Klimadebat.dk > Debatforum > Klimapolitik > Fremtidens energiform?\nSide 1 af 13 1 2 3 > >>\nFremtidens energiform?08-09-2013 20:00\n(3888) Idag får vi vores energi primært fra fossilt brændsel som,kul,olie og gas.\nSelvom der fra en stor del af klimavidenskaben,som er tilknyttet IPCC,igennem mere end 20 år er blevet advaret mod brugen af fossile brændsler p.gr. af udledningen af CO2,fortsætter de førende industrilande,som har stor videnskabelig ekspertise og viden,med at udvinde olie og gas samt åbne nye felter.\nDenne tendens lader ikke til at have en limit eller et begrænset fastsat politisk åremål,tværtimod søger man nu efter olie og gas i tidligere utænkelige områder og med nye metoder,så man nu også kan udvinde olie og gas af skifer og sand.\nDe fleste lande fører en dobbel moralsk politik,populistisk går de ind for begrænsningen og helt afskaffelsen af fossile brændsler;men reelt drejer det sig kun om mere vækst og velstand for deres befolkninger,og denne vækst kan kun opnås ved hele tiden at finde nye fossile energireserver.\nPopulistisk for at tækkes "de grønne" og fortalerne for vedvarende energi,lyder det fra politikkerside et opråb om,at der i fremtiden næsten udelukkende skal satses på vindmølle-og solarstrøm ,velvidende,at disse energikilder i fremtiden kun kan dække en brøkdel af verdens energibehov.\nSåfremt den menneskeskabte CO2 emission virkelig var så farlig og truende for klimaet og menneskenes fremtid,som alarmisterne påstår,hvorfor har man så ikke for flere år siden påbegyndt produktionen af f.eks. brintmotorer i stor skala,her er teknikken allerede afprøvet og man behersker hele processen?\nOgså den nye generation af kernekraftværker,hvor reststofferne efter deponering er nedbrudt til brugbare metaller efter nogle hundrede år,kunne være taget i drift.\nTroen på IPCCs forudsigelser og skræmmescenarier er tydeligvis ikke så stor,at politikkerne har fundet det nødvendigt,at stoppe brugen af fossile brændsler og istedet,at satse alle kræfter på fuldendelsen af ovennævnte energiformer - CAGW kan efter min mening bedst betegnes som et politisk spil,af hensyn til verdens opinionen.\nI Danmark er det det samme,energi-og klimaminister Martin Lidegaard er imod brugen af fossile brændsler og fortaler for vindmølle-og solarstrøm ;men helt afskrive udvindingen af skifergas i Danmark vil han ikke,han går også ind for den fortsatte udvidelse af olie-og gasfelterne i Nordsøen.\nFakta er,at uden olie og gas ville vi idag intet brændstof have til fly og skibe.\nStørre køretøjer,som lastbiler,landbrugs-og entreprenørmaskiner kan ikke køre på batterier - det vil sige vindmøllestrøm.\nIndustrien og jerbanedriften skal have en vedvarende og stabil strømforsyning fra kul,olie eller gasfyrede stationære kraftværker hhv. a-kraftværker - her er vindkraft en alt for ustabil energikilde.\nFor at kunne bibeholde væksten i industrilandene,under hensyn til energiomkostningerne,og kunne hjælpe verdens fattige befolkninger til en bedre fremtid,vil fossile brændsler derfor i mange år frem være den primære energiform - evt. suppleret med den nye generation af kerne-reaktorer.\nFor godt 36 år siden fik Danmark som et af de første lande en officiel energiplan, fordi vi havde behov for at komme væk fra den dyre afhængighed af olie og over til billigere naturgas og kul.\nNu trænger behovet for en ny plan sig på. 36 år ud i fremtiden – altså i 2050 – har politikerne bebudet, at en endnu mere omfattende omstilling skal være afsluttet, nemlig til et energisystem, der netto klarer sig uden brug af fossile brændsler.\nDerfor har politikerne – med udgangspunkt i energiforligets rammer frem mod 2020 – bedt Energistyrelsen give en række bud på et robust, effektivt og langtidsholdbart energisystem i 2050, samt hvordan vi kommer derhen; og det knokler styrelsen så med lige nu med deadline til nytår.