DU KAN IKKE VINDE OVER PRESSEN\nFor godt et år siden sagde Per Stig Møller farvel til posten som politisk leder i Det Konservative Folkeparti. I interviewet her tegner han billedet af en presse, hvor forkerte referater kan udhule en politikers troværdighed, hvor sammenspistheden mellem politikere og journalister lader læserne i stikken. Og hvor tv skaber et nyt grundlag for beslutningsprocesserne. »Tv fremmer demagogien,« siger han.\nGodt et år er gået siden Per Stig Møller tog en afgørende beslutning. Sidst i marts 1998 trak han sig som politisk leder af Det Konservative Folkeparti – men sikrede sig, at partifællen Hans Engell samtidig blev skubbet væk fra posten som gruppeformand.\nDet ydre argument for den handling var, at Per Stig Møller ville skabe fred og rydde op i Det Konservative Folkeparti.\nForud for konfliktens kulmination var gået et langt opslidningsslag gennem pressen. Et slag, hvor Per Stig Møller ofte var »på« – og ikke altid med lige positive vinkler.\nI dag sidder Per Stig Møller med en lidt anstrengt smag i munden. Smagen er ikke bitter. Per Stig Møller er derimod eftertænksom. Eftertænksom, fordi båndene mellem journalister og politikere nogle gange bliver for korte, synes han.\n»Der skal være en afstand mellem journalist og politiker. Det skal ikke være kammerateri, og journalisten skal ikke være en del af processen,« som han siger.\nEftertænksom, fordi pressen er for ukritisk, hvis historien er god, mener han.\n»Vi kunne godt trænge til en dogmejournalistik. En journalistik, hvor journalisten siger: »Jeg vil ikke misbruges til at aflevere historier hurtigere, end jeg er sikker på de holder!« Og: »Jeg vil ikke lade mig bruge i noget politisk spil!«,« siger Per Stig Møller.\nOg eftertænksom, fordi tv risikerer at udhule den demokratiske debat.\n»Avisen har skabt demokratiet. Hvad skaber fjernsynet? Fjernsynet skaber en hastigere måde at beslutte sig på. Det rationelt sammenhængende og velargumenterede kan du ikke få lov at levere på fjernsyn. Men du kan påstå hvad som helst, slippe godt af sted med det, bare du gør det med overbevisende udstråling. Og dermed fremmer tv demagogien.«\nPer Stig Møller påpeger, at pressen ofte får en negativ rolle i demokratiets udvikling. Det sker, når pressen sætter voldsom fokus på et emne – måske uden det nødvendige saglige belæg.\n»Politikere reagerer på de stemninger, som pressen kører op, hvor pressen forlanger reaktion. Og vores reaktionstid bliver kortere og kortere, og så laver vi nogle forkerte love og nogle forkerte beslutninger,« sammenfatter Per Stig Møller.\nHan nævner konkret sagen med den HIV-positive mand, der havde sex med en lang række kvinder.\n»Der bliver man ringet op som politiker til morgenradioavisen. Og den sag skal man meget gerne have en mening om: »Selvfølgelig er det noget svineri, og man skal have ministeren i samråd, og hvad kan man gøre ved det!«. Det samråd finder sted meget hurtigt. Og der skal ministeren gerne have en løsning klar, ellers står han og ser rigtigt skidt ud. Og så siger han: »Jamen, vi vil også lave en lov«. For hvis han siger: »Vi vil ikke lave en lov«, så kommer hele det politiske system tonsende: »Det er fuldstændigt uansvarligt!«. Og otte dage efter har du lovforslaget liggende i Folketingssalen. Dér har du reageret på en stemning. Senere viser det sig så, at den lov ikke kan bruges til noget som helst.«\nI det tilfælde mener Per Stig Møller, at pressen burde havde udvist selvkritik.\n»Selvfølgelig er det forfærdeligt, at en mand smitter så mange. Men bladenes kritiske journalister burde måske sige: »Dur den lov overhovedet!«. Men det gør man ikke.«\n»Eller Plejebo-sagen … Der kørte jo alle aviser på – og så smuldrer den. Måske var der en enkelt avis, der stillede spørgsmål ved, om materialet var i orden, men den hæl er meget spinkel i forhold til pressestormen. Hvis vi ikke skal beslutte os på baggrund af sensationer, så er der brug for at pressen siger: »Der må lige gives tid til at reflektere«.«\nDen refleksion mener han også, politikerne skal tage sig tid til.\n»Politikerne skal lade være med at lade sig fange af den stemning, medierne pisker op, når de appellerer til følelserne hos den brede læsergruppe. Vi skal tillade os selv at komme på afstand af det, før vi undersøger, om der skal foretages noget rent lovmæssigt. Lad os nu lige få nogle andre toner frem.«\nPer Stig Møller tror ikke, der er særligt sandsynligt, at medierne samlet finder et andet tempo.\n»Lad os tænke os, at det ene elektroniske medie siger: »Den kører vi ikke!«. Jamen, så vil der jo være ballade af den anden verden på redaktionsgangen næste dag: »Hvorfor havde vi ikke den historie?«. Den journalist, der siger til redaktøren: »Jamen, jeg synes vi lige skulle tænke lidt mere over den!« – han har ikke mange dage tilbage på den redaktion.«\nFem kritiske eksempler\nPer Stig Møller kan nævne mange eksempler på en presse, han ikke mener passer sit hjemmearbejde. Et af dem fremgår af hans seneste bog ´Magt og afmagt´, der udkom i begyndelsen af året.\nI januar 1998, da Per Stig Møller stadig var politisk leder, bragte Jyllands-Posten en artikel om ham. »Den leverede fem eksempler, der skulle vise, hvor elendig jeg var, men ikke ét af dem var korrekt,« skriver Per Stig Møller.\n»Det var en højst besynderlig oplevelse,« uddyber Per Stig Møller. »Artiklen var notorisk forkert. Og jeg kan også gennem de fem forkerte historier udpege Jyllands-Postens kilde og kildens motiv – i mit eget hoved. Og der er det, jeg spørger mig selv: Hvorfor i alverden gjorde Jyllands-Posten intet for at krydstjekke den slags – måske fordi historien er for god.«\nPer Stig Møller var på rejse i Østen da Jyllands-Posten lavede historien. Han blev på sin rejse kontaktet af mange andre medier end Jyllands-Posten, understreger han og nævner, at blandt andet Kristeligt Dagblad fangede ham.\nPer Stig Møller har et halvt år efter artiklen kritiseret den i Jyllands-Postens spalter. Han har også taget konfrontationen med journalisten.\n»Jeg har sagt det til manden selv: »Det er da utroligt, der er ikke ét sandt eksempel!«. Men jeg fik ingen undskyldning. Han sagde, han ville »tænke over det!«.«\nPer Stig Møller har fået et intimt inside-bekendskab med virkemidlerne, når pressen skal mobiliseres i kampen for at få de rette politiske budskaber ud. Han kender knebene – også fra sine egne dage som toppolitiker.\n»Især i Børsen og Stiftstidenderne kunne jeg læse ganske forkerte referater af, hvad der var foregået i den konservative gruppe. Det var tydeligt, at kilderne havde et bestemt ærinde, og at journalisten ikke fandt anledning til at tjekke med mig. Referatet bruges til at bestyrke billedet af, at lederen er en idiot. Det gælder mig selv, men sådan blev Svend Auken jo også behandlet. Og dermed bliver journalisten en del af spillet. Men det ved læseren ikke – de får bare indtrykket af, at manden er altså idiot.«\n»Jeg har været udsat for, at beslutninger, jeg har truffet, overhovedet ikke var dem, der var refereret i avisen – der stod tværtimod det stik modsatte. Men jeg har ikke reageret. Og det er nok fordi man efterhånden får en vis metaltræthed.«\nI den selvbiografiske bog ´På Slotsholmen´ beretter Hans Engell, at han gennem årene har haft »megen fornøjelse af, sammen med kloge politiske journalister, at kunne gennemanalysere de politiske muligheder …«. Engell nævner seks navngivne journalister, hvoraf én fremhæves: »Det er især Karsten Madsen, der ofte giver gode råd,« afslører Engell.\nDet er et samarbejde, der gør Per Stig Møller betænkelig. Han mener, at Karsten Madsen – der i dag er chefredaktør på Fyens Amts Avis og kommentator i Børsen – er blevet aktør i det politiske liv. Uden at bekende kulør.\n»Der findes jo situationer, hvor journalister direkte ønsker at spille med i det politiske liv. Og det har de jo lige\nså megen ret til som alle andre – det skal bare være med åbent visir, så læserne ved hvad der foregår,« siger Per Stig Møller.\nPer Stig Møller mener, der skal være gennemskuelighed i den politiske journalistik – ellers bliver mediebrugerne manipuleret.\n»Læserne – hvad med dem. De kender jo ikke baggrunden. De ved jo ikke at Karsten Madsen har et personligt engagement i det, han beskriver,« siger Per Stig Møller.\nI bogen ´Magt og afmagt´ kritiserer Per Stig Møller især, at Karsten Madsens dobbeltrolle gør det næsten umuligt for ham – Karsten Madsen – at bevare troværdigheden som kommentator.\n»Hvad hvis en politiker kommer galt af sted efter at have modtaget et råd fra Karsten Madsen. Vil Karsten Madsen så skrive følgende i sine kommentarer i Børsen: »Det var da også forfærdeligt dårligt handlet af den politiker, for det førte til et dårligt resultat«,« spørger Per Stig Møller. Han fortsætter:\n»Nej, for så har han jo givet et dårligt råd, så det vil han jo nok ikke skrive. Han vil nok snarere forsvare og forklare den politiske mission, han har givet råd om. Og hvad betyder det? Det betyder, at Karsten Madsen vil kritisere den, der kritiserer den Karsten Madsen rådgiver,« siger Per Stig Møller – og konkluderer:\n»I tilfældet Karsten Madsen mangler der varedeklaration over for læserne.«\nKarsten Madsen er afvisende over for Per Stig Møllers kritik:\n»Per Stig Møllers analyse baserer sig på den fordom, at jeg og andre kommentatorer er aktører i det politiske liv. Det er vi ikke. Jeg har aldrig varetaget bestemte personers politiske interesser. Tværtimod ved jeg med mig selv. at jeg har været meget kritisk over for alle ledende politikere — måske endda for kritisk. Jeg har i de senere år haft gode samtaler med Per Stig Møller, men det er rigtigt, at jeg ikke har fundet anledning til at rose ham for hans rolle som partileder,« siger Karsten Madsen.\nPer Stig Møller ser tv´s tilstedeværelse som en afgørende ændring i måden, et demokrati tager beslutninger på.\n»Vi er på vej fra skriftkultur til billed- og skærmkultur. Det giver en anden måde at tænke og reagere på. Vi har ikke så lang tid længere. Der er en aften-tv-avis, og der en morgen-radio-avis og der er morgenfjernsyn. Du har måske 24 timer. Hvis ikke regeringen har en løsning inden for 24 timer, så har oppositionen det. Og så er det regeringen, der har været ude af stand til at reagere.«\n»I en skriftkultur kan man skrive et indlæg. Folk læser det. Stopper op. Tænker. Læser forfra. Og der kommer så et modindlæg næste dag. Den går jo ikke med tv – eller radio. Hvis du begynder at tænke over, hvad manden egentlig lige har sagt på tv, så hører du ikke det næste. Simpel refleksion strider mod tv-mediet. Og dermed ryger det holdningsmæssige i baggrunden, for du kan ikke fastholde en holdning i skærmkulturen, for det kræver at du lige får tænkt en tanke.«\n»Dermed bliver personen det afgørende: Hvordan kommer han igennem. Du kan sige det rene sludder, noget argumentatorisk vrøvl – bare du siger det med meget stor overbevisning. Det kan fak-tisk være en fordel at vrøvle på tv, for det får modstanderen til at se fuldstændigt forbløffet ud – og så har han tabt slaget. »Nå, der blev han nok forbløffet, der fik han ham sørme! Han kunne ikke svare på det!«. Nej, det tror pokker, han ikke kunne svare – det var jo noget vrøvl, men det er lige meget.«\nPer Stig Møller har selv oplevet den mekanisme. I Folketingssalen havde han under afslutningsdebatten konfronteret statsministeren med nogle tal, der skulle bevise, at det ikke gik så godt med økonomien, som regeringen ellers pralede med. Poul Nyrup Rasmussen havde ikke svaret godt for sig, mente Per Stig Møller, der derfor gentog tallene under en tv-debat.\nMen det gik galt, for nu havde statsministeren forberedt sig.\n»Der afbrød han mig og udbrød: »Jeg hører tal, tal, tal!«. Og det var argumentatorisk smart, for folk tænker: »Jeg gider altså heller ikke høre tal!«. Men rent sagligt var det jo håbløst, for det er kun ved at nævne de konkrete tal, man kan konstatere, om det går op eller ned for økonomien,« siger Per Stig Møller.\nPer Stig Møller fremhæver, at politikernes angst for pressens hetz kan bevirke, at ministre ofres – blot for at sikre arbejdsroen.\n»Mange af de ministerafgange, vi har set i de senere år, skyldes, at det bliver umuligt for regeringen at sætte en dagsorden, fordi pressen bliver ved med at vende tilba-ge til en given sag. Var det for eksempel en sag, man skulle fælde en minister på, da Ritt Bjerregård boede på et dyrt hotel i Paris. Det mener jeg ikke. Jeg mener heller ikke, der var noget som helst kritisabelt i den sag, der fik Pia Gjellerup til selv at trække sig. Jeg synes for tit, at det ligner en pressekampagne, hvor målet er, at ministeren skal gå.«\n»Der bliver statsministeren bange – og så ofrer man hellere den minister. Der har jo sågar været sager, hvor ministrene efterfølgende er blevet pure frifundet. Men det tager jo flere måneder. Og du bliver dømt på side 1 – og frifundet på side 16.«\nPer Stig Møller oplever pressen som et flokdyr, der ikke lader sig navigere – heller ikke altid af fakta.\n»Når først medierne kører, og alle lemmingerne kører den samme vej, så er der højst et enkelt lille blad – det er tit Kristeligt Dagblad eller Information – der siger: »hov, hov!«, men det skaber ikke en ny stemning. For de store aviser, som skal have det store publikum, de slår aldrig hælene i,« siger Per Stig Møller – med tilføjelsen: »Næsten aldrig – jeg skulle jo nødigt fornærme nogen«.\nDe sanktionsmuligheder, der trods alt er over for pressen, mener Per Stig Møller, mest er af kosmetisk art.\n»Du kan få en udtalelse fra Pressenævnet, men den kan du jo ikke bruge til ret meget. Man får intet ud af at gå i kødet på pressen, for får du ret i Pressenævnet, så får du jo bare hug et andet sted,« siger Per Stig Møller – og sammenfatter: »Du kan ikke vinde over pressen.«\nSelv om han er kritisk over for pressen, så mener Per Stig Møller ikke, at der i højere grad skal indføres begrænsninger over for den.\n»Den totale pressefrihed har sine onde sider – den kan ramme ved siden af og skabe en urimelig hetz. Men den kan også afsløre det fordækte og løgnen. Vi må tage det negative med i købet, men pressen må også udvise selvjustits: »Kører den her historie rigtigt?« siger Per Stig Møller. Han sammenfatter sit budskab:\n»Det er godt, at pressen er vagthund, men den skal ikke være jagthund.«


