er det at starte dagen med 2 afslag på jobs, man VIRKELIG gerne ville ha? Ikke fedt skulle jeg lige sige.\nIndsendt af Moster Pips kl. 13.14 9 kommentarer:\nIndsendt af Moster Pips kl. 14.44 4 kommentarer:


Installation af nyt signalsystem på S-banens centrale afsnit | Banedanmark\nFra juli 2019 til juli 2020 installerer vi et nyt, moderne signalsystem på S-banens centrale afsnit mellem Ryparken/Hellerup til Københavns Hovedbanegård og videre til Sydhavn/Carlsberg Station. Det nye signalsystem vil på sigt medføre færre forsinkelser og flere tog til tiden for passagerne.\nHvor og hvornår arbejder vi\nPå strækningen mellem København H og Sydhavn/Carlsberg Station sker arbejdet fra den 28. oktober 2019 til den 28. marts 2020. Vi fortsætter på strækningen mellem København H og Svanemøllen frem til sidst i juni 2020, hvor vi blandt andet skal løfte en teknikhytte på plads over perronerne på Østerport Station natten mellem den 23. og 24. juni. Arbejderne er primært lagt om aftenen og natten af hensyn til passagertrafikken på banen.\nInstallationsarbejdet starter ved Københavns hovedbanegård i slutningen af oktober og fortsætter videre mod Ny Carlsberg og Sydhavn frem til sommeren 2020, hvor vi forventer at være færdige. Bagefter skal det nye udstyr testes. Vi forventer at tage det nye signalsystem i brug på strækningen i 2022.\nSom nabo til banen kan du i korte perioder opleve, at vi arbejder i og omkring sporet nær dig. Vi forventer dog ikke, at vores arbejde kommer til at medføre større støjgener. Du vil som nabo samlet set kun opleve enkelte døgn, hvor vi arbejder i dit område.\nBanedanmark installerer gule baliser i sporene i forbindelse med det nye signalsystem på S-banen. En balise er en elektromagnetisk sender som bruges til togkontrolsystemet.\nHar du spørgsmål til arbejdet, er du velkommen til at kontakte os på signalsystemer@bane.dk.\nOm nye signaler på S-banen\nBanedanmark er i gang med at skifte alle de gamle og forældede signalanlæg på S-banen med et nyt IT-baseret bybanesystem kaldet CBTC, som allerede anvendes i flere storbyer som New York, Paris og London. Det nye signalsystem vil medføre færre forsinkelser og give mulighed for højere hastighed og flere tog. Se hvordan det nye signalsystem på S-banen fungerer.


Prøveforløb-2013KomITA35 - rtgkomArkiv\nEn international gruppe af forskere indenfor samfundsvidenskab, antropologi og medievidenskab fra universiteter i Danmark, Tyskland, U.S.A og Australien er gået sammen om et forskningsprojekt med arbejdstitlen “organisationsformer i den globaliserede hverdag”.\nForskerne kender hinanden fra forskermiljøet d.v.s. gennem konferencer, publikationer og forskellige former for samarbejde i forbindelse med tidligere projekter. Projektet er relativt stort anlagt og er dels financieret af en række private organisationer og dels offentligt støttet. Det er tanken, at projektet skal drage fordel af den geografiske spredning og bl.a. sammenligne resultater af forskellige lokalt foretaget undersøgelser. Man forestiller sig desuden at man ved at angribe problemstillingen ud fra forskellige forskningsdiscipliner og -traditioner vil kunne nå frem til et bedre mere nuanceret resultat. Det er blandt initiativtagerne en yderligere ambition, at gruppen efter dette projekt skal fortsætte som en form for uafhængigt forskerteam, der kan påtage sig opgaver af lignende karakter og med international interesse. Gruppen skal være i stand til løbende at udveksle viden og publicere deres arbejde efterhånden som det udvikler sig. De har - med andre ord - brug for et medie/system, hvor de internt kan kommunikere og dele dokumenter og samtidig offentliggøre og "markedsføre" deres arbejde overfor projektets og gruppens interessenter.