\nI praksis omfatter arbejdet delanalyser af for eksempel biomassens rolle i energisystemet, af fjernvarmens rolle, af potentialer og økonomi i biogas og en el-analyse af blandt andet forsyningssikkerhed. Plus en række tværgående scenarier for hele energisystemet frem mod 2050, som lægger op til, at politikerne skal vælge. Parallelt hermed skal hele tilskuds- og afgiftssystemet også nytænkes i et tværministerielt arbejde.\nDebatten under artiklen kan også give inspiration.\n(3888) Energistyrelsen er på vej med en energiplan uden fossile brændsler i 2050,det er efter min mening et utopisk mål.\nMålsætningen er vel at stoppe udledningen af CO2; men en CO2 emission til atmosfæren vil finde sted i mange år efter 2050,sålænge man fyrer med træpiller og indtil de fossile brændsler er opbrugt og der er udviklet sikre og stabile alternative energiformer uden CO2 udledning.\nIndustrien og togtransporten har brug for en stabil og kontinuerlig strømforsyning og her er solar- og vindenergi en alt for vekslende strømkilde,som er afhængig af sollysets intensitet og vindhastighederne.\nFor at kunne opfylde disse kriterier,er det derfor nødvendigt at have konventionelle stationære kraftværker,som hele tiden er i drift og tilsluttet strømnettet.\nUndersøgelser i Tyskland har vist,at der uden de store kulfyrede kraftværker og kernekraftværkerne,kun kan leveres strøm til en brøkdel af forbrugerne gennem solar-og vindenergi.\nSelvom der idag er installeret ca. 66.000 MW i sol-og vindenergi,hvilket svarer til hele energiforbruget på en alm. dag med spidsbelastning,har\nmålinger vist,at der mellem kl. 8 og 20 med sol og vind ved middagstid kun blev produceret 1/3 af den krævede energimængde.\nAf ovennævnte fremgår det,at man på ingen måde kan erstatte konventionelle kraftværker med vedvarende energikilder som sol og vind.\nEnergistyrelsens mål er at nedsætte udledningen af CO2 fra forbrændingen,dette kan nås ved at erstatte kul og olie med gas og biobrændsel-træpiller.\nDet er nonsens at tro,at forbrændingen af træpiller er CO2 neutral,visse typer træpiller fra USA har endda vist sig,at udlede dobbelt så meget CO2 som kul.\nFor at træpiller kan være CO2 neutral,skal det være en bæredygtig biomasse,og det er ikke tilfældet,hvor store skov-og vådområder bliver ryddet for at skaffe plads til energiafgrøder, og det kan tage mange år før nye træer har vokset sig store nok til at udligne den CO2 der udledes ved at brænde træet som biomasse.\nForskerne peger på,at afbrænding af træ vil give en forhøjet udledning af CO2 til atmosfæren,hvis det stammer fra voksne skovtræer,fordi det vil tage 50-100 år før nye træer har optaget og lagret den tilsvarende mængde CO2.\nDet er klart,at så længe der findes store olie-og gasreserver under havet og skifergas i land,vil disse fossile brændsler blive anvendt,og her er måske fossile brændsler til 100 år endnu.\nSelvom vi ikke selv vil udvinde skifergas i Danmark,vil vi importere fra andre lande også i Europa.\nIgen en typisk Mogensen kommentar som kun har det ene formål at afspore emnet.\n(3888) @ Peter Mogensen.\nMorten Riber har ret,hold dig dog til emnet!!\nMange kongresmedlemmer og politikere i alle lande,stiller sig disse spørgsmål:\nHow convincing is the climate science?\nHow important should it be for climate policies?\nDo we need to implement climate policies,and if so,what should they be?\nSe de nyeste opfindelser inden for affalds- og genbrugsteknologi. Fra skraldepladsen til laboratoriet - se hvorfor affald er ved at blive den hotteste videnskabelige trend.\nJeg kan desværre ikke finde udsendelsesrække online - men min opfattelse er, at vi i Danmark er mange år bagefter udviklingen i USA.\nTænk - at de arbejder med metoder, der kan reducere affaldet fra kernekraft med op til 90 %.\nDu stillede et spørsgmål. Jeg svarede. Hvis du ikke kan lide svaret, så lad være og spørg.\nJeg har ihvertfald absolut ingen respekt for at man først bidrager til en stor misinformationskampagne for at forhindre politiske tiltag imod et problem naturvidenskaben beskriver for os og så samtidig stiller spørgsmålet "Hvis det virkelig var et problem, hvorfor har man så ikke gjort noget?"\nJa. det gør de.