Byrådsmedlems fagforening angriber Slagelse Kommune: Risikerer politianmeldelse | TV2 ØST\nNu venter der måske endnu en politianmeldelse i sagen. Og denne gang kan den risikere at komme fra Helle Blaks fagforening, BUPL Midtsjælland.\nFørst politianmeldte borgmesteren det samlede byråd efter læk af fortrolige oplysninger til pressen. Nu kan endnu en politianmeldelse i sangen være på vej.\nTema: Helle Blak-sagen\n23. mar 2017, kl. 06:10\nForleden politianmeldte Slagelses borgmester Stén Knuth (V) det samlede byråd til politiet for brud på tavshedspligten i forbindelse med den påtænkte fyring af SF-byrådsmedlem Helle Blak som leder af Rosenkildegårdens Ungdomscafé i Slagelse.\nMen nu venter der måske endnu en politianmeldelse. Og denne gang kan den risikere at komme fra Helle Blaks fagforening, BUPL Midtsjælland.\nHer mener formand Bertha Langhoff Hansen, at politianmeldelsen af byrådet fjerner fokus fra sagens kerne. Fagforeningen mener nemlig ikke, at kommunen har undersøgt sagen tilstrækkeligt, inden det førte til det man karakteriserer som en ufattelig hårdhændet afskedigelsessag.\n- Politianmeldelse af byrådet ændrer ikke ved, at det er den administrative ledelse, der har ansvaret for at håndtere personalesager efter bogen. I denne her sag er helt simple regler overtrådt, siger Bertha Langhoff Hansen til avisen\nHun mener, at sagen bør få følger, hvorfor man overvejer en politianmeldelse.\nPolitiinspektør: Ikke uvant med den slags sager\nPolitiinspektør Kim Kliver fra Sydsjællands og Lolland Falsters Politi bekræfter i øvrigt modtagelsen af anmeldelsen mod det samlede Slagelse Byråd.\nHan ønsker ikke at gå i detaljer med, hvordan politiet vil gribe efterforskningen an, men forsikrer, at politiet ikke er uvant med den slags sager.\nTema Helle Blak-sagen\nHelle Blak: - Når lovens lange arm ikke kan fange dem, må vi håbe karma gør\nHelle Blak er fortid som leder af en kommunal ungdomscafé i Slagelse Kommune.\nHelle Blak politianmeldt: Jeg ved ikke, hvad jeg er anmeldt for


Kampvalg i Østbirk | Østbirk Avis - din lokale avis i det østjyske\nKampvalg i Østbirk\nTirsdag den 15. september blev der afholdt menighedsrådsvalg i Østbirk Sogn. Det stod hurtigt klar for arrangørerne, at aftenens valghandling ikke kunne afholdes i Præstegården da omkring 100 af sognets borgere var mødt op og valgforsamling måtte derfor flyttes til Østbirk Kirke hvor der lige akkurat var plads til alle deltagerne.\nEfter planen skulle aftenen være startet kl. 19.00, men den store menneskemængde gjorde det umuligt at få registreret de fremmødte og udlevere stemmesedler rettidigt, men kl. 19.30 var alt på plads til at valgforsamlingen kunne gå i gang.\nMarianne Krogh blev valgt til dirigent, og hun gav derefter ordet til menighedsrådets mangeårige formand Preben Egeholt, der beskrev menighedsrådets opgaver, kompetencer og hidtidige arbejde.\nPreben Egeholt kom bl.a. ind på mange af de ting menighedsrådet har arbejdet med i perioden siden sidste valg, bl.a. renovering af kirkens tag, kloakseparering, fornyelse af kirkegården og meget andet herunder menighedsrådets arbejde med at søge midler til løbende renoveringer og istandsættelser, udover det budget der er til rådighed således, at Østbirk Kirke og dens omgivelser til stadighed fremstår i præsentabel stand.\nHerefter blev der opstillet kandidater til menighedsrådet, og det stod hurtigt klart at der ville blive tale om et kampvalg da ikke mindre end 11 kandidater ønskede at stille op for at kæmpe om 7 ledige pladser.\nKandidaterne fik lejlighed til at præsentere sig selv og deres kandidatur, og herefter skred man til valghandlingen der naturligvis foregik ved skriftlig afstemning.\nAt det store fremmøde kom bag på arrangørerne, fik forsamlingen for alvor at mærke da stemmerne skulle tælles op.\nDet betød en lang pause i mødet, og det benyttede flere af de fremmødte til at forlade kirken da man efterhånden havde været igennem et timelangt møde med ventetid inden mødet kunne gå i gang.\nOmkring kl. 20.30 kunne afstemningsresultatet offentliggøres og følgende 7 personer blev valgt:\n1) Marianne Krogh 76 stemmer\n2) Jørgen Døssing Krogh 63 stemmer\n3) Joan Kattrup Brok 53 stemmer\n4) Anne Sørensen 46 stemmer\n5) Henriette Gadeberg 39 stemmer\n6) Majbritt Landbo 34 stemmer\n7) Åge Sørensen 28 stemmer\nFølgende kandidater opnåede ikke valg:\nJens Martin Grove 24 stemmer\nNiels Boas 23 stemmer\nPreben Egeholt 18 stemmer\nTage Nymark 14 stemmer\nTil suppleanter valgtes Jens Martin Grove og Rene Rose uden kampvalg.\nDer skal vælges ny menighedsrådsformand\nValgresultatet betød således et farvel til menighedsrådets formand Preben Egeholt efter 30 års ihærdigt arbejde heraf 20 år som formand, og Marianne Krogh takkede da også efterfølgende Preben Egeholt for den store betydning han har haft i sit mangeårige virke som formand.\nAt arven efter Preben Egeholt kan blive tung at løfte vidner det de mange nyvalgte medlemmer om.\nFra det nuværende menighedsråds er der kun Anne Sørensen, Jørgen Døssing Jepsen og Marianne Krogh tilbage, mens resten er nye og uprøvede kræfter udi menighedsrådsarbejde.\nHvem der bliver ny formand for menighedsrådet vides endnu ikke, men der gættes allerede nu på, at Marianne Krogh er et oplagt emne efter tirsdag aftens flotte valgresultat.\nEndnu er det ikke 100 % sikkert, at de personer der blev valgt tirsdag aften, også kommer til at udgøre det nye menighedsråd, idet der eventuelt skal afholdes et afstemningsvalg.\nDet sker hvis der senest 4 uger efter valgforsamlingen, dvs. senest den 13. oktober 2020 indleveres en alternativ kandidatliste, og i så fald skal der afholdes et nyt afstemningsvalg den 17. november 2020.\nValgforsamlingen sluttede kort før kl. 21.00, hvorefter der blev budt på ost og vin i Præstegården for dem der havde holdt ud efter en lang aften i Østbirk Kirke.


⇒ Køb Dørblad fra de bedste danske webshops – Klik her\nAdskillige netshops udlover til alt held en hel del forskellige billige former for fragt til dørblad. En yndling er lige nu at få leveret til en pakkeshop, og så kan du bare gå forbi efter dine nye varer når du har tid. Løsningen er altså ret så overkommelig, samt tit tillige den billigste type af levering.\nDu bør tillige afveje for og imod at få leveret hjem til dig selv eller ud til din arbejdsplads. Metoden viser sig mange gange en kende mere omkostningsfuld, men endda ualmindeligt smart for dørblad online. Den billigste mulighed for levering er dog at hente ordren selv, men den mulighed afhænger af at du befinder dig nær internet forhandlerens byggecenter, eksempelvis Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Bauhaus.\nLeveringstidspunktet på dørblad er ret så udslagsgivende når vi skal bruge produktet om få sekunder, så i det øjemed er det temmelig meningsfuldt at man studerer leveringstidspunktet ved dørblad. Størstedelen af internet selskaber – eksempelvis Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus og Jem og Fix – udlover billig 1 hverdags levering på flere varenumre online, men husk at det er påkrævet at ordren lægges forud for et konkret klokkeslæt, således at de sandsynligvis kan nå at få dit nye produkt hen til fragtfirmaet inden logistikpersonalet holder fyraften.\nEn hel del internet webshops præsterer fragt uden gebyr på dørblad online, men i mange tilfælde er det under forudsætning af at du bestiller for en konkret sum. Ellers burde du foretrække den billigste form for levering, hvilket tit vil være at få fragtfirmaet til at levere ordren til et udleveringssted.\nEn hel del webshops tildeler click-and-collect hvor man handler billig dørblad på nettet og afhenter i butikken. Eksempelvis Davidsen, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Bygma, Silvan og XL-Byg. Byggekæderne tilbyder for eksempel click-and-collect på dørblad i følgende områder:\nValby, Charlottenlund, Odder, Ølstykke, Risskov, Hjørring, Silkeborg, Rødovre, Grenaa, Aalborg, Tårnby, Dragør, Kalundborg, Haslev, Højbjerg, Nørresundby, Greve, Skive, Nakskov, Rønne, Frederiksberg, Middelfart, Brabrand, Ballerup, Hobro, Solrød Strand, Slagelse, Brønderslev, Herlev, Glostrup, Esbjerg, Albertslund, Gladsaxe, Nyborg, Rudersdal, Randers, Birkerød, Ikast, Taastrup, Hvidovre, Haderslev, Frederikshavn, Vallensbæk, Roskilde, Kokkedal, Nykøbing Falster, Ringsted, Thisted, Herning, Viborg, Køge, Vejle, Helsingør, Vanløse, København, Aabenraa, Nærum, Allerød, Odense, Farum, Frederiksværk, Virum, Lystrup, Hørsholm, Fredericia, Næstved, Brøndby, Hillerød, Horsens, Korsør, Sønderborg, Aarhus, Ishøj, Lyngby, Svendborg, Holstebro, Hedensted, Holbæk, Gentofte, Søborg, Kolding, Værløse, Tilst, Brønshøj, Skanderborg, Lillerød, Hedehusene, Stenløse, Struer, Jyllinge, Frederikssund, Vordingborg, Åbyhøj, og Varde, .\nKlik-og-hent af dørblad er tilgængeligt i de fleste områder af landet: Sjælland (Hovedstaden, Vestsjælland, Falster, Nordsjælland, Bornholm, Sydsjælland, Midtsjælland, Lolland, Amager, Østsjælland), Fyn (Nordfyn, Østfyn, Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn) og Jylland (Midtjylland, Nordjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland).\nNår vi kigger i søgedata fremstår det tydeligt, at internet shoppere typisk kigger efter for eksempel dørblad online og dørblad priser. Foruden dette oplever vi ofte mennesker lede efter for eksempel køb dørblad, billig dørblad og dørblad tilbud, plus de store byggemarkeder som Harald Nyborg, Silvan, Stark, 10-4, Jem og Fix, Davidsen, Bygma, XL-Byg og Bauhaus.\nFå rabat på dørblad\nDet er ret så nemt for forbrugerne at analysere priser på billige dørblad online hos forskellige netshops, og på grund af dette har de fleste firmaer på nettet fundet det nødvendigt at formindske salgspriserne på dørblad drastisk, og ydermere tilbyde fragt uden betaling.\nMen det kan ikke desto mindre blive smart at analysere nogle enkelte internet virksomheder i Danmark efter udsalg og tilbud på dørblad online inden du handler, så man er sikker på at antage den billigste pris. Se ikke blot på de store byggekæder som Bygma, Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen, 10-4, Bauhaus og XL-Byg.\nDu bør ikke desto mindre huske på, at når en internet virksomhed afhænder billige dørblad online til salg for en salgspris som anses for enormt overkommelig, så burde det ofte være et karakteristika der viser en falsk internet webshop. Handler med kort er i hvert fald omfavnet af en lovbestemmelse, som passer på folk imod uægte online selskaber.\nGenerelt slår vi et slag for betalinger med kort eller MobilePay. Som alternativ bør du drage nytte af en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, hvis du higer efter at dække betalingen af dørblad over tid. Dette fås ofte i nicheforhandlere, i modsætning til de udbredte byggecentre som for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, 10-4, Bygma, Davidsen, XL-Byg og Bauhaus.\nSes der på søgedata står det tydeligt, at mennesker som regel søger bl.a. dørblad online og dørblad priser. Vi ser desuden typisk internet shoppere efterspørge eksempelvis billig dørblad, dørblad tilbud og køb dørblad.\nTrustpilot byder på en del uafhængige chancer for at vurdere mange nuværende konsumenters meninger og derfor kan det anbefales, at du beser internet forhandlerens omtaler inden du placerer din ordre på billige dørblad online.\nFacebook byder på tillige regulære anstændige muligheder for at få en idé om e-shoppens troværdighed. Her er der en del online forretninger som giver kunderne mulighed for at afgive en vurdering af ordreforløbet, hvilket desuden bør anvendes til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nFør nogen køber billige dørblad online på en netshop burde man altid gennemløbe e-shoppens handelsvilkår, det er dog tit ikke særlig sjovt, især ved de store byggemarkeder som Harald Nyborg, Silvan, 10-4, Jem og Fix, Davidsen, XL-Byg, Stark, Bygma og Bauhaus.\nEt nemmere alternativ kunne derfor være at kontrollere om internet forretningen er medlem af e-mærke ordningen, siden det kan være en angivelse af at online firmaet efterkommer de danske regler, udover at internet butikken løbende vurderes af eksperter der har den nødvendige knowhow om de gældende love.\nDette er desuden en god mulighed for støtte, når du skulle få problemstillinger i processen med din ordre på dørblad. I øvrigt foreslåes det at man er omhyggelig omkring de mest aktuelle vedtægter der gør sig gældende i forbindelse med købet af dørblad online, til eksempel den ombytningsret e-firmaet lover.\nI den sammenhæng er det virkelig vigtigt, at man når som helst bibeholder ens ordrekvittering, så man altid kan eftervise sit køb af dørblad, uanset om man har bestilt fra Stark, XL-Byg, Jem og Fix, Bauhaus, Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, Silvan eller 10-4.