\nDu skal designe et websted, der kan honorere gruppens krav til samarbejdsfunktioner og kommunikation udadtil. Det indebærer, at du skal:\nafklare hvilke interessenter, der er i spil og hvordan de skal mødes\nudarbejde en struktur for webstedet, der jo både skal rumme en intern og en offentlig tilgængelig del og som skal imødekomme de forskellige brugeres interesser.\narbejde dig frem til et visuelt udtryk, der harmonerer med gruppens og projektets mål og værdier - altså et relevant budskab\ndesigne en grænseflade, der gør det muligt for gruppens deltagere, der ikke nødvendigvis er IT-kyndige, at redigere/publicere indhold, at kommunikere internt og at håndtere (se, flytte, lægge op og hente ned) fælles dokumenter.\noverveje hvordan produktet skal implementeres d.v.s. hvilke værktøjer og teknologier skal tages i brug. Du kan evt. implementere dele af produktet.\nDu har ialt 4 moduler til arbejdet samt den tid, du vil bruge uden for undervisningen. Der er afsat 4 timers elevtid. Et af modulerne er afsat til færdiggørelse og aflevering.\n1 (minimum) prototype på skærm og/eller papir\n1 synopsis på 1-2 sider, der opummerer forløbet og de faglige valg, du har har foretaget undervejs.\nBilag bestående af øvrig dokumentation i form af skitser, noter, udkast, billeder o.s.v.\nOploades på dit StudieWeb senest 22/10, 2013 kl. 11:30\nDu skal i et af de efterfølgende moduler fremlægge, hvad du har lavet, hvordan og hvorfor. Produkt, dokumentation og fremlæggelse vil blive vurderet som helhed og bedømt efter 7-trins skalaen.\nRetrieved from "http://arkiv.rtgkom.dk/mediawiki/index.php?title=Prøveforløb-2013KomITA35&oldid=20525"\nThis page was last modified on 22 October 2013, at 08:54.


Prune Vine-Jomfruen: Den Rigtige Bevægelser På Det Rigtige Tidspunkt 💫 Webstedet For Den Praktiske Havearbejde. 2019\nStørrelse af vedligeholdelse\nHøjde i højden\nStørrelse på jorden\nVirginia creeper (Ampelopsis tricuspidata eller Ampelopsis quinquefolia) danne de smukkeste frakker på enhver facade. Om sommeren er det også et glimrende klimaanlæg til facader i syd. Bagsiden af medaljen, dens styrke har ulemper: det kan blive en formidabel invader!\nVirginia creeper er beskåret flere gange i sæsonen. I maj, når hun har skubbet godt, og hun begynder at strække kramper til tarmene: Den skal foldes til 2 m fra taget. For at undgå en øjeblikkelig genoptagelse af væksten skal du fjerne de øverste 20 cm af planten ved at folde stængerne udad. De vil vokse i et par uger "i et vakuum", før man finder stien på væggen. Skær derefter om sommeren, så i september for at være stille hele vinteren.\nAmpelopsis quinquefolia udsender også meget lave grene, som ender med at udgøre et grunddæksel, hvis de får lov til at vokse: det invaderer masserne, rockerierne... Trim så snart en gren bliver invasiv.\nLad ikke ampelopsis hænge på lukkemalerne: dens kramper er så fast, at malingen slibes af samtidig med planten!\n1. Når planten når randen eller toppen af væggen, klippe alle grene 2 m fra taget eller væggen. Skræl en ekstra 20 cm uden at trække dem ud og lade dem falde udad.\n2. Trim de lave grene, (især i A. quinquefolia), som udforsker i masserne.\n3. Fra tid til anden, grene tørre på deres fødder. De skal skæres fra det punkt, hvor de begyndte at tørre. Skrab med beskæringsbladet: Så længe du ser brun, er træet dødt. Hvis han er grøn, lever han.\nVideo: Political Documentary Filmmaker in Cold War America: Emile de Antonio Interview.