\nMen det spørgsmål jeg opponerede imod var det jeg svarede på - som beskrevet ovenfor.\nNej - Peter - du svarer kun på den del af spørgsmålet, der passer i dit kram, og derfor afsporer du debatten.\nOpråb: Stop nu for den hovedløse brug af biomasse Det er imod al ny viden, at vi automatisk betragter biomasse som CO2-neutral, for det er langt fra tilfældet. Derfor er det yderst uhedligt, at afgifterne præmierer Dong for at bygge store kraftværker om til træpiller, skriver tidligere EU-rådgiver og medlem af klimakommissionen.\nDu besvarer jo ikke mit spørgsmål ang. brugen af brintmotorer eller reaktorer - istedet forsøger du,at påbegynde din sædvanlige kiv-retorik,som tidligere i andre tråde har ført til dine lange fallerader.\nNår nu udledningen af CO2 fra forbrændingen af fossile stoffer og tildels også biomasse er så skadelig for livet på Jorden,som en del af videnskaben alarmerende bebuder,hvorfor har den samme videnskabelige ekspertise så ikke efter så mange år kunnet ovebevise verdens ledere om,at der skal udvikles og opføres anlæg,der ikke udleder CO2 og som kan opretholde verdens energiforsyning i fremtiden?\nAf hensyn til verdens fremtidige energiforsyning mener jeg,der er store fremtidsperspektiver i at opføre den ny generation af kernereaktorer,som ikke udgør den sikkerhedsrisiko,som de nuværende trykvandsreaktorer trods alt gør,og hvis nukleare affaldsprodukter efter deponering har en halvveringstid på flere tusinde år.\nKernereaktorer har ingen CO2 udledning.\nJeg tænker her på konceptet fra IFK-Das Institut für Festkörper-Kernphysik i Berlin,den såkaldte Dual-Fluid-Reaktor(DFR),som istedet for vand,køles med bly.\nDe nukleare affaldsstoffer fra DFR skal kun deponeres i ca. 300 år og allerede efter ca. 100 år er 90% forvandlet til værdifulde råstoffer.\nDFR bruger næsten 100% af brændstoffet,hvorimod de nuværende trykvandsreaktorer kun udnytter ca. 1% og efterlader et nukleart affald med en stærk stråleintensitet.\nDFR reaktoren er også glimrende egnet til fremstilling af kemisk brændstof,som erstatning for fossilt.\nPå denne måde kunne man samtidig løse problemet med brændstof til motorer både i biler,skibe og fly etc.\nMan kunne så anvende markafgrøderne til fødevarer istedet for til fremstilling af bioethanol og lignende.\nBatterier vil aldrig kunne opnå det samme energipotentiale,som syntetisk brændstof.\nDisse DFR-kraftværker kunne med tiden helt erstatte de fossildrevne kraftværker og fremtidssikre en stabil og sikker energiforsyning til glæde for hele verdens befolkning.\n... istedet forsøger du,at påbegynde din sædvanlige kiv-retorik,\nKan du forestille dig at folk, der ikke ser nogen grund til at betvivle velunderbyggede videnskabelige konklusioner anser ord som "alarmister" og "skræmmescenarier" og betvivlen af samme videnskab som "kiv-retorik"?\nHvis du kan og stadig har et oprigtigt spørgsmål, så prøv at formuler det igen uden kiv-retorik.\nHvilke velunderbyggede videnskablige konklusioner hentyder du til ?\nMåske dem som mange såkaldte videnskabsfolk tror på, hvorfor de er holdt op med at bedrive videnskab ?\nOg Peter - hvordan kan du tro, at du har en særstatus på klimadebat.dk, så du kan skære spørgsmål til, så de passer i din blinde verden ?\nKjeld indlæg indeholdt et klart spørgsmål af formen:\n"Såfremt den menneskeskabte CO2 emission virkelig var så farlig og truende for klimaet og menneskenes fremtid,som alarmisterne påstår,hvorfor har man så ikke .... ?"\n- inkl. det afsluttede spørgsmålstegn. Der kan ikke være nogen tvivl om at det var et spørgsmål.\nOg han fik mit oprigtige svar.\nDe eneste, der påberåber sig særstatus her i debatten er dem, der vil bestemme hvilke spørgsmål andre må svare på i indlæg og som tror de uimodsagt kan kritisere andre for "kiv-retorik", men selv har fuldstændig frit slag.\nHvilket er i overensstemmelse med trådens overskrift - så ikke nok med at du ikke svarer på spørgsmålet, du holder dig heller ikke til formålet med tråden - det kan kun opfattes som et forsøg på at afspore debatten.