Børn født få uger for tidligt er i risiko for adfærdsmæssige problemer\nBørn født få uger for tidligt er i risiko for adfærdsmæssige problemer - 06-12-2011\nDato: 6. december 2011\nDet er velkendt, at børn, som er født meget for tidligt (før 32. uge), har en tendens til at have betydeligt flere adfærdsmæssige og / eller emotionelle problemer end børn, som er født til termin. Men det har ikke været klart, hvilken betydning det kan have på et barn at blive født blot et par uger for tidligt.\nForskerne målte børnene på flere forskellige parametre f. eks opmærksomhedsproblemer, angst/depression, aggression m.m. De børn som var født lidt for tidligt opnåede en højere score på alle de målte parametre end jævnaldrende børn, som er født til termin, og viser dermed en markant øget risiko for problemer.- Vores resultater viser, at moderat for tidligt fødte børn er mere tilbøjelige til at have har adfærds- og følelsesmæssige problemer, allerede inden de starter i skole, skriver forfatterne i deres konklusion, og påpeger, at disse børn kan have gavn af en tidlig målrettet hjælp.\nMens antallet af alt for tidlig fødte børn har været mere eller mindre, er antallet af moderat tidlige fødsler er steget, siger de hollandske forskere bag undersøgelsen.De baserer deres konklusioner på mere end 1.500 børn, hvis adfærd og følelsesmæssige udvikling blev vurderet i en alder af 4, ved hjælp af validerede test. Alle børnene var en del af et langtidsstudie hvor man ser på vækst, udvikling og den generelle sundhed for børn, der er født for tidligt (The Longitudinal Preterm Outcome Project or Lollypop)


Vestafrikanske opdagelser - Guinea, Sierra Leone og Liberia - Rundrejser & Kulturrejser - Rejser med Penguin - Penguin Travel\n17490 DKK, 13 Dage\nDenne del af Vestafrika har været et overset rejsemål i mange år – af gode grunde. Men det er heldigvis fortid. Der er nu fredeligt og kampen mod Ebola blev vundet for 5-6 år siden.\nDe tre lande er forbløffende, har storladne landskaber, forskelligartede kulturer og ikke mindst en fantastisk gæstfrihed. Rejsen begynder i Guinea, med majestætiske vandfald og den mægtige Niger-flod, som løber gennem højlandet Fouta Djalon. Videre gennem frodige regnskove med deres indbyggere bl.a. chimpanser og andet spændende dyreliv.\nSierra Leone er den glemte perle, når det gælder strandturisme. Men landet er ikke kun gyldent sand og sol. Det rummer en lang historie. Man kan udforske den koloniale arv ved det gamle slavefort på Bruce-øen, hvorfra omkring 50 000 slaver blev sendt til Nordamerika. Og den farverige hovedstad Freetown er som en tidsmaskine tilbage til de dage, hvor de befriede slaver fra Caribien vendte hjem og bosatte sig her. Landets nationalparker rummer noget af verdens sjældneste dyreliv, såsom den røde colobus abe.\nNår det gælder nationalparker, er Liberia stedet, som alle naturelskere må besøge. Her ligger en af de mest berømte vestafrikanske nationalparker - Sapo. Liberia er pulserende, farverigt og et grønt land med venlige mennesker, som med succes kæmper mod arene fra tidligere tiders uroligheder.\n♦ Iles de Los - en gruppe på tre øer, der ligger ud for Guineas kyst\n♦ Kilissi - et charmerende guineansk feriested med øko-turisme\n♦ Bunce Island - et stort europæisk kommercielt fort bygget under slavehandelstiden i Sierra Leone, erklæret et nationalt monument i 1948\n♦ Monrovia - hovedstaden i Liberia\nDag 1 Conakry (Guinea)\nAnkomst Gbessia International Airport i Conakry, transfer til hotel for overnatning\nDag 2 Conakry\nI dag tager vi på sightseeing i Conakry og besøger nationalmuseet, markedspladsen, katedralen og den store moske og får en enestående mulighed for at forstå Guinea, som er berømt for sin kunstneriske og kulturelle mangfoldighed, eksemplificeret i sange, danse og traditioner.\nDag 3 Conakry - Iles de Los\nEfter morgenmad tager vi på sejltur til Iles de Los, tre øer, der ligger ud for kysten - Tamara (Fortoba), Kassa og Roume. Ø;;;;;;;;;;erne har været beboet i meget lang tid. Briterne tog dem i deres besiddelse, men overgav dem senere til Frankrig mod at få fiskeri rettigheder i Newfoundland og Labrador i stedet. Roume siges at have været inspiration til romanen Skatteøen og var kendt for sin rolle under handlen med slaver, mens Tamara var et fængsel. Retur til Conakry for overnatning.\nDag 4 Kinda - Mt. Gangan - Killisi\nAfrejse til Kindia til bytur og sightseeing omkring Mount Gangan – så videre til Kilissi, et charmerende økoturisme resort med to naturpools, der er realtivt dybe og indbyder til en dukkert. Omgivelserne er skove, og området er i økologisk balance. Frokosten kan indtages ved et vandfald og der er tid til en kort tur ud i bushen.\nDag 5 Sierra Leone\nVi krydser grænsen til Sierra Leone og ved grænsen vil en ny lokal guide tage over. Overnatning på hotel i Freetown.\nDag 6 Bunce Island (Sierra Leone)\nBunce Island blev udnævnt til nationalt monument i 1948. Det var et stort europæisk handelsfort bygget til slavehandel. Det var her europæiske handlende og afrikanske købmænd mødtes. Over 50.000 slaver; kvinder, børn og mænd blev sendt til Amerika. Udover var handel med slaver, blev også guld, elfenben og træ handlet i 1800 tallet, og et stort antal af de slaver som blev sendt til South Carolina og Georgia blev handlet på netop denne ø.\nTag derefter på bytur i Freetown med Nationalmuseet og det store marked. Det er et overdækket marked med af salg en række lokale kunsthåndværk, antikviteter og genbrug samt traditionelle lægemidler.\nDag 7 Banana Island\nEfter en kort gåtur langs Guma sejles videre i båd til den tidligere slave-ø Banana Island, hvor der overnattes.\nDag 8 Bo\nKørsel til Bo, Sierra Leones næststørste by. Overnatning i et gæstehus.\nDag 9 Kennema - Monrovia (Liberia)\nKørsel til Kenema, hovedkvarteret i Diamond District i den østlige provins. Videre til Monrovia og overnatning på hotel.\nDag 10 Robertsport\nI dag tager vi en 2-3 timers gåtur til Robertsport for at besøge den lille fiskerby, se kirken og nyde stranden i nærheden. Tilbage til Monrovia.\nDag 11 Monrovia\nBytur i Monrovia med besøg i Waterside Market og bydelen West Point - et af Monrovias tættest befolkede slumområder.\nDag 12 Providence Island\nTidlig afrejse fra hotellet til Providence Island, en lille ø mellem Monrovia og Freeport. Beliggende ved mundingen af Mesurado-floden, hvor tidlige bosættere i Liberia først slog sig ned tilbage i 1820’erne. Bagefter fortsættes til Centennial Pavilion en hjørnesten i den moderne liberianske historie. Overnatning på Kendeja Resort.\nDag 13 Afrejse\nTransfer til Monrovia lufthavn for afrejse.\nværelser med private faciliteter\nal transport og bådtransport nævnt i programmet\nturleder fra Penguin Travel\nVestafrikanske opdagelser - Guinea, Sierra Leone og Liberia (Vurderet 4.8 / 5 Baseret på 321 Anmeldelser.)