\nVigtigstePraktisk havearbejdePrune Vine-Jomfruen: Den Rigtige Bevægelser På Det Rigtige Tidspunkt\nSådan Ødelægger Du En Belastning Uden Kemikalier?\nHvis du faldt en eller flere træer i efteråret, og du vil slippe af med stammerne, forblev på plads, hvorom mange afviser udvikler sig om foråret, kom du til at vide, at dræbe dem ikke er let uden kemikalier, der betyder. Her er nogle tips til at hjælpe dig i dit udtørringsprojekt, der betyder at føre til afvænning af træstubbe.\nPlantning Af Tulipaner I Foråret Er Muligt\nPærenavlerne har udtænkt en løsning til gartnere, der ønsker tulipaner, når det ikke længere er plantesæsonen: pærer til at plante om foråret, lige før blomstringen! Sådan plantes tulipanerne Så snart de er købt, plantes de snart. Dette er nøglen til succes at nyde.\nAt Producere Frø Og Frø: Hvad Siger Loven?\nI dag er det muligt at finde moderne, men også gamle, sjældne og glemte arter og grøntsagsarter, der er en del af vores plantegenetiske arv: ved at dyrke dem i din have opdager du ikke blot ekstraordinære aromaer og smag, men også Du bidrager også til bevarelsen af disse glemte sorter... En hel etik, i virkeligheden... Det officielle franske katalog af arter og grøntsager. I modsætning til hvad havenes frihed kunne foreslå, er frøene ekstremt regulerede, især hvis de har for ambition om at blive markedsført.\nHoverflies er til stede i vores haver fra februar til november, med en top aktivitet i juni og juli. De kan leve op til 3 år. Hoverflyet forkæler sig som en veps kun for at afskrække rovdyr. Fordi denne Diptera (to vinger) faktisk er en simpel flyve! Hoverflies nyttige i haven Hovfly er en stor dræbe af bladlus.\nSyre Jord Eller Alkalisk Jord?\nJordbunden i en grøntsagshave karakteriseres af dens tekstur (sand, loamy, ler), med sin struktur (ideelt klumpet for at give en god cirkulation af luft og vand i jorden) og af de mineralske elementer, som fordi deres natur vil bestemme graden af surhed, der måles ved at bestemme dens pH, potentielle hydrogen.\nHvis fødevaren er tilstrækkelig, forbliver nuthatchen på samme sted året rundt. Den Eurasian Nuthatch (Sitta europaea). Hvis du ser en lille fugl med grå og orange blå fjerdragt, der løber op og ned langs en træstamme, så er det det! Nuthatches er de eneste til at opnå denne præstation.\nOpret En Naturlig Have Dam\nFor at give lidt friskhed og liv til din have, mens du fremmer udviklingen af biodiversitet, modtagelse af fugle, der kommer til at drikke og dragonflies, der virker, kan du installere en have dam. For at filtrere vandet, så dammen ikke tilstopper, har du enten en pumpe, eller du vælger biologisk og naturlig filtrering.\nSkær En Hortensia, En Brise!\nAt Gå Tilbage Til Haven For At Forlænge Sommeren\nI Haven I Januar: Hvad Skal Man Plante, Så Og Lave I Januar?\nBasil, Mange Sorter For At Variere Smagene I Syd\nKend Strukturen Af Din Jord


Jeg hedder Inger Boe, er 53 år, bor i Odense og autodidakt billedkunstner. Jeg har været aktiv maler i knapt 15 år og startede i sin tid med fortrinsvis at male med spartel. Har dog i de seneste år også brugt pensel og andre materialer og mine malerier er gået fra at være abstrakte, til i dag at være mere figurative. Jeg har i nogle år været tilknyttet kunstnerfællesskabet Ok-kunst på Blangstedgård i Odense og desuden været medlem af et par kunstnergrupper med henblik på div. udstillinger. Malerierne er typisk malet på lærred med akryl og undertiden med en bund af sand. Farvevalget er sjældent diskret og de stærke farver er gennemgående. Mine motiver opstår ofte spontant, uden forudgående idé, hvilket jeg finder spændende og som gør at motivet kan udvikle sig frit i alle retninger.