\nOg Peter - du skal ikke bestemme, hvad andre vil debattere.\nDet er simpelthen for åndsvagt det du har gang i. Der var et tydeligt "hvorfor" i det spørgsmål og jeg gav mit oprigtige svar. Intet sted har jeg forsøgt at bestemme hvad andre vil debattere. De eneste, der skriger op om hvad andre må skrive er dig, Kjeld og Morten.\nDet er dig der er ude i et åndsvagt ærinde, hvis eneste formål er, at afsporer debatten - har du et svarpå følgende:\nHvorfor har man så ikke for flere år siden påbegyndt produktionen af f.eks. brintmotorer i stor skala,her er teknikken allerede afprøvet og man behersker hele processen?\nDet er det spørgsmål, der bliver stillet, og som du til nu ikke har svaret på - hvilket kan skyldes, at du ikke kendr svaret.\nA second-generation approach to controlled fusion power involves combining helium-3 (32He) and deuterium (21H). This reaction produces a helium-4 ion (42He) (like an alpha particle, but of different origin) and a high-energy proton (positively charged hydrogen ion) (11p). The most important potential advantage of this fusion reaction for power production as well as other applications lies in its compatibility with the use of electrostatic fields to control fuel ions and the fusion protons. Protons, as positively charged particles, can be converted directly into electricity, through use of solid-state conversion materials as well as other techniques. Potential conversion efficiencies of 70% may be possible, as there is no need to convert proton energy to heat in order to drive a turbine-powered electrical generator.\nKan blive en af fremtidens energiformer.\nDet var ikke det, spørgsmålet, der blev stillet.\nDu "skære spørgsmål til, så de passer i din blinde verden". ... enhver kan læse det oprindelige spørgsmål og se at du har skåret "kiv-retorikken" fra for at finde belæg for din heksejagt.\nOg svaret er: Manglende incitement-strukturer.\nVi tager den lige en gang:\nDet du hidtil har svaret på er ikke et spørgsmål !\nHvilket du så får til et spørgsmål, som du besvarer - men det er blot en konstatering af, at politikerne nok ikke tager problemet helt så alvorligt, eller at politikerne presses af stærke lobbyer ikke tør tage problemet alvorligt, hvorfor klima-/energidebatten både i og udenfor Danmark er blevet til en farse.\nSpørgsmålet kommer først her !\nDet svarer du først på, når du ikke længere kan komme uden om det.\nVi kunne have været kommet meget længere, hvis de ansvarlige politikere, havde sat handling bag orderne, hverken politikerne i EU eller i Danmark tør gå op mod de stærke lobbyer, der hver gang truer med, at dette eller hint vil få dem til at flytte arbejdspladser og produktion ud til andre lande.\n(3888) Nu begynder krigen også mod brugen af skifergas i kraftværkerne,enden bliver vel,at fremtidens primære energikilde bliver nuklear?\nJeg holder med dig. Jeg sidder og tygger på et svar angående energi, men jeg ved ikke, hvor jeg skal begynde, eller hvor jeg skal ende, fordi det vrimler med vildledende og udokumenterede påstande, som det er vanskeligt at se bort fra.\nDu holdt dig til at svare på spørgsmålet, som var tendentiøst formuleret, og så fik du hug for at afspore emnet. En afsporing, som Boe gerne forvandler til en endnu større afsporing i form af en debat om debatten, og du kan godt regne med, at i en kværuleringskonkurrence med Boe, så er du oppe imod meget stærke odds.\nJeg tror, at jeg melder pas på at svare.\nMen jeg er dog enig i, at politikerne er nogle hyklere, når de med den ene hånd vil standse forbruget af fossilt brændsel samtidigt med, at de med den anden hånd støtter endnu mere udvinding og bilder folk ind, at biomasse er CO2 neutralt.\nI mine øjne er din værste forseelse nok, at du ikke vil erkende, at når alle de fossile lagre er tømt, så har menneskeheden ikke andet til rådighed end de vedvarende energikilder, så vi kan ligeså godt vænne os til det, før vi bliver endnu mere afhængige. Og der er da heller ingen holdbare moralske argumenter for, at det netop er din og min generation, som har særligt hårdt brug for at holde fest og tømme de sidste lagre på fremtidsmenneskets bekostning.