Hoteller i Ovtrup, Danmark | Ferie tilbud fra 339 DKK/nat | iBooked.dk\nEnglish Hotels in Ovtrup\nEspañol Ovtrup hoteles\nFrançais Hôtels Ovtrup\nItaliano Hotel Ovtrup\nPortuguês Hotéis em Ovtrup\nHoteller i Ovtrup\nSøg blandt 73 tilgængelige hoteller og steder at overnatte i Ovtrup fra 50+ udbydere.\nGast Zimmer Outrup OvtrupGæstehus\nSe på kortet700m fra Bycenter\nMens du bor på hotellet, inviteres du til at opdage Filso i nærheden eller gå i kun 10 minutter for at nyde Soccer World.\nLøftgård Bed&Bath Lejlighed OvtrupLejlighed\nSe på kortet1.2 km fra Bycenter\nMed en egen terrasse tilbyder ferielejlighed til 4 gæster indlogering inden for 10 km fra Filso.\nAxelgaard Guest RoomsGæstehus\nDenne 150 m² store lejlighed har en direkte adgang til Outrup Kirke og består af 6 soveværelser.\nDen gamle Købmandsgård Lejlighed OvtrupLejlighed\nPlaceret 3,3 km fra Forumhøje består denne indkvartering af 1 soveværelser, 1 badeværelser og et køkken.\nLignende ejendomme i nærheden af Ovtrup\nHenne Strand Ferie AccommodationGæstehus\nSe på kortet4.1 km fra Ovtrup4.1 km fra Bycenter\nDenne ferielejlighed med udsigt over floden en privat terrasse ligger 1 km fra centrum af Hennebjerg.\nGuest House HappynesGæstehus\nSe på kortet2.8 km fra Ovtrup2.8 km fra Bycenter\nDenne ferielejlighed med udsigt over haven en solterrasse ligger 8 km fra centrum af Henne Strand.\nAxelgaard Holiday HomeVilla\nSe på kortet1000m fra Ovtrup1000m fra Bycenter\nEjendommen ligger i nærheden af Outrup Golf Course og har en terrasse og 1 soveværelser.\nSe på kortet6.4 km fra Ovtrup6.4 km fra Bycenter\nSe på kortet6.3 km fra Ovtrup6.3 km fra Bycenter\nSe på kortet5.7 km fra Ovtrup5.7 km fra Bycenter\nEjendommen ligger i nærheden af Den Tyske Flygtningskirkegaard og har en terrasse og 4 soveværelser.\nSe på kortet5.6 km fra Ovtrup5.6 km fra Bycenter\nDenne villa ligger 4.9 km fra Harehoj og har en terrasse samt 5 soveværelser.\nSe på kortet6.6 km fra Ovtrup6.6 km fra Bycenter\nDenne villa tilbyder 3 soveværelser samt et fuldt udstyret køkken og Borsmose Church ligger 8 km derfra.\nSe på kortet6.1 km fra Ovtrup6.1 km fra Bycenter\nSe på kortet5.8 km fra Ovtrup5.8 km fra Bycenter\nSe på kortet5.5 km fra Ovtrup5.5 km fra Bycenter\nSe på kortet4.9 km fra Ovtrup4.9 km fra Bycenter500m fra Bycenter\nSe på kortet4.9 km fra Ovtrup4.9 km fra Bycenter\nSe på kortet5.2 km fra Ovtrup5.2 km fra Bycenter\nSe på kortet5.1 km fra Ovtrup5.1 km fra Bycenter\nDenne villa ligger 6 km fra Den Tyske Flygtningskirkegaard og har en terrasse samt 4 soveværelser.\nSe på kortet4.9 km fra Ovtrup4.9 km fra Bycenter300m fra Bycenter\nSe på kortet5.4 km fra Ovtrup5.4 km fra Bycenter\nThree-Bedroom Holiday home in Oksbøl 17Villa\nSe på kortet5.3 km fra Ovtrup5.3 km fra Bycenter\nDenne villa tilbyder 3 soveværelser samt et fuldt udstyret køkken og Lyrehoj ligger 3.5 km derfra.\nSe på kortet6.8 km fra Ovtrup6.8 km fra Bycenter\nDenne villa ligger i nærheden af Tinghoje og tilbyder et fuldt udstyret køkken udstyret med en mikrobølgeovn, en opvaskemaskine og en vaskemaskine.\nSe på kortet6.5 km fra Ovtrup6.5 km fra Bycenter\nDenne ejendom med 4 værelser ligger 7 km fra Janderup Kirke og kan prale af en indendørs pool.\nSe på kortet6.0 km fra Ovtrup6.0 km fra Bycenter\nEjendommen ligger kun 1.7 km fra Ballonparken i Vroegum og tilbyder et spabad og en sauna.\nSe på kortet6.7 km fra Ovtrup6.7 km fra Bycenter\nSe på kortet5.9 km fra Ovtrup5.9 km fra Bycenter\nSe på kortet6.2 km fra Ovtrup6.2 km fra Bycenter\nDenne ejendom med 4 værelser ligger 3.3 km fra Spangshoj og kan prale af en privat pool.\nDenne villa er udstyret med et fuldt udstyret køkken med en mikrobølgeovn, en opvaskemaskine og en kogeplade og ligger tæt på Hav Vaerk.\nHoliday Home Blomstervangen OksbolVilla\nVillaen ligger 2.4 km fra Ballonparken i Vroegum og tilbyder et spabad og en sauna.\nDenne villa tilbyder 2 soveværelser samt et fuldt udstyret køkken og Haerens Kampskoles Historiske Museum ligger 6 km derfra.\nEjendommen ligger i nærheden af Terbenshoje og har en terrasse og 4 soveværelser.\nDenne villa ligger i nærheden af Panser- og Brandbilsmuseet og tilbyder et fuldt udstyret køkken udstyret med en mikrobølgeovn, en opvaskemaskine og en vaskemaskine.\nDenne villa tilbyder 3 soveværelser samt et fuldt udstyret køkken og Fershoj ligger 4.5 km derfra.\nHoliday home Oksbøl LXVIVilla\nSe på kortet5.0 km fra Ovtrup5.0 km fra Bycenter\nBeliggende ca. 4,1 km fra Fershøj tilbyder denne villa overnatning til 7 gæster.\nSe på kortet2.7 km fra Ovtrup2.7 km fra Bycenter\nVilla med et køkken samt 4 værelser ligger ved siden Enhøj.\nHoliday home Henne X Henne StrandVilla\nSe på kortet2.9 km fra Ovtrup2.9 km fra Bycenter\nDenne indkvartering ligger i nærheden af Tinghoje og har en terrasse og 4 soveværelser.\nHoliday home Oksbøl XXXVIVilla\nDenne villa ligger 9 km fra Filso og har en terrasse samt 4 soveværelser.\nDenne villa ligger 8 km fra Filso og har en terrasse samt 2 soveværelser.\nHoliday home Oksbøl XXXVVilla\nDenne villa tilbyder 4 soveværelser samt et køkken og Fershøj ligger 4,7 km derfra.\nHoliday home Oksbøl XXXIVVilla\nBeliggende ca. 9 km fra Filso tilbyder denne Villa overnatning til 6 gæster.\nHoliday home Oksbøl XXXIVilla\nDenne villa tilbyder 3 soveværelser samt et fuldt udstyret køkken og Filso ligger 8 km derfra.\nHoliday home Oksbøl XXXVilla\nDenne villa tilbyder 1 soveværelser samt et fuldt udstyret køkken og Filso ligger 8 km derfra.\nHoliday home Oksbøl XIXVilla\nDenne villa ligger 9 km fra Filso og har en terrasse samt 3 soveværelser.\nOvtrup06.03 - 07.03.2021\nHenne Strand 150 hoteller - 11 kmVarde 24 hoteller - 14 kmSig 3 hoteller - 16 kmVejers Strand 88 hoteller - 17 kmOlgod 3 hoteller - 21 kmBlåvand 579 hoteller - 21 kmTarm 61 hoteller - 24 kmSkjern 5 hoteller - 27 kmEsbjerg 46 hoteller - 29 kmFanø 199 hoteller - 35 kmHvide Sande 86 hoteller - 36 km\nFerielejligheder BerlinBed And Breakfast AberdeenSeoul 3059 hotellerBispingen 52 hotellerEgypten Sharm el Sheikh All InclusiveNorderstedt 23 hotellerEckernförde 244 hotellerLausanne 97 hotellerKastrup HotelBlåvand Overnatning\nBillund Lufthavn42 hotellerKarup Lufthavn1 hoteller


Natdragter med Traktor på - Minapa.dk\nby Minapa · 26. september 2016\nJeg ser ingen grund til og vise 2 ens billeder, og det ville jeg gøre i dette tilfælde. Jeg har syet to ens dragter, indrømmet,,,, ikke det mest spændende job, men jeg har købt dette stof på udsalg hos Fjølner i Viborg. Super kvalitet, og meget velegnet til natdragter til Walter og Bertram. De har begge fået dem i weekenden. Bertram har jo “ord” med så den er så fin med TRAKTOR på.\nWalter er ret ligeglad endnu med sine 10 mdr, og ingen sprog, så er det jo stadig mor der bliver henrykt og glad.\nDenne model er uden lukning i ben, nu hvor de er lidt støre, så er det ved og være ganske praktisk.\nFra lørdag til søndag passede vi Bertram for første gang med overnatning. Det var nu vist den kære mor, det var værst ved, for drengen hyggede og morede sig, og faldt omgående omkuld i dynerne uden ballade, efter heftig leg og dans med Bedstefar og Bedstemor. Vi må jo have lært dem lidt musik og danse smag, så her hos os, er der fuld skrald på Lars Lilholt, Derefter sover man åbenbart godt, for han vågnede først 13 timer senere, så er det jo ingen sag og være barnepige.\nSøndag morgen var en del mere underholdende end den lige plejer, barnelatter, små bløde barnearme om halsen, våde kys, og masser af kram og latter, ja men HVEM kan dog blive træt af det.\nSÅ strik, det er der nok ikke lige blevet lavet så meget af. Men opskriften til rag sokker er fundet, så senere idag, ja så vil de være på pindene. Et par både til Walter og Bertram.\nSå var denne hue HELT lige som den skal være. Bedstemor har bestået den ultimative Minions prøve. At få forklaret af en næsten 7 årig Konrad, hvad det er der ønskes, derefter og fange ideen, finde billeder, og komme igang.\nJeg føler mig MEGET priviligeret, da den er 100 % godkendt.\nEt nyt logo.\nNæste indlæg En Zebra der vrinsker som en hest….\nForrige indlæg Så er det symaskinen der motioneres.


De traditionelle danske retter – Restauranter i Danmark\nDansk madtradition Eksotisk mad\nNaturlig og hjemmedyrket mad er essensen i det danske køkken\nDen danske gastronomi har i mange år været præget af de ”gamle” landbrugsingredienser. Det danske køkken er nemlig ofte de fødevarer, der lader sig fange, samle eller dyrke i landet. Kan du huske hvad I fik at spise som barn, sammenlignet med det vi foretrækker i dag?\nFør i tiden tog danskerne på charterferie når smagsløgene skulle udfordres. Det var først i 1970’erne at danskerne fik øjnene op for de omkringliggende landes madkultur, og indførte basale ingredienser som pasta og ris til vores mad. Ti år senere begyndte fænomenet fast food også at udbrede sig til Danmark, og det var først her vi tilføjede burgere, grillbarer etc. til vores menuer.\nSelvom vi i dag fokuserer meget på sundhed og økologi i Danmark, så har vi stadig nogle traditionelle retter, som vi alle husker fra barndommen. Du har nogle af retterne her:\nNationalretten vi alle elsker\nDette er den klassiske ret, der består af stegt flæsk med kartofler og persillesovs. Retten har med dens popularitet, i både danske sange og folkelige historier, opnået en så stor popularitet at vi i dag kender den, som værende vores national ret i Danmark.\nDen protein- og fedtfyldte ret kan laves i mange forskellige varianter, og her er et forslag til, hvad der skal handles ind til nationalretten:\nMormors gammeldags farsbrød\nEndnu en klassiker er farmors eller mormors forloren hare svøbt i bacon. Den fås med blandet fars bestående af både svinekød og oksekød, svøbt i bacon sammen med kartofler, brun sovs og ribsgelé. En af de klassiske opskrifter på den traditionelle ovnbagte ret ses her:\n250 g svinekød og 250g oksekød\nDen gule risret\nEn ret der er populær hos alle, både børn og voksne, er boller i karry. Retten kan serveres i stort set alle sammenhæng af begivenheder og er utrolig let at lave og tilberede. De velsmagende kødboller vendt i en god karrysovs med ris kan laves med disse ingredienser:\n1 dl hvedemel og mælk\nSmørrebrødet efter din smag\nSmørrebrødet stammer helt tilbage fra 1850, hvor ordet betød noget så simpelt som ‘smør på rugebrød’ og mad, som arbejderne fik med i madpakken. Smørrebrød er stadigvæk super populær, både hos gamle og unge. Denne type ret er en historisk del af den danske madkultur og bliver stadigvæk spist med stor begejstring. Det er enkelt at lave og rammer alles smagskrav.\nInviter dine venner og familie på dansk-gastronomisk oplevelse\nNår du samles med venner eller familie til middag, så har vi oftest det med at mætte appetitten i udenlandske retter. Vi finder glæde i de marokkanske, franske, italienske eller kinesiske retter og glemmer desværre de traditionelle danske skønheder. Overvej derfor til jeres næste middag med venner eller familie, at servere dansk mad i hjemmet eller besøg nogle af landets mange restauranter, der stadig holder fast i vores traditionelle og værdigfulde retter. Danske traditioner kan de fleste jo lide at bevare en gang i mellem.


Waterstone’s, Amsterdam – Windblown Pages\n20/01/2017 21/03/2017 af Nikoline\nI hjertet af en af Amsterdams mest travle gader ligger den engelske bogkæde Waterstone’s. Butikken står stærkt og strækker sig adskillige etager op. Over indgangen står der “ENGLISH BOOKS FOR WIZARDS” med en Harry Potter-lignende typografi, der sætter den helt rigtige stemning for butikken, når man træder ind over dørtrinnet. Jeg kender Waterstone’s for dens rummelighed, både hvad angår butikkernes størrelse, men også i forhold til udvalget af bøger, og selvom om denne er noget mere kompakt indrettet fejler bogudvalget intet. I bunden fandt jeg klassikere, krimier og de mest aktuelle bestsellere, borde med her-og-nu-tilbud og et display med ungdomstitler, der dog også på anden sal i et langt større omfang sammen med gys, lyrik, biografier og science-fiction og fantasy. Første sal er fyldt med kontorartikler, kalendere og små engelske delikatesser i form af te og småkager, som gør sig det helt rigtigt til en hyggelig læsestund. Her er også små notesbøger, kuglepenne og coffee table bøger.\nJeg forvildede mig aldrig op på tredje sal, fordi det var der non-fiktionen befinder sig, og jeg havde allerede forelsket mig i resten af butikken. I stedet tilbragte jeg meget tid ved ungdomsbøgerne på anden sal samt i deres science-fiction og fantasy-afdeling, hvor jeg faldt over adskillige titler, som jeg også gik derfra med. Rundt om i butikken er der sat små håndskrevne anbefalinger op ved forskellige bøger fra de ansatte, som er både venlige og behjælpelige. Jeg faldt også i snak med en af dem om den danske hygge, da jeg skulle betale for mine bøger, som virkelig er blevet et storsælgende koncept i udlandet. Han genkendte mig også, da jeg i løbet af de næste par dage vendte tilbage til butikken for at kigge endnu en gang. Waterstone’s er på mange måder et oplagt sted at gå hen, hvis man er til atmosfæriske boghandlere med et bredt udvalg, og denne i Amsterdam er bestemt ingen undtagelse.\nWaterstone’s kan findes på Kalverstraat 152, 1012 XE i Amsterdam, som i øvrigt er en meget populær gade med mange butikker. Butikken har åben alle ugens dage med varierende tidspunkter. De åbner dog typisk mellem 9:30 og 10:00.\n“Heartless” af Marissa Meyer\n4 thoughts on “Waterstone’s, Amsterdam”\n20/01/2017 kl. 21:15\nJeg faldt pladask for Waterstone’s, sidst jeg var i London. Jeg var især vildt med de håndskrevne anbefalinger, som deres lokale læseklub stod bag. Og så er udvalget jo også imponerende. Pt. fantaserer jeg om at tage til London for at bogshoppe på min fødselsdag næste år ;-)\n23/01/2017 kl. 17:20\nForståeligt! Og hvor lyder det dog fortryllende at kunne bogshoppe på sin fødselsdag – især i Waterstone’s! Sidst jeg var i London i en uge besøgte jeg også den på Piccadilly dagligt. Det var magisk.\n30/01/2017 kl. 20:28\nIhhh, hvor ser den dog bare så fin ud! :D\n31/01/2017 kl. 11:05\nDet er sådan et fint sted. Et absolut must for bogelskere i Amsterdam!