En uddannelsesklausul er en aftale, der indgås med en medarbejder i forbindelse med, at arbejdsgiveren indvilliger i helt eller delvist at afholde omkostningerne i forbindelse med medarbejderens uddannelse.\nKlausulen går typisk ud på, at medarbejderen er forpligtet til at tilbagebetale omkostningerne helt eller delvist, hvis medarbejderen opsiger sin stilling under uddannelsen eller i en periode efter uddannelsens afslutning.\nAf bevismæssige grunde er det vigtigt at en sådan aftale indgås skriftligt. Hvis arbejdsgiveren ikke kan bevise at der er indgået aftale om tilbagebetaling, vil det blive yderst vanskeligt at kræve det af medarbejderen.\nHvornår er en uddannelsesklausul gyldig?\nDer findes ingen lovgivning, der specifikt regulerer uddannelsesklausuler. I udgangspunktet er der derfor aftalefrihed. Der vil dog skulle foretages en almindelig rimelighedsvurdering, når gyldigheden af en sådan klausul skal efterprøves.\nDet betyder, at en uddannelsesklausul skal tjene et sagligt formål og ikke må gå videre end påkrævet.\nKriterier der kan indgå i vurderingen er:\nEr uddannelsen primært i virksomhedens eller medarbejderens interesse?\nEr uddannelsen særligt omkostningstung i forhold til den almindelige efteruddannelse medarbejdere tilbydes?\nHvor lang tid skal medarbejderen været ansat for at undgå tilbagebetalingskrav?\nHvor stor en andel skal medarbejderen betale tilbage?\nDet anbefales, at tilbagebetalingspligten gradueres, således at tilbagebetalingsforpligtelsen nedtrappes gradvist, jo længere medarbejderen er ansat efter færdiggørelsen af uddannelsen. Såfremt medarbejderen fratræder under uddannelsen, antages det, at de allerede afholdte udgifter kan kræves tilbagebetalt af medarbejderen.\nAlternativ til uddannelsesklausuler\nEn virksomhed kan som alternativ til en uddannelsesklausul vælge at indgå en uddannelsesaftale med medarbejderen, som finansieres ved en kontantlønsordning. Det betyder, at medarbejderen accepterer en lønnedgang, mod at arbejdsgiveren afholder udgiften til uddannelsen.\nDet er et afgørende krav, at arbejdsgiveren bærer risikoen for denne ordning. Det vil således ikke skattemæssigt være lovligt for arbejdsgiveren at betinge en sådan uddannelsesaftale med et krav om tilbagebetaling, hvis medarbejderen stopper før tiden.\nKontakt HORESTA, hvis du ønsker at indgå en uddannelsesaftale med en uddannelsesklausul eller som del af en kontantlønsordning.


Guide: Sådan binder du en buket med blomster fra din egen have - Pelargonium\nGuide: Sådan binder du en buket med blomster fra din egen have\nFryder dine øjne sig, når du ser en smuk buket? Det er ikke kun blomsterbinderen, der kan fremtrylle smukke buketter – det kan du også.\nMed blomster fra din egen have kan du binde de mest eventyrlige buketter, hvis du ved, hvordan du skal gøre.\nDet er heldigvis ikke svært at binde din egen buket. Følg de seks nemme trin i denne guide, og så har du en smuk buket. Vi siger mange tak til bloomit.dk, for at levere fine billeder til guiden.\nSådan binder du en smuk buket med blomster fra din egen have\n1. Kun din fantasi sætter grænser for farver og blomster i din buket\nDu bestemmer, hvilke blomster og hvilke farver din buket skal indeholde. Der er ikke nogle regler, og det er kun din fantasi, der sætter grænserne.\nMen hvis du har lyst til at følge nogle af blomsterbinderens tommelfingerregler, kan du sørge for, at blomsterne i buketten giver hinanden lidt modspil ved at vælge forskellige størrelse af blomster; for eksempel en stor Dahlia-blomst kombineret med små krysantemum-blomster og andre blomster i forskellige størrelser.\nLigesom de fleste blomsterbindere kan du vælge at holde din buket inden for et farvetema, hvor blomsternes nuancer overlapper; for eksempel hvid og limegrøn, lyserød og lilla, blå og lilla og så videre.\n2. Brug en skarp kniv til at snitte blomster til din buket\nBrug en skarp kniv til at snitte blomster fra haven. Sørg for at lav et skråt snit, så åbningen til blomsten bliver større. En større åbning sikrer, at blomsten kan suge rigeligt vand og dermed holde længere i en vase.\n3. Start bindingen af din buket med en topblomst\nDet første skridt, når du binder din buket, er at starte med en midterblomst/topblomst, der er centrum i buketten. Topblomsten kan både være en blomst eller grønt løv – det er helt op til dig.