\nI mine øjne er din værste forseelse nok, at du ikke vil erkende, at når alle de fossile lagre er tømt, så har menneskeheden ikke andet til rådighed end de vedvarende energikilder\nEt godt eksempel på den blindhed der rammer den enfoldige.\nDet er en from tanke;men meget naivt at tro,at der er industrilande,som tænker på at lade fossile energireserver ligge til fremtidige generationer af ren næstekærlighed.\nI dagens industrisamfund drejer det sig om vækst og velstand samt konsolidering af magtstrukturerne.\nDe til en hver tid dominerende progressive lande,vurderer risikoen og mulighederne for at opnå mere magt og indflydelse,og har i nutiden anslået,at der er mindre risiko ved at bruge fossile brændsler og udlede CO2,på trods af den etablerede videnskabs advarsler,end det er at vælge energiformer som brint og nuklear,uden CO2 emission.\nDerfor vil man sålænge der kan udvindes fossile brændsler anvende disse som primær energi.\nAtmosfærens indhold af CO2 vil derfor fortsat stige,sålænge der anvendes kul,olie og gas,samt træpiller fremstillet af ikke bæredygtigt træ.\nMen jeg tror ikke på de af IPCC fremsatte dommedagsprofetier p.gr. af AGW;jeg mener,at vi med vores viden og teknologi kan mestre og er istand til at imødegå konsekvenserne af en fortsat mindre temperaturstigning og at et varmere klima også vil have sine fordele.\nEt varmere klima vil forøge plantevæksten og afgrøderne i flere geografiske områder,og være til gavn for en større fødevareproduktion.\nSkader som kan forvoldes p.gr. af vandstigninger,kan forbygges og forhindres ved ændringen af anlægs-og bygningskonstruktioner og etablering af dæmninger mm.\nØrkenområder kan gøres frugtbare ved overvanding fra inddampningsanlæg af havvand,samt fra undersøiske ferskvands søer,som under Sahara.\nTendensen til flere og voldsommere storme og orkaner har ikke været stigende i flere år.\nI 15 år er den globale temperatur ikke steget,klimaforskerne kan endnu ikke forklare,hvor varmen er blevet af,nogle forskere mener,at varmen er blevet "suget" ned i dybhavet,en teori som er i strid med de fysiske love og som ikke kan påvises i havstrømmene.\nTemperaturstigningen i havdybderne på 2000 m,skyldes nærmere opstigende bundvarme.\nNogle klimaforskere mener endda,at den globale temperatur p.gr. af Solens aftagende aktivitet,vil være faldende de næste mange år.\nVi kan kun afvente den fremtidige klimaudvikling.\nLænge inden de fossile brændsler er helt opbrugt,vil de næste generationer have udviklet nye stabile energiformer,som erstatning.\nMan vil anvende brint energi og have opdateret kraftværker med fissions kernespaltning,ligeledes vil de første fussions kraftværker være taget i brug.\nPå disse nukleare anlæg vil man også være istand til at fremstille tilstrækkelige mængder af syntetiske brændstoffer til brug i køretøjer,skibe og fly.\nEfterhånden vil den antropogene CO2 emission næsten helt ophøre.\nSå vi behøver bestemt ikke have moralske skrubler over vores nuværende forbrug af vor tids energikilder - fremtidsmenneskene vil sikkert have bedre levevilkår end os.\nDen overoptimistiske sang har jeg hørt på hele mit liv, mens stort set alt med hensyn til bæredygtighed samtidigt er fortsat med at gå den forkerte vej.\nDet vækker minder om München aftalen i nye klæder med slips om klima, miljø og råstofforbrug.\nI stedet for at tage tyren ved hornene i tide, så bliver man ved med at bruge de nemme profitable løsninger og satser på at problemerne nok løser sig selv, eller at andre gør det senere.\nHvis vi sætter en menneskealder til 100 år, så har mennesket eksisteret i ca. 18.000 menneskealdre, men fortsætter udviklingen, så tager det kun ca. 10 at tømme alle de energilagre, som vi kender i dag, og omdanne dem til skadeligt affald. Og det samme gælder for mange andre værdifulde råstoffer.\nOg samtidigt forurener vi som aldrig før.