Julecookies | carolinethorsfelt Julecookies – carolinethorsfelt\nEn dag tilbage, så er det officielt jul. Jeg glæder mig simpelthen så meget. hele lejl\n03. december 2013 Caroline Thorsfelt\nJeg kan mærke det bliver en dejlig jul 🙂 især med alle de lækre kager.\nDe her cookies smager virkelig skønt, har tilsat kanel så de smager af jul.\nopskrift på julecookie:\n• 100 g mandler\n• 100 g havregryn\n• 1 tsk vaniljepulver\n• 1 spsk kanel\n• evt lidt stevia\n• 1 håndfuld chokolade ( 80% )\n• put mandlerne i foodprocessoren, og den den kører, til de er blevet til mel.\n• hak chokoladen, og put alle ingredienserne i foodprocessoren, og lad den kører lidt.\n• beklæd en bageplade med bagepapir, og form små cookies. ( gør fingerne lidt våde, så er det lidt nemmere )\n• Bag dem i ca 15-17 min.\nChokolade cookies af sesam-mel\nEn dag tilbage, så er det officielt jul. Jeg glæder mig simpelthen så meget. hele lejligheden er allerede pyntet op og mit køkken dufter af …


Solen sætter strøm til Limfjordstunnellen - Transporttidende\nSolen sætter strøm til Limfjordstunnellen\nVejdirektoratet opsætter solcelleanlæg på portalbygningerne.\nVejdirektoratet er gået i gang med at forberede opsættelsen af solcelleanlæg på Limfjordstunnelens portalbygninger. Planen er, at solcellerne skal levere supplerende strøm til driften af tunnelens elektriske installationer.\n- Vi skal inden for transportområdet hele tiden overveje, hvordan vi kan løse vores opgaver på den mest miljøvenlige måde. Ved at få solceller til at levere strøm til Limfjordstunnelen sparer vi både penge og energi – og vi gør det på en måde, der er relativt enkel at installere. Det er et godt eksempel på de klimavenlige løsninger, der skal være med til at fremme den grønne omstilling, jeg arbejder for som transportminister, siger transportminister Benny Engelbrecht.\nHelt konkret drejer det sig om, at Vejdirektoratet vil opsætte solcelleanlæg på tunnelens nordre og søndre portalbygning. Ved den søndre portalbygning bliver anlægget placeret på tagfladen, samt de to grønne områder henholdsvis øst og vest for tunnelen. Og ved den nordre portalbygning placeres solcellerne på tagfladen.\nNår anlæggene er installeret, vil solcellerne generere 125.000 kWh, der vil blive brugt som supplement til at drive tunnelens elektriske installationer - herunder ventilatorer, belysning, og trafiktavler.\n- Det vil ske i et lukket kredsløb, hvor strømmen fra solcellerne bliver kanaliseret direkte over i tunnelens installationer og forbrugt med det samme. Limfjordstunnelens anlæg bruger i øvrigt mest strøm, når solen står højest, hvilket er endnu en styrke ved installationen, siger fagkoordinator Rasmus Bang fra Vejdirektoratet.\nSamlet vil den nye løsning spare Vejdirektoratet for en udgift til indkøb af el på forventeligt 250.000 kr. om året, og tunnelen vil fremover blive drevet delvist af bæredygtig energi.\nProjektet med at etablere solcelleanlægget har været sendt i offentligt udbud, og arbejdet begynder i starten af det nye år. Vejdirektoratet forventer, at anlægget vil være i drift i forsommeren 2020. /anga.


Tyndere 123 thai massage odense / Kønsroller læsø\nKommentarer er deaktiveret på Tyndere 123 thai massage odense\n123 thai massage odense Fyn: 123 Thai Massage ThaiOaser Blog 123 Thai Massage Odense 123 thai massage odense - Massage i odense, hegre intimate ThaiOaser Blog: Fyn: 123 Thai Massage Tantra massage fyn 123 thai massage odense / Sprm escort Kom til os squirt for at se sex -og vi brystjob vover at forsikre, ingen af vores gster vil ikke forlade. Bestilte tid her den anden dag hos Ae, lidt. Hvis du vmmes ved at sge p internettet websteder, hvor der er en mulighed for at se materiale erotisk indhold online, nemlig den. Hvis solen skinner, og du synes livet er skønt bør du besøge. Bencha Thai Massage - Home Facebook Massage Odense TH - Helse ApS Nakhon Sawan Thai Massage Klienterne kommer gerne igen efter et besøg som de husker med glæde! Du får massage der øger velværen og giver energi til at klare dagligdagen Besøg klinikken og du får lyst til at komme igen og igen. Thai massage parlors, wellness and Spa for expatriates in and outside Thailand, reviews, 123 Thai Massage, faaborgvej 25 5250, odense. DK Webcam - 1500 Danske webcam piger, Frækkeste sex chat. Thai massage tilbydes af flot thai pige, pæne hyggoelige omgivelser, med mulighed for bad.\nskal have været på besøg Du behøver ikke oprette dig, men blot også angive en adgangskode hvis du vil beholde dit brugernavn. 2.1 km, skibhusvej 81, 5000, Odense. 2018 QR Oplysninger på hjemmesiden kan være forkerte forældede eller forkerte. Styr rabatter 100 og statistik over visninger og klik, Landingside til annonce, henvisninger til din hjemmeside. 2.5 km, albanigade 33, 5000, Odense, vurderinger. Bouldevard 154, 5000, Odense. 3 km ind mod centrum. Send mail til (0 vurderinger) Åbent Uofficiel side! Denne side blev oprettet fordi besøgende på MassagePlus har vist interesse for denne klinik. Tag afkørsel 52 og kør. Annoncer i udvalgt område og på bestemte tidspunkter. Dee Dee Thaimassage.\nVi bor ikke langt fra motorvejsafkørsel.\nTag afkørsel 52 og kør.\nNoter Egne noter i din browser. BEMÆRK, vi kontrollerer kun bestillinger herfra om aftenen! Fåborgvej 89 A, 5250, Odense, koon Massage. 2 km, søndergade 26, 5000, Odense, bencha Thaimassage. Vi glæder os til at byde dig velkommen. Populær klinik 59/ 147, nærmeste klinikker, andre i nærheden, thai Kropsterapi. Ring på vores telefon nummer: hvis du ønsker tid før. Tilmeld klinik daglige besøgende! TH Helse Thaimassage. Her finder du os, vi bor ikke langt fra motorvejsafkørsel 52 i Odense. 3 km ind mod centrum. Der er gode parkeringsmuligheder bag ved forretningen, ved banken eller op langs Dalumvej. Vi holder åbent hver dag, ring blot.\nKontakt TH - Helse ApS på telefon. Som selvstændig escortpige eller som udbyder af escortservice eller erotisk massage, så er det nemt, billigt og hurtigt at oprette en annonce på Annoncelight. Thai Massage Storkøbenhavn escort massage piger legetøj til mænd. Men det skal være slut nu! 0 Add a comment ThaiOaser Blog Om thai massage i Danmark og natteliv og turisme i Asien. Efter orgasmen, lige efter hun er kommet, kan du fortsætte med at stimulere hende på klitten, men langt de fleste kvinder er meget, meget følsomme lige efter klimaks, så du skal gøre det ultra blidt. Wat Pho Thai Traditional Massage School, Bangkok Picture: Price Menu - Check out TripAdvisor members' candid photos and videos of Missing: arnum rør helsingør. (Ingen begrænsning på billede antal). Milf creampie sex kontaktannoncer, ordsprog På Engelsk, en stor røv sex gratis amatør sex. Silikone bryster vejleder neger dildo ser dem, men som ikke gør det rent lydligt, fordi placeringen af ordenes betonede vokaler er forskellig - eksempelvis kartofler og sjofler. Giv instruktioner med omtanke: Det kan være svært for ham at modtage konstruktiv kritik, hvilket også gør sig gældende, når det kommer til hans orale evner. I am young small sexual gorgeous girl with wonderful eyes and nice smile.


Fejl på Homebox Wi-Fi efter køb af MacBook Pro\nJeg har netop fået mig en MacBook Pro med OSX Lion. Når jeg slukker computeren eller sætter den på standby og efterfølgende starter den op, skal jeg altid oprette forbindelse til min Homebox manuelt. Jeg har prøvet optimal opsætning, gend. af fabr. indstillinger i Homebox. Jeg har også prøvet a...\nJeg kan ikke finde stedet hvor jeg indstiller mine aktiveringskoder til mobil & fastnet, er ny, giv mig venligst en hånd, med forklaring!! på forhånd tak.\nDør til tdc familielogin\nJeg kan efter flere forsøg ikke få oprettet et ekstra familielogin til et familiemedlem. Linket virker fint nok, og ed forsøg på at oprette nyt login, bliver kunde oplysningerne indtastet, og ender efter mange forsøg til sidst bare på en skærm hvor der står jeg allerede har oprettet et tdc login, og...\nTDC Play - Android - Der opstod en fejl i forbindelsen\nJeg har en Sony Xperia og har netop installeret TDC Play på den. Hver gang jeg trykker på en sang, så får jeg "der opstod en fejl i forbindelsen" op. Den trækker heller ikke mine playlister, som jeg har oprettet. Jeg har prøvet at afinstallere og installeret programmet ige...\n0 219 19\n"Du kan ikke få TDC PLAY"\nHej, jeg har tidligere haft TDC Play uden problemer. Men siden jeg har fået skiftet modem til et hurtigere et kan jeg ikke få adgang til det. Jeg logger ind som normalt, hvorefter jeg får af vide, at jeg ikke har adgang til TDC Play. Hvis jeg trykker "få adgang til TDC Play" kommer jeg frem til en...\nFirmware update E17x\nJeg har lige købt en E178, og ville firmware opgradere den med filen downloadet fra tdc.dk "E17XUpdate_11.304.17.00.00.B402.zip" dette virkede ikke, systemet påstod jeg ikke havde en E17x. Så ville jeg opgradere til ConnectIt, også med download fra tdc.dk "Connect_it_til_E170_og_180.zip" denne op...\nJava & NemID\nSom I nok alle ved bruger NemID det "lille" program Java. Igennem fem år har den største opdatering til dette program været under opsejling, men grundet store problemer, har den været holdt in mente det seneste år. Nu er den fiksede version af den store opdatering her endel...\nØge signalstyrke på Wi-Fi\nHej. Jeg har TDC WI-FI og har min router i stuen stående på toppen af et skab = tæt på loftet. På første sal lige ovr routeren er der fin signalstyrke - men blot 4-5 meter længere væk kan vi ikke fange det. Jeg har ændret indstillingen til 'n' og kanal hvor der stort set ikke er andre ting som kan f...\nKonvertere/brænde købt musik\nHej Er ved at blive lidt småtosset over ikke at kan finde ud af at konvertere/brænde mit købte musikalbum, så det kan spilles i mit stereoanlæg. Har købt og downloadet albummet, udpakket til en mappe og har afspillet alle numre uden problemer. Har opgraderet licensfætteren med IE o...\nTDC Play licens problemer - igen?\nHar netop hentet et nummer fra TDC Play, og nu får jeg denne fejlmeddelelse: Er der nu endnu problemer med licens fornyelse eller hvad er der sket?\n0 219 16\nHej Er det nogle der ved hvor problem ligger henne, i min mailserver, jeg bruger det program det hedder hmailserver, når jeg prøver på at sende en mail fra min mailserver så får jeg den her mergling tilbage igen, Your message did not reach some or all of the intended recipients. Sent:...\nJeg har på fornemmelsen at min sikkerhedspakke er hacket/angrebet af en virus. Når jeg forsøger at scane min computer, så starter den fint nok, men scaner så kun en enkelt fil og bliver så stoppet/afbrudt. Derefter popper der så lynhurtig en fejlmeldning op fra løsningscenteret at sikkerh...\nKan ikke spole frem og tilbage på Windows Phone.\nHej Kan ikke spole frem og tilbage i Windows Phone, og synes egentlig der mangler nogle funktioner i forhold til androide og ios, såsom radio, hitlister og det at man kan se andre numre fra en musiker som man lytter til fra et opsamlings album. Kommer nogen af disse ting ind i appen?\nEr jeg den eneste der undrer sig lidt over totalt mangel på produkt-udvikling på Hometrio pakken. Det undrer mig at der ingen tiltag er til flere TV-kanaler i HD. Og i særdeleshed på Hometrio Fiber, som burde kunne bære alt det HD i kan kaste efter det. Hvis jeg overhovedet s...\nJeg har fjernet brugerens email adresse fra indlæg. For brugerens - og vores andres - sikkerhed /Patrick, forum administrator. Jeg har en stationær computer med vista og tdc-sikkerhedspakke. Jeg er i dag blevet ringet op af en person fra technoconference.com, som på engelsk (med indisk acc...\nMit TDC app\nSå er den gal igen, med app'en. Den melder ud at vi skal have mobiltv abonnement, selvom vi er hjemme på vores hjemme netværk. Hvad sker der....?\nYoysee play på Ipad\nJeg har bredbånd via Yousee og via min computer kan jeg streame via yousee play, nu har jeg fået en Ipad, kan det passe man ikke kan det samme via den?? Har prøvet at hente appen, men får så at vide man skal have tdc mobilnummer for at bruge den. Hjælp søges\nForespørgsel: Radiohead - In Rainbows\nHej alle! Jeg synes ikke jeg kan finde dette album på TDC Play? Radiohead - In Rainbows Er her en TDC-dude, som kan sørge for at den kommer på, eller hvor skal jeg henvende mig?!\nmail server hos tdc\nOpgaven xxxxxxx@mail.dk - modtager' rapporterede en fejl (0x800CCC0F) : 'Forbindelsen til serveren blev afbrudt. Hvis problemet fortsætter, skal du kontakte serveradministratoren eller internetudbyderen. Serveren svarede: -ERR Cannot connect to POP server 195.41.46.251 (195.41.46.251:110), con...\nMin harddisk er blevet formateret og derved er mit adressekartotek også forsvundet. Jeg har adresserne liggende i min Webmail. Der kan jeg kun importere adresser. Kan man ikke eksportere adresserne\nSkift fra Netopia til Netgear 2200/3200 el. lign.\nHej, Jeg har en netopia 3347 router/modem via mit arbejde (kun bredbånd). I forbindelse med NAS(Synology) og meget andet, kunne jeg godt tænke at få åbnet nogle porte mv. og da det koster lidt penge mv., ville jeg høre om man bare kan skifte til en anden router/modem. Det kunne være en Netgear 220...\nHej Jeg har adgang til TDC PLay via mit mobile bredbånd. Hvorfor skal jeg hente en ny kode hver gang jeg logger ind for at få adgang? Det er da mægtig belastende. Håber der er en der kan give et svar\nIngen forbindelse mellem fjernbetjening og boks\nHej Jeg har problemer med min fjernbetjening elller min boks. De vil lige pludselig ikke "snakke sammen". Fjernbetjeningen virker fint til fjernsynet, men der er ingen reaktion, når jeg bruger den til boksen. Jeg skal bruge rigtig mange tryk for f.eks. at skifte kanal. Boks og fjernbetjenin...\nPage 135 / 442