\n4. Blomster i venstre halvdel af buketten lægges foran topblomsten\nBlomster i venstre halvdel af buketten lægger du foran topblomster – se hvordan på billedet.\n5. Blomster i højre halvdel af buketten lægges bag topblomsten\nBlomster i højre halvdel af buketten lægger du bagved topblomsten.\n6. Bind din buket med bast eller sejlgarn\nGør ligesom blomsterbinderen og bind buketten med bast eller sejlgarn.\nSørg for, at du binder garnet stramt nok til, at blomsterne ikke falder fra hinanden. Klip eventuelle garnrester væk.\nNu har du bundet en buket af blomster fra din egen have!\nThis entry was posted in Hygge on 02/23/2016 by Poulsen88.\n← Tre julegaveideer i 2015 til den sunde familie Indretningstips – Gør terrassen sommerklar →


Hvordan fjerner Alma Locker | Virus fjerne\nHvordan fjerner Alma Locker\nDe fleste brugere finde Alma Locker på deres browsere, når du klikker på download-knapper, der findes på upålidelige websteder. Denne trussel ikke bede om tilladelse til at indtaste dine browsere og gør det på en ulovlig måde. så vær forsigtig. Det siger sig selv, at ingen bør nogensinde står over for en sådan risiko. Uanset hvad sagen kan være, vi kan bekræfte, at Alma Locker indirekte kunne medføre sikkerhedshuller. De vil dele deres viden med dig i denne artikel. desuden, nogle reklamer, der er genereret på online shopping hjemmesider, herunder ebay.com og walmart.com. Windowssystem32opgaver, det andet det er lykkedes infiltrerer computeren, så det kunne åbne et link med undersøgelser hver 33 minutter eller så. vi vil ikke kun beskrive Alma Locker, men vil også give et par tips om fjernelse af den tvivlsomme søgemaskine.\nAlma Locker blev skabt af de samme udviklere som Search.searchlypackage.com, Search.searchcounn.com, Search.dm-cmf.com og mange andre. Hvis du indtaster et søgeord i søgefeltet og klik på knappen Søg, vil du blive præsenteret for resultaterne, og I dette tilfælde skal du måske have flere problemer, end du kan håndtere. Det er klart nemmere at hacke din computer, hvis du bruger svage kodeord. På toppen af det, skal du downloade software fra pålidelige kilder. Det ændrer din hjemmeside, for at tvinge hits til affiliate websites. Desværre, der er en meget stor mulighed for, at disse søgeresultater er upålidelige, på trods af det faktum, at Alma Locker er powered by Yahoo! Forhåbentlig, mere farlige trusler ikke findes på din computer, Det ville hjælpe med at fjerne eventuelle trusler og beskytte systemet mod malware. Det giver et dårligt fungerende søgefeltet; Da, som brugerne kan klikke på disse annoncer og links, der ved et uheld, specialister tyder på, at fjerne Alma Locker fuldt ud at sikre, at kommercielt indhold leveres ikke længere. Vi anbefaler ikke at klikke på dem, fordi du kan blive omdirigeret til andre web-sider, der er fyldt med skadelig software.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Alma Locker\nJo før du fjerner Alma Locker fra alle dine browsere, jo bedre, men før at give flere oplysninger om sletning, vi vil have brugerne til at finde ud af mere om distribution, således at de kunne forhindre, at andre browser flykaprere fra at gå ind på deres Pc ‘ er i fremtiden. Disse links vil være repræsenteret som “Annoncer fra Hoist Søg”, som skal hjælpe dig med at indse, at de ikke kan have tillid til. Disse oplysninger er anonyme i naturen, men er meget nyttigt, at denne hijacker ‘ s udviklere, fordi de gør annoncer mere tiltalende. Der er derfor en chance for at få inficeret med malware via Alma Locker annoncer. Hvis du finder manuel fjernelse for kompliceret, vi stærkt råde dig til at fjerne denne invasive browser flykaprer ved hjælp af et pålideligt antimalware-værktøj. Hvad mere er, den fortrolighedspolitik også, at denne flykaprer kan indsamle personligt identificerbare data og oplysninger om din browsing vaner, og dele disse med tredjeparter at målrette dig tilpassede annoncer. I den foreliggende sag, Alma Locker viser dig, Yahoo! utm_source=_, som er hjemmesiden for den falske alarm kaldes Windows Opdaget Alureon Virus Pop-up.