\nJeg synes bestemt ikke, at det er en from tanke at overveje, om det er ansvarlig politik, og hvad der egentlig giver os ret til at gøre det.\nDerimod synes jeg, at man skal være noget af et tankeløst og empatiforladt svin overfor fremtidsmennesket, hvis man ikke drastisk ønsker at ændre kurs.\nDet er ikke personligt ment, det er blot min egen personlige vurdering.\nJeg har også ofte undret mig over, at næsten alle godt kan forstå, at vi ikke må forgælde landet til næste generation. Vi kan ikke være bekendt at børn og børnebørn skal betale vores gæld tilbage.\nMen de færreste synes at tænke særlig meget over, hvor uheldigt og dyrt det kan blive for dem ikke at have olie, skifergas, god muldjord og rent drikkevand, og kan vi bare klare skærene et par generationer endnu, så lader det til, at de fleste ikke synes, at de behøver at bekymre sig længere frem. Men intet er mere forkert med mindre de næste generationer bliver så dygtige, at de kan plukke hår af en skallet, og det tyder intet på, at de bliver. Måske går det endda nærmere den modsatte vej.\nSå vi kan altså godt bare se at få de landvindmøller sat op i en skala, så det svimler, mens vi intensivt arbejder på at opnå bæredygtighed på alle andre fronter også..!\nMan skal ikke sige skovl til en spade, hvis man selv er en møggreb. Men man bør jo have øje for perspektivet, og jeg er heldigvis ikke typen, der nødvendigvis tager det meget alvorligt, hvis en landsbytosse betegner andre som enfoldige.\nFlot du sådan kan give igen, men desværre magtede du (forventeligt?) ikke at finde fejlen og rette fejlen der var årsagen til min kommentar\n(3888) @ Jacob.\nDet er ikke hængehoveder og pessimister,som skal holde hjulene igang og komme med nye ideer og tanker.\nSåfremt der ikke var optimister og idemagere,som var parat til at eksperimentere og udtænke nye løsninger,var vi stadig på et stade som for flere hundrede år siden.\nIndustrisamfundet tog sin begyndelse i 1800tallet,takket være,at man begyndte at bruge kul som energikilde,senere fulgte olie og gas.\nDe lande,som tidligt forstod at bruge kulbrinterne til fremstilling af energi er også de nationer,som idag har den højeste levestandard.\nDe fattige lande kan kun hjælpes til mere vækst og en større levestandard med reducering af dødelighed og fattigdom,når der er rige progressive lande med ressourcer.\nDet er fejlagtigt og naivt at tro,at industrilandene og verdenssamfundet nu vil slå bak og forsøge at klare sig alene med grøn energi uden kulbrinter,såfremt det var tilfældet,ville man jo også lade u-landene i stikken.\nVindenergi,solarstrøm og biogasanlæg er energiformer,som på ingen måde kan erstatte fossil energi.\nVindkraft er ikke stabil og helt afhængig af vindhastighederne.\nVindmøller producerer kun strøm i et relativt smalt vindområde.Ved for lidt vind,bruger møllen strøm og ved for meget blæst bliver møllen standset.\nSolaranlæg har kun en meget lille virkningsgrad.\nDa el-energi kun meget vanskelig kan lagres,er det nødvendigt samtidig at have stationære el-producerende kul-olie-eller gas kraftværker,som konstant er i drift.\nBiogasanlæg er kun et supplement til el-produktion og til fremstilling af gas,som kan anvendes i køretøjer og til opvarmning.\nEt biogasanlæg er udmærket i et mindre isoleret geografisk område,hvor der en nem tilgang til biomasse uden længere transportveje.\nEn verden baseret alene på øko-energi ville blive et fattigt og ustabilt samfund.\nDe næste generationer vil selvfølgelig fortsætte den teknologiske udvikling.\nBrint-,fission og fussion teknologien vil blive videre udviklet til at kunne levere en sikker og stabil energi,som vil være mere fremtidssikker end den nuværende fossil baserede energi.\nDe fremtidige generationer vil være næsten fri for den antropogene CO2 emission og behøver ikke bekymre sig om forurening af drikkevandet p.gr. af boring efter skifergas.\nJeg er sikker på,at vores efterkommere vil have et mindst lige så godt liv som vores generation,og at man til den tid også politisk har fået bedre styr på befolkningstilvæksten i verden og derved hævet levestandarden i de fattige lande.