BLOG: Atrium - en symbiotisk blanding af legal og tech. Hvorfor er der ikke noget tilsvarende i Danmark?\n07. juni 2019 - Blog\nBaren for legaltech-løsninger i advokatbranchen skal løftes ved at investere i mere ambitiøse projekter og forretningsmodeller, lyder opfordringen fra LegalHero i dette blogindlæg. Inspiration kan bl.a. hentes fra Silicon Valley.\nSkrevet af Jonatan Hjortdal, Chief Legal Officer, & Kristian Anker, medstifter og direktør, begge hos LegalHero - Foto: K-News\nDet er efter vores opfattelse på høje tid, at advokatfirmaerne tager et kritisk blik på deres traditionelle forretningsmodel, hvor antallet af tid forbrugt på sagen, er det element, der spiller den mest afgørende rolle for advokatfirmaernes omsætning.\n”Hvor meget kan sagen bære” er mantraet. Problemet med denne forretningsmodel er, at den ikke giver advokatfirmaerne noget incitament til at være innovative og udvikle digitale, tidsbesparende produkter, og vi efterlyser derfor, at der sker en ændring i advokatfirmaernes mindsets. For der kan rent faktisk være big business i LegalTech og innovativ digitalisering – også for advokatfirmaerne.\nDet er ikke længe siden, at det Silicon Valley-baserede tech-advokatfirma Atrium blev det nye navn på alles læber indenfor LegalTech. Atrium er stiftet af iværksætteren Justin Kan, advokaterne Augie Rakow og Bebe Chueh, samt CTO og iværksætter Chris Smoak.\nJustin Kan er kendt for bl.a. at have solgt sin tidligere streaming-virksomhed Justin.tv (nu Twitch.tv) til Amazon for $970 millioner. Augie Rakow var partner hos advokatfirmaet Orrick, Herrington & Sutcliffe, ligesom Bebe Chueh også var advokat.\nHvad er Atrium?\nSiden lanceringen i 2017 har stifterne tilsyneladende haft succes med at kombinere et klassisk advokatfirma med et LegalTech-firma. Atrium har lavet over 890 startup-transaktioner til en samlet transaktionsværdi på $5 milliarder.\nI praksis eksisterer Atrium som to selvstændige juridiske enheder:\n• Et advokatfirma: Atrium LLP\n• En LegalTech-serviceudbyder: Atrium LTS som har modtaget eksterne investeringer på i alt $75 millioner.\nAtrium LLP er et traditionelt advokatfirma, der håndterer alle juridiske anliggender for deres klienter. Det specielle ved Atrium-advokatfirmaet er deres setup, hvor 80 % af de ansatte advokaters arbejdsdage benyttes til at lave sager for deres klienter, mens de resterende 20 % af tiden benyttes til at teste, integrere og give feedback til de LegalTech-produkter, som Atrium LTS har udviklet. Atrium tilbyder faste priser på større transaktioner og projekter kombineret med en ”all you can eat”-abonnementsmodel på løbende rådgivning.\nAtrium LTS er et softwarefirma, hvis fokus er at bygge værktøjer og teknologi (dvs. LegalTech-produkter), som søsteradvokatfirmaet, Atrium LLP, kan benytte. Målet med Atrium LTS er på sigt at kunne udbyde og sælge sine LegalTech-produkter til det samlede marked for juridisk rådgivning og kombinere det med andre professionelle services, f.eks. revision. Atrium LTS betalte i starten for alle Atrium LLP’s udgifter gennem et lån, samtidig med at medarbejdere enten fik andele eller løn fra Atrium LTS for at fungere som ”rådgivere” til Atrium LTS. På den måde kunne venture-pengene komme til at arbejde på både at udvikle Atriums software og advokatforretning.\nKernen i Atriums koncept er således todelt, idet Atrium har to måder at tjene penge på: nemlig ved den traditionelle sagsbehandling af juridiske sager, men også gennem salg af de LegalTech-produkter, som Atrium LTS udbyder, og som advokaterne i Atrium hele tiden er med til at forbedre og videreudvikle.\nSelvom Atrium ikke er den første til at forsøge at koble et traditionelt advokatkontor sammen med et teknologibaseret søsterfirma er der noget, der tyder på, at timingen er rigtig i dag.\nAtrium blev stiftet af Justin Kan, der havde flere succesfulde exits bag sig og derfor var blevet en ufrivillig ”superbruger” af advokater. Han ville gerne finde en bedre måde at levere den juridiske service på og med et øget fokus på anvendelsen af teknologi til at tage sig af de rutinemæssige og gentagende opgaver.\nDog var han også bevidst om, at en entre på det juridiske marked krævede noget domæneekspertise, hvilket gjorde, at han fra start teamede op med to erfarne og velrenommerede advokater til både at give input, men også til at bygge tillid til produkterne.\nI dag ser vi LegalTech start-ups forsøge at tilgå markedet ved enten at udvikle juridiske nicheprodukter, dokumenthåndteringssoftware eller anden software til advokater, dog uden deltagelse fra nogen af de etablerede firmaer.\nVi savner ganske enkelt, at der bliver investeret i nogle mere ambitiøse produkter end simple fristberegnere og chatbots, således at den samlede bar for LegalTech i Danmark rykkes gevaldigt op\nUdviklingen af løsningerne kræver ofte omfattende indsigt fra advokater for at kunne fungere optimalt. Hvis advokater skal videregive deres indsigt på en brugbar måde, så kræver det, at de bruger tid på det. Meget tid. Og så er vi tilbage til problemet, som vi startede ved: nemlig at advokatfirmaernes forretningsmodel ikke giver et incitament til at bruge advokattimer på at udvikle tech-produkter.\nVores opfordring til advokatfirmaerne er, at de bør overveje at omfavne de teknologiske muligheder i langt højere grad, end tilfældet er i dag.\nVi savner ganske enkelt, at der bliver investeret i nogle mere ambitiøse produkter end simple fristberegnere og chatbots, således at den samlede bar for LegalTech i Danmark rykkes gevaldigt op. Der kan med fordel skeles til Atrium-modellen, hvor man partner op med eller udskiller et ben af sin forretning, der dedikeres til at udvikle teknologiske løsninger, som kan supplere og forbedre nogle af de advokatydelser, der traditionelt er blevet løst af mennesker, men bedre egner sig til teknologiske løsninger.\nVi mener grundlæggende ikke, at LegalTech er begyndelsen til enden for benyttelsen af advokater, da teknologi aldrig endegyldigt vil kunne erstatte mennesker, herunder særligt meget erfarne mennesker. Vi er således ikke blinde for, at vejen til bedre og mere højteknologiske juridiske ydelser er fyldt med bump. I en industri baseret på tillid, omdømme og stærke personlige relationer tror vi derfor ikke på et "teknologi løser alt"-mantra, men derimod nærmere et ”menneske + maskine”-princip.\nIndholdet i dette blogindlæg er udelukkende udtryk for skribenternes egne holdninger.


Superior Casino Anmeldelse 2020 – Find De Bedste Spil, Bonus, Ratings! – vaerk9000.dk\nSuperior Casino Anmeldelse 2020 – Find De Bedste Spil, Bonus, Ratings!\nDer små Bingo ball sæt, der tilbydes til personer, der spiller for sjov gratis bingo ingen depositum trække gevinster venner og mennesker. Dog, disse er favoritter af gratis bingo ingen depositum, der gør de fleste af bedre bolde. Online bingo site, UK kan fremstille og mellemstore den samme som sprække stinke bolde så godt. Kloge casino ejere twist ekspertise og software-leverandører, gratis spins uden indskud der bedst gå godt med deres jumpman slots spil behov. Hver eneste detalje skal være rigtige for at skabe det en jumpman slots vinder. Dette vil bidrage til at sikre, at sikkerheden for din egen og finansielle oplysninger er en rigtige måde. Alle casino operative ved, hvor vigtigt det er at have den rette blanding flankeret af software. Endnu udstyr og stilarter af materialer, der har plettet den bedste online bingo spil, selv på helt nye bingo sites UK quid bingo. En type af udstyr, der har set sin andel af ændringer, er bingo site forenede KONGERIGE.\nDe illustrationer, der ligner fotografier) af hver af de planeter er normalt fra perspektivet af astronauter, der står på en af planetens måner, så månelandskab er inkluderet. De casino sites, samt software-udviklere, der tilbyder gratis slots, er licenseret ud af fremtrædende, konsekvent og urokkeligt institutioner. Antal, arrangement og sekvens af symboler, der i sidste ende vil påvirke, hvor mange gratis spin, du får på din slot-spil. Når du tager et spin på en af de gratis spillemaskiner vi kaste et par mønter i din piggy. Med hjælp fra en computer, tablet, bærbar computer eller endda fra din smartphone, kan du være i stand til nemt nyde gratis online slots, så længe du har forbindelse til internettet.\nEn internet bløde foretrukne casino sites ikke tilbyder den bedste nye slot spil turneringer. Internettet er et buzz med oplysninger om de vigtigste gratis online casino slots software-udviklere. At vælge de gratis spins slot spil vil være et stort skridt i den rigtige måde. Er software-udvikler har valg at holde slot turneringer? Dette er den bedste metode til at få din bank -, kredit-og betalingskort detaljer beskyttet. Der er flere gode ry og virksomheder, der har gjort nye fremskridt på den del af online gambling som bedste nye slot spil, og Net Entertainment. Hvis du er på udkig efter den bedste nye slot spil, så er du kommet til den rigtige orlov.\nUdover omsætningskravet, visse spil kan have betingelser for at hæve gevinster. Disse indsatsbetingelser ofte indebærer forbud mod spil på spil med en høj hus kant eller at sørge for, at du spiller et vist beløb (og i nogle tilfælde foretage en indbetaling), før du får lov til at trække sig tilbage. Vi har alle de bedste slots sammen med spille på jumpman slots og Net Entertainment. Må Gud have nåde til alle, som ønsker disse mennesker syge-vil, og håne og bagtale dem. Størrelser kan til en vis grad varierer, men det typiske er syv-ottendedele af en tomme bare om. Så der er lidt et udvalg af omfang at vælge fra, når du er i markedet for denne type af Bingo giver.