\nKun automatisk malware fjernelse software kan inspicere din PC, skal du slette ondsindede programmer, og sætte fuld tid Windows beskyttelse, alle på samme tid. Der er tre trin til at fuldføre som forskere råder til at nulstille browseren, skal du slette eventuelle mistænkelige add-ons, som kunne have bragt dig Alma Locker, og slette planlagte opgaver, som kunne have været skabt af programmet. Den anden måde er automatiseret. Manuel fjernelse guide nedenfor vil vise dig, hvordan at gøre det. Selv hvis det lykkes dig at slette denne mistænkelige søgning af dig selv, skal du sørge for at installere en legitim søgning værktøj til at beskytte dig mod malware i fremtiden. Derfor, det er helt ubrugelig til at holde dette værktøj. Selvfølgelig, du kan ændre de genveje, du mest bruger, for det første, sådan som Desktop, Menuen Start og Proceslinjen genveje.\nManuel fjernelse instruktioner til at fjerne Alma Locker\nFjern Alma Locker fra din PC\nHøjreklik på Alma Locker og vælg Afinstaller.\nFjerne Alma Locker fra dine browsere\nTryk på Luk, skal du højreklikke på Alma Locker og vælge Fjern.\n← Hvordan fjerner CryptoShufflerHvordan fjerner Converter →


Hvis du vil skabe en god virksomhed, er der tre ting, du skal tænke på. Professor Anders Drejer fra Handelshøjskolen i Århus giver gode råd til eventyrere, der vil på forretningsrejse.\nGør noget nu, hvis du vil skabe din egen forretning. Ellers sker der måske aldrig noget, lyder det fra en professor i forretningsudvikling. (Foto: Colourbox)\nDu behøver ingen speciel uddannelse, og det gør ikke nødvendigvis nogen forskel, om du rejser til udlandet for at få international erfaring.\nHvis du vil skabe din egen virksomhed, er det bedste råd ganske simpelt: Bare gå i gang.\nSådan lyder meldingen fra professor Anders Drejer, som forsker i innovation og forretningsudvikling ved Handelshøjskolen, Aarhus Universitet.\n»For det første skal man gøre noget, turde noget. Som basketballspilleren Michael Jordan har sagt: 'Jeg misser 100% af de skud, jeg ikke tager', og det er vi slemme til her i Danmark. Derfor: Gør noget,« anbefaler Anders Drejer, som har høstet stor erfaring og anerkendelse inden for især innovation og virksomhedsudvikling.\n»Det skal bare være ét eller andet - kom i gang, vær ambitiøs, prøv. Et eksperiment er det samme værd som tusind ekspertmeninger, så det er bare at komme i gang med en virksomhed eller idé.«\n»For det andet: Tag udgangspunkt i nogle kundebehov, som ikke er opfyldt. Og tænk på, at du skal lave opfindelsen til dig selv. Vi ved, at de fantastisk succesrige mennesker i verden har gjort sådan. Steve Jobs ville have en personlig computer, ergo lavede han sådan én og dannede Apple.«\n»Når man f.eks. er 15 år, forstår man noget om markedet, som sådan en gammel én som mig ikke gør. Der sker virkelig meget meget i disse år med unges medieforbrug, eller hvad det nu kunne være, så de har en kæmpefordel,« mener Anders Drejer.\n»For det tredje: Lad være med at tro, at du kan gøre det alene. Det er en klassisk fejl. Find nogen at gøre det sammen med. Der er en masse elementer i det råd: Det er ikke nok med ideen; der skal også være nogen, som kan føre den ud i livet. Og hvis man er godt til at forstå markedet, er man måske ikke god nok ingeniørmæssigt til at lave dimsen og vice versa. Så slå dig sammen med nogen, som supplerer dig. Det gør også, at man undgår en Stein Bagger-sag, for han fik jo lov at køre alene,« konstaterer Anders Drejer.\nAnders Drejer er i øjeblikket i gang med at hjælpe 10 danske virksomheder med at blive bedre til at udnytte deres potentiale og til at finde ud af, hvordan de bedst kan ramme huller i markedet.\nHan fortæller, at det er en typisk fejl at regne med, at man kan køre virksomheden uden at få hjælp af andre, men at en næsten lige så alvorlig fejl er at tro, at man skal opfinde teknologiske revolutioner for at skaffe sig en god forretning.\n»Vi er slemme til herhjemme i Danmark at tænke i, at vi skal opfinde noget, som man kan tage patent på. Men hvis man bare gerne vil være rig, skal man sådan set bare ramme et markedsbehov. Så er det sådan set ligegyldigt, om man er så original, at man kan tage patent på det,« lyder det fra Anders Drejer.


Wordpress DK Meetup - Mød andre Wordpress brugere live - omFlash();\nDette indlæg blev skrevet tirsdag, 23. januar 2007 kl. 10:48\tog er gemt i Diverse. Du kan følge kommentarerne til indlægget via følgende feed RSS 2.0. Du kan skrive en kommentar, eller sende trackback fra din egen side.