Holiday home Fyrvej Rømø IV i Rømø Kirkeby til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nHoliday home Fyrvej Rømø IV-, Bolilmark, Rømø Kirkeby, Danmark, 6792 - Se på kortHoliday home Fyrvej Rømø IVSe flere billederSwimmingpoolSe flere billederSwimmingpoolSe flere billederSe flere billederSe flere billederSe kortSe alle 27 billederFaciliteter du vil elskegratis Wi-Fi på alle værelsersaunaparkering\nMere om Holiday home Fyrvej Rømø IVEn oversigtHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Bolilmark, så er Holiday home Fyrvej Rømø IV et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Holiday home Fyrvej Rømø IV tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive sauna, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Holiday home Fyrvej Rømø IV.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelserWi-Fi i fællesområder Transportmulighederparkering Aktiviteter og afslapningsauna Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelserdvd-/cd-afspillermikroovnvaskemaskinegratis vand på flaskeopvaskemaskine køleskabTV Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mereOplysningerBemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. NOVASOL sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen.Vis mere


Karsten Lauritzen bliver ny direktør i DI Transport - DI\nKarsten Lauritzen blev præsenteret som ny branchedirektør for DI Transport ved et pressemøde i Industriens Hus. I selskab med DI's adm. direktør Lars Sandahl Sørensen (th) og medlemsdirektør Anders Søndergaard Larsen (tv).\nEn af Folketingets absolutte sværvægtere bliver branchedirektør i Dansk Industri (DI). Den tidligere skatteminister og nuværende gruppeformand for Venstres folketingsgruppe Karsten Lauritzen har første arbejdsdag som direktør for DI Transport 1. februar.\nKarsten Lauritzen afløser Michael Svane, som gik på pension ved årets udgang.\n- Jeg er rigtig glad for, at Karsten Lauritzen har sagt ja til jobbet som direktør for en af DI’s store og vigtige brancher. Hans faglige og menneskelige egenskaber og hans store politiske erfaring gør ham mere end kvalificeret til at løse opgaven. Med ansættelsen af Karsten Lauritzen supplerer vi holdet af stærke branchedirektører med endnu en fremtrædende profil, som skal bidrage til at gøre Dansk Industri endnu stærkere, siger Lars Sandahl Sørensen, adm. direktør i Dansk Industri.\nLæs også: Lauritzen vil lære nyt i DI Transport\nFra godstransport til cyklisme\n- I de kommende år bliver den helt store udfordring at gennemføre transportsektorens omstilling fra fossile til grønne brændsler samtidig med, at vi bevarer virksomhedernes konkurrenceevne. Karsten Lauritzen bliver desuden erhvervslivets stemme, når det gælder udviklingen af fremtidens mobilitet og infrastruktur, som er af afgørende betydning for vores samfund. Det kræver alt sammen et tæt samarbejde med regeringen og Folketinget, siger Lars Sandahl Sørensen.\nHelt rigtige kapacitet\nLæs også: DI Transport styrker fokus på international transport og logistik


EUropa skal nok finde den rigtige vej — når alt andet er forsøgt | Information\nAngela Merkel og Nicolas Sarkozy lægger planer for Europas fremtid. Desværre har de ikke helt så meget magt, som de selv tror.\nDet ser ikke godt ud for Europa og det europæiske samarbejde. Det har det ikke gjort siden 2008, selv om Lissabon-traktaten slap igennem den irske folkeafstemnings nåleøje og trådte i kraft i december 2009. Irerne stemte formentligt kun ja til den beskedne suverænitetsafgivelse, fordi de var i chok over sammenbruddet i det irske boligmarked og den finanskrise, der fulgte oven på krakket for Lehman Brothers.\nI dag ser landet ud til at være på vej op igen efter hårde besparelser. Men det har blot rettet finansmarkedernes søgelys mod EU's bløde underliv, især Grækenland. Spanien, Portugal og Italien. Dermed ender de franske og tyske banker (og pensionskasser), som har spekuleret i at købe usikre græske statsobligationer, i farezonen. Tilsyneladende har de ikke tænkt på, at når obligationer giver renter på mere end 20 pct., kan det skyldes, at investeringen er risikabel.\nResultatet er, at långivningen mellem de europæiske banker nu er frosset helt til med katastrofale følger for produktion og beskæftigelse.\nSpørgsmålet er, om det er EU's skyld, sådan som folkestemningen synes at mene?\nSvaret er ja, i den forstand at den fælles valuta har bundet de europæiske økonomier tæt sammen. Selv ikke-eurolande som Danmark er reelt med i euroen i kraft af fastkurspolitikken — vi kalder bare vores euro for kroner og udstyrer sedlerne med billeder af eksisterende danske broer i stedet for de abstrakte broer, der pryder de 'rigtige' euro-sedler.\nNår krisen har kunnet vokse sig så stor, skyldes det bl.a., at EU ikke er en føderal stat med deraf følgende magtbeføjelser til at redde nødlidende banker. Derfor har man ikke kunnet bruge de redningsmekanismer, som USA med succes anvendte oven på subprimekrisen. For amerikanerne gav bankredningerne faktisk overskud, fordi staten fik aktier for pengene. De kunne så sælges, da kurserne igen begyndte at stige. Det er altså ikke bankpakkernes skyld, at den amerikanske stat i dag har et kæmpe underskud på sine finanser.\nAt EU ikke har kunnet gøre den amerikanske stat kunsten efter skyldes, at det er noget nær en umulig opgave at få 17 eller 27 lande i EU til at enes om en sådan operation. Det så vi tydeligt i Slovakiet sidste uge.\nBeslutninger som den amerikanske tager under alle omstændigheder meget længere tid at træffe i EU, og dermed aktualiseres behovet for nye og mere forpligtende samarbejdsformer. Men det indebærer så igen ændringer af traktater — noget både politikere og vælgerne næsten for enhver pris ønsker at undgå efter erfaringerne med Lissabontraktaten.\nDiskussionen om, hvilke beslutninger der skal til for at redde EU's økonomi, bringer også den klassiske strid mellem de små og de store lande op til overfladen.\nDette grundlæggende forhold diskuterer vi ikke meget i Danmark, hvor vi synes at operere ud fra en forestilling om, at vi godt nok er små, men alligevel store. Verdens største lille land pga. alle vores kvaliteter. Danmark kalder sig ikke engang officielt for en småstat. Det holdt Udenrigsministeriet op med i 1990-91, da de baltiske lande blev frie, og Danmark kunne optræde som beskytter af dem.\nHelt selvovervurderende er den danske holdning ikke. Ser man nøjere efter, er der i EU efter udvidelsen i 2004 ti lande, hvis indbyggerantal er mindre end Danmarks. Vi tilhører altså den gruppe af mindre og mellemstore lande, der reelt har vundet suverænitet ved at udøve den i fællesskab inden for det regel- og lovbundne samarbejde, som EU oftest er.\nDe, der har tabt i indflydelse, er de lande, der endnu tror, at de er store. Her taler vi primært om Frankrig, Storbritannien og Tyskland. Set i international sammenhæng er de også små, men det erkender de ikke. Som en anonym tidligere formand for Europakommissionen så rammende har udtrykt det: »EU består kun af små lande — forskellen er blot, at der er nogle af dem, der ikke har opdaget det endnu.«\nDe fleste mindre lande i EU har haft en vanskeligere og mere omtumlet historie end Danmark og erkender, at de har vundet i indflydelse ved samarbejdet. Det er derimod ikke den gængse opfattelse i Danmark, hvor de fleste ubevidst anser os for at være en stormagt, der bare ikke fylder så meget, som vi egentlig burde. Under alle omstændigheder oplever mange af os, at vi har tabt lige så meget i selvstændighed og suverænitet som tidligere stormagter som Storbritannien og Frankrig. Vi opdager simpelthen ikke den reelle indflydelse, det regulerede samarbejde giver mindre stater.\nDe smås magt angribes\nDen reelle fordel for de mindre og mellemstore stater er i øjeblikket på spil i kampen om, hvem der skal bestemme hvad i svaret på gælds- og bankkrisen.\nAngela Merkel og Nicolas Sarkozy lader, som om det er dem — og i mindre grad deres lande — der tager initiativer og kan bestemme udviklingen.\nDet gør de ikke ret godt. Bl.a. fordi deres befolkninger ikke er indforstået med det, især ikke den tyske, der er ved at blive lige så euroskeptisk som nederlænderne og danskerne længe har været. Dette til trods for, at den tyske eksportindustri har tjent mest på det fælles marked og euroen.\nPå den anden side står Kommissionen personificeret ved Manuel Barroso, der kæmper for, at beslutninger skal tages i fællesskab efter vedtagne regler, så de små og mellemstore lande sikres indflydelse.\nDenne kamp mellem store og små lande er den vigtigste i den aktuelle krisestrid.\nKeynes mod Merkel\nEn anden vigtig brudflade i kampen om den økonomiske magt i EU er sammenstødet mellem to forskellige nationale traditioner for forholdet mellem regeringer og nationalbanker. På den ene side står den tyske, hvor banken kun har til opgave at sikre valutaen mod inflation. På den anden står den mere interventionistiske — eller skulle vi sige keynesianske — franske og danske tradition for en større politisk indflydelse på pengepolitikken og renteniveauet.\nDenne forskel er ikke kun bestemt af nationale traditioner, men afspejler også forskellen mellem en liberalistisk monetær politik og en socialdemokratisk strategi, der prioriterer vækst og arbejdspladser højest.\nDet er derfor, vi nu ser tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen gå ud med en hård kritik af Merkel og Sarkozy og støtte til Barroso (Deadline 13. oktober). Det er med andre ord både nationale og politiske forskelle, der præger diskussionerne i EU.\nKrise kan give fremgang\nDet europæiske samarbejde har tidligere været i alvorlig krise. Ja, man kan sige, at samarbejdet stort set kun har bevæget sig fremad gennem kriser.\nDet gjaldt krisen i 1965, hvor Frankrig lod sin stol i Ministerrådet stå tom i et halvt år for at få sin vilje med hensyn til landbrugsordningerne og afvisning af britisk medlemskab.\nFrankrig vandt og fik indført reglen om, at alle lande kan nedlægge veto mod fælles beslutninger. Hvilket især er til fordel for de store lande samt stædige lande som Cypern og — indtil for nylig — Grækenland. Alle andre er blevet banket på plads, også Danmark i Edinburgh 1993. Vi kaldte det bare vores egen beslutning at indføre de fire forbehold, som siden kun har generet Danmark.\nKrisen blandt de seks i 1960'erne varede reelt helt til topmødet i Haag i december 1969, hvor vejen blev banet for optagelsen af Storbritannien (og dermed Danmark og Irland).\nSamarbejdet gik imidlertid i stå med 1970'ernes økonomiske kriser, der skyldtes meget mere end stigende oliepriser. Først efter at Frankrig 1981-82 under den nyvalgte socialistiske præsident Mitterrand måtte erkende, at end ikke Frankrig var stort nok til at kickstarte sin økonomi på egen hånd, kom der fart i samarbejdet. Den ansvarlige var Jacques Delors, der havde stået for den mislykkede franske politik, men nu som ny formand for Kommissionen relancerede Det Indre Marked i 1985-86 og indførte Den Økonomiske og Monetære Union i Maastricht 1991.\nDer var ikke kun økonomiske men også politiske grunde til ØMU'en, idet den var Frankrigs pris for at acceptere foreningen af Tyskland.\nKohl ofrede D-marken af hensyn til det større mål, tysk enhed, men fik aldrig hele sin befolkning med sig. Den uenighed viser sig nu i form af modvilje mod og foragt for de 'slappe og evigt ferierende grækere'.\nKritikken af manglende græsk vilje til at betale skat er berettiget. Men det skulle have været tacklet af stærkere europæiske institutioner, end dem staterne og borgerne har været villige til at oprette. Og nu hænger vi på den i fællesskab, også Danmark selv om vi lader som om, vi står udenfor.\nSkal man dømme ud fra historien overlever EU nok. Ja, unionen kommer muligvis endda styrket ud af krisen. Men først efter at de små store lande som Frankrig og Tyskland har prøvet alle de forkerte løsninger, og Storbritannien alt for længe har siddet og gnedet sig i hænderne i håbet om, at City of London igen vil blive finanscentrum på EU's bekostning.\nRisikoen er imidlertid, at befolkningerne tror på alle de kritikker og gentagelser af gamle stereotype forestillinger, som farer rundt i medierne — især genoplivningen af en forskel mellem nord og syd i Europa. Samtidig spilles nazikortet mod Tyskland både fra højre og det yderste venstre — hvor urimeligt det end er.\nResultatet kan let blive endnu mere modstand mod det samarbejde, som er Europas eneste mulighed for at hævde sig i en verden, der faktisk er ved at blive global. Og vi har næppe råd til at vente på, at det også begynder at gå galt for Kina, Indien, Brasilien og de andre vækstøkonomier. For slet ikke at tale om svækkelsen af det eksemplets magt i form af demokrati og menneskerettigheder, som EU — sommetider — lever op til.\nUffe Østergård er professor i europæisk historie, CBS\n21. oktober, 2011 - 09:58\nAt bankpakkerne gav overskud i USA vil jeg gerne se bevis på. Jeg mener Uffe Østergård tager fejl.\n21. oktober, 2011 - 20:19\nHmm. Der er mange ekstremt provokerende og irriterende påstande i denne kronik/kommantar. Men lad mig tage denne her:\n"Resultatet kan let blive endnu mere modstand mod det samarbejde, som er Europas eneste mulighed for at hævde sig i en verden, der faktisk er ved at blive global."\nFørst: Verden har altid været global. "Verden" og "global" er synonymer, fjols.\nVigtigst: Hvorfor ønsker du at Europa skal "hævde sig i verden"?\nI 1800-tallet og op til 2. verdenskrig, var tiden hvor især England og Frankrig i dén grad "hævdede sig i verden". Og resultatet var utallige konflikter og krige i Asien og Afrika, som skyldtes alle de stupide ting de to lande foretog sig. Mange af de konflikter som de to lande skabte, fortsætter stadig i dag.\nEfter 2. verdenskrig har det især været USA der har "hævdet sig i en verden". Og resultatet af dét har blandt meget andet, været umådeligt mange døde amerikanske soldater, og umådeligt mange milliarder spildte dollars af skatteydernes penge.\nDet sidste i verden jeg ønsker er, at Europa igen begynder at "Hævde sig i en verden".\nNej, tak. Men ellers tak. - Og ned med EU... :-)\n21. oktober, 2011 - 20:50\nMan kan undre sig over, hvad CBS (Handelsdhøjskolen) skal bruge en professor i Europæisk historie til. Skal regnedrengene (og pigerne) nu og også være dannede? Tja, men dannelsen bliver hurtigt overtaget af politiske argumenter, sådan som Uffe Østergård her giver eksempler på. Og når den politiske intention får overtaget over den sunde dømmekraft, og historien spændes for den politiske vogn, bliver professorens klogskab let at forveksle med simpel propaganda.\n21. oktober, 2011 - 23:01\nJeg synes der er mange huller i artiklen. En af dem er at, følge Uffe Østergaard vil EU overleve, men først efter at Frankrig og Tyskland har prøvet alle de forkerte løsninger, og »Storbritannien alt for længe har siddet og gnedet sig i hænderne i håbet om, at City of London igen vil blive finanscentrum på EU’s bekostning.«\nMen al de afvejer og forkerte løsninger koster penge og resurser. Spørgsmålet er, har de europæiske borgere råd og overskudt til det her?\n22. oktober, 2011 - 00:05\njeg har ikke, jeg vil ud af den børnehave nu.\n22. oktober, 2011 - 03:10\nMen såfremt man ikke belyser magt-strukturerne i forholdet imellem de små nationer i EU med henblik på, hvad offentlighederne har af muligheder i situationen i forhold til EU betragtet som politisk elite-projekt, ligger der egentligt ikke nogen perspektiver i artiklen. "Risikoen er imidlertid, at befolkningerne tror på alle de kritikker og gentagelser af gamle stereotype forestillinger, som farer rundt i medierne" (Uffe Østergård). Og indskriver sig dermed i samme kategori, som i citatet kritiseres.\nHvor vil du egentlig hen, Uffe?


Fredericia skal vinde kampen om det gode arbejdsmiljø. | fredericiaavisen.dk\nAf: Lars Olesen, byrådskandidat for SF – Fredericia, Prinsessegade 62, 1. tv.\nDen største arbejdsplads i Fredericia er Fredericia Kommune. Over 4000 ansatte i meget forskellige funktioner og med vidt forskelligt fokus. Om det er Sosu – assistenten i ældreplejen, skolelæreren i folkeskolen eller servicemedarbejderne på gaden så bør det samme mantra gælde i Fredericia kommune. Vi skal vinde kampen om at have det bedste arbejdsmiljø. Der bliver kamp om arbejdskraften i vores velfærd. Arbejdsmiljø og arbejdsvilkår bliver et vigtigt parameter for at tiltrække og fastholde dygtige medarbejdere i kommunen. Vores velfærd bliver langt bedre af at vi prioriterer ordentlige arbejdsvilkår. Vi skal have klare handleplaner mod stress. De ansatte skal have maksimalt indflydelse på egen hverdag og opgaveløsningen skal give mening. Tillid til deres faglighed skal være udtalt. Det skal være nemt at blive hørt, når dårlige forhold påpeges og så skal der handles hurtigt og konsekvent ved dårligt fysisk og psykisk arbejdsmiljø. Tempoet skal ned. Både tempoet i de forandringer der lægges op til fra administrativ side og tid og opgaver skal passe sammen. Det skal vi prioritere at der er plads til. Skolelæreren skal have tid til at give ordentlig feedback og arbejde med trivsel. Pædagogen til at møde barnet med nærvær og professionalisme, Sosuassistenten til at tage den vigtige stille samtale med den ældre og sygeplejersken skal nå helt i mål med vigtige omsorgsopgaver. Det er det der er velfærd og hvis vi bliver ved med at stramme tidsskruen og kræve mål, meldinger, standarder og kynisk effektivitet så når vi ikke i mål, men vil opleve en øget udsivning og flugt væk fra velfærdsuddannelserne og kommunen som arbejdsplads.


2017/2018 DIP-DREGV1040U Management control systems\nFor at opnå karakteren 12 skal den studerende, med ingen eller få uvæsentlige mangler eller fejl, opfylde følgende læringsmål: Fagets overordnede mål er at give de studerende kompetencer med henblik på at kunne identificere, analysere og konstruere forslag til løsning af virksomhedens interne kontrolproblemer. Den studerende skal således blive i stand til at forklare, anvende og evaluere værktøjer indenfor management control systems i forskellige områder af virksomheden. Faget er en fortsættelse af de i Økonomistyring introducerede centrale problemstillinger indenfor kontrol i decentraliserede organisationer lige fra kontrol i enkelt projekter og underordnede enheder, til leverandørkæder og topledelsen.\nEksamensperiode Vinter og Vinter, Ordinær prøve afvikles i december\nDatoerne offentliggøres på MY.CBS.DK\nEksamen tager udgangspunkt i et spørgsmål, som den studerende trækker inden forberedelsen.\nI timerne kan den studerende få feedback på sine overvejelser til casene fra underviseren og de øvrige deltagere.\nLitteraturen offentliggøres på MY.CBS.DK og CBS learn august/september


KSV :: online - H2: Kom på sporet efter en sløj tømmermandsstart.\nH2: Kom på sporet efter en sløj tømmermandsstart.\nSom det eneste hold skulle Herre 2 spille dagen efter et brag af en vennefest. Cirka halvdelen af herre 2 havde meget små øjne.\nNogle unge herre fra Gentofte 3 stod på den anden side af nettet. Det lignede en kamp der skulle køres hjem på rutine og fight.\n1. sæt: 22-25\nI starten af kampen var der nogle tømmermænd der skulle ruskes op i. Der var alt for mange personlige fejl, både dårlige modtagninger og angreb. Hele sættet var KSV et skridt bagud, og da der forblev meget stille på banen, kunne Gentofte uden de store besværligheder hive 1. sæt hjem.\n2. sæt: 25-15\nFra starten af 2. sæt var der langt mere gejst på KSVs side. Derved kom spillet til at flyde meget bedre. Føringen blev udvidet gennem hele sættet, og kunne sikkert trækkes hjem. Der var meget bedre flow i både modtagninger og angreb. Der blev ikke tabt mange angreb på slagfejl, og derved var de unge spillere fra Gentofte presset til at minimere fejlprocenten, hvis de skulle gøre sig forhåbninger om at vinde.\n3. sæt: 25-16 og 4. sæt: 25-16\nBilledet forblev det samme i de sidste to sæt, og der var ikke meget at berette.\nEn sikker sejr blev fejret på landet. Dejligt at se, at vi kom tilbage på sporet og spillede sikker volley. Det var især den tømmermandsspækkede del af KSVs hold der spillede godt. Om optakten til de kommende kampe skal være med fest tvivler jeg på, men træneren skulle måske have det med i sine overvejelser ;0)\nSidst opdateret 01. Marts 2010


Download bog: "Familien BONNEVIE i Danmark og Norge 1714-1930 : D. Thraps Stamtavle" af K. og P. Bonnevie, 1931\nDenne nye Udgave af «Familien Bonnevie i Danmark og Norge» er ført å jour til 1930—31, idet man ligesom i de tre tidligere Udgaver har søgt at give en Oversigt over samtlige Efterkommere af Familiens i 1714 indvandrede franske Stamfader, Honoré Bonnevie, hvad enten de bærer Bonnevie-Navnet eller ikke. Da Slægten nu er baade stærkt forgrenet og stærkt spredt, er det desværre ikke lykkedes helt at undgaa Lakuner; men naar — som vi haaber — disse hverken er særlig mange eller væsentlige, saa skyldes dette først og fremmest den interesserede og beredvillige Hjælp, vi har modtaget fra et stort Antal af Slægtens ældre og yngre Medlemmer. For denne udtaler vi vor bedste Tak!\nDe to første Udgaver af Stamtavlen, 1863 og 1886, blev besørget af Pastor Daniel Thrap, som ogsaa udarbejdede dens tredje Udgave, 1900, hvilken daværende Major, senere Oberstløjtnant Frederic Bonnevie udgav. Denne sidste udgav 1915 en Stamtavle over den Falkensteenske Gren af Familien og tog 1927 sammen med Formanden for den danske Slægtsforening, kgl. Pakhusforvalter Asger Bonnevie, Initiativet til nærværende Udgave; ved Frederic Bonnevies Død Aaret efter forelaa hele Manuskriptet til Familiens yngre Generationer ført å jour til 1927. Hans Enke, Fru Anna Bonnevie, f. Mjelve, har senere paa mange Maader medvirket ved Arbejdets Fortsættelse, under hvilket ogsaa Asger Bonnevie er afgaaet ved Døden 1930.\nDe undertegnede, som under disse Forhold har overtaget Udgivelsen af Stamtavlens fjerde Udgave, har fundet det ønskeligt ikke alene at føre Slægtens yngre Generationer frem til Nutiden, 1930—31, men ogsaa saa vidt muligt at uddybe vort Kendskab til Familiens ældre Generationer. Vi har ogsaa søgt at skaffe Oplysninger angaaende de Slægter, som de ældste Generationer af Bonnevie-Familien ved Ægteskab klev knyttet til, og som utvivlsomt meget væsentlig har bidraget til at skaffe den fast Fod her i Norden. — Vi ønsker at benytte denne Anledning til at rette en Tak for den Hjælp, som er ydet os ved vore Efterforskninger, ikke alene af en Del Slægtsmedlemmer, men ogsaa saavel af Borgermesterkontoret i Antibes som af en Række Arkiver i Danmark og Norge.\nDenne Udgave er endvidere blevet udstyret med Billeder fra Slægtens ældre Generationer, ligesom vi for at lette Brugen af Familiebogen har søgt at sammenstille de enkelte Slægtsgrene paa Oversigtstavler. Dette har naturligvis ikke alene repræsenteret et betydeligt Merarbejde for Udgiverne, men ogsaa tynget stærkt paa Budgettet, hvorfor vi har ment at maatte begrænse Antallet af Tavler til de Slægtsgrene, som i Henhold til den før Udgivelsen udsendte Rundskrivelse har givet Udtryk for deres Interesse for dette Arbejde. Interessen har imidlertid været saa stor, at hele vor store Slægt med Undtagelse af et Par mindre Grene er blevet fremstillet paa de vedføjede 11 Oversigtstavler.\nOrdningen af Stoffet er noget anderledes end i de tidligere Udgaver; saaledes er de mere udførligt behandlede ældre Generationer samlet i et Afsnit for sig, mens Bogens andet Hovedafsnit bringer de yngre Generationer ordnet i Grene efter Doktor Honoratus Bonnemes Børnebørn; de i disse Generationer indgiftede Personer omtales i et sidste Afsnit i alfabetisk Orden. Ogsaa Betegnelsen af Generationer, ved Bogstaver og Tal, er anderledes end i Slægtsbogens tidligere Udgaver. Nærmere Oplysninger herom findes efter Indholdsfortegnelsen. — Sproget er for de danske Slægtsgrenes Vedkommende Dansk, mens det er Norsk for de norske Grene.\nDe vigtigste literære Kilder og en Del Literaturhenvisninger er for de ældre Generationers Vedkommende anført ved de enkelte Afsnit. For de yngre Generationer er Literaturhenvisningerne som Regel begrænset til at gælde Slægtsbøger og Bibliografier, som kan give yderligere Oplysninger om vedkommende Person eller Slægtsgren, mens Benyttelsen af den sædvanlige genealogiske og bibliografiske Literatur ikke er angivet.\nKRISTINE BONNEVIE POUL BONNEVIE\nDr. philos., Professor. stud. med. & chir.