\nSå op med humøret Jacob.\nJeg ville jo også mene at spørgsmålet var yderst tendentiøst formuleret. Men selvom det ikke var, så var svaret det samme - som jeg også skrev ovenfor:\nDer mangler incitament og grunden til at der gør det er obstruktion fra tendensiøse folk der forplumrer fakta.\nOg jeg var godt klar over at Boe var dogmatiker - belært af tidligere erfaringer.\nDerfor gad jeg heller ikke følge op på hans vedholdende vrøvl om hvad spørgsmålet var, der prøvede at ignorere spørgsmålets grundliggende "såfremt,... hvorfor ... så" form.\nRedigeret d. 04-10-2013 22:04\nBoe vrøvlede overhovedet ikke,han forstod sammenhængen i mit spørgsmål i modsætning til dig.\nTil sidst kom du ud,hvor du ikke kunne bunde - efter at Jacob kastede en redningskrans ud til dig,fortsætter du nu i den samme retoriske rille.\nTil sidst kom du ud,hvor du ikke kunne bunde\nEller også manglede jeg bare en banker-hovedet-imod-dørkarmen smiley.\nHvis du virkelig ikke mente et spørgsmål af formen:\n"Såfremt,... hvorfor ... så...?"\n... så skulle du nok have formuleret det anderledes. Det lille ord "så" ville have været komplet overflødig i den sætning Boe citerede som dit spørgsmål, hvis det virkelig var sådan at første del ikke var en del af spørgsmålet.\nPS: Og svaret er i øvrigt stadig det samme - uanset om man formulerer det som mit første svar, eller som det Boe anerkendte som et svar senere. Det er det samme jeg siger.\nRedigeret d. 05-10-2013 12:05\n@ Kjeld Jul\nNu minder du mig om den satire serie, der kører på DR2, hvor børnehåndboldtræneren står og skælder ud over en masse ofte fejlaflæste småproblemer på en grov og ugennemtænkt måde, hvorefter han slutter af med at råbe: "Og husk det nu piger: POSITIV ENERGI..!!"\nSå noget har han da alligevel lært om pædagogik.\nMen det er altså faktuelt forkert, at vindkraft på ingen måde kan erstatte fossilt brændsel. Det er allerede delvist sket i din egen stikkontakt, og du kan umuligt interessere dig særlig meget for energi, hvis du ikke har opdaget det endnu.\nMen ok, en vis indsigt har du dog, når du har fundet ud af, at vindmøller producerer mindre energi i svag vind. Vi er vel her næsten helt oppe på 3. klasse folkeskoleniveau.\nEn lav virkningsgrad betyder ikke nødvendigvis så meget. I den nuværende verden er økonomien ofte mere afgørende for, om en metode kan udvikles og anvendes i større skala.\nVi har en hel tråd om lagring af vindenergi, hvis det har din interesse at blive klogere på emnet frem for at springe til forhastede konklusioner:\nDet ligner i mine øjne igen fordomsfuld modvilje, når du uden valid dokumentation påstår, at der altid skal køre et kulkraftværk i baggrunden, fordi vind og sol aldrig kan give energi nok i sig selv.\nHvor der er vilje til VE, er der vej. Du viser ingen vej, men flakser rundt med overfladiske og fejlagtige lyseslukkerpåstande i en kreds om kernekraft, som du mener vil bringe lykke.\nMen du og mange andre forholder sig ikke til, at vi forbruger energilagre, som ikke vender tilbage, og når de er forbrugt, så er de der ikke mere som en redningsplanke til fremtidsmennesket, som med stor sandsynlighed kommer til at mangle dem langt mere end os.\nDerfor tror jeg ikke, at denne debat er krudtet værd, og jeg vil runde af med at henvise til Klimapolitisk Manifest:\nDet var vist også svar til dig. De brugbare kilder til kernekraft slipper også op.\nDe brugbare kilder til kernekraft slipper også op.\nAngiveligt slipper Uran op noget før Thorium.\nSå hvis det her sagnomspundne Thorium-energi faktisk kan laves økonomisk effektivt, sikkert og med et løst affaldsproblem, som det hævdes, så synes jeg da det skal være mere end velkomment til at bidrage til at forhindre en klimakatastrofe i den overgangsperiode hvor der er nok af det.\nRE: Fremtidens energiformer05-10-2013 16:02\nJakob og Peter\nJeg forstår ikke, at I vedbliver med at afspore debatten i denne tråd, men måske det er, fordi i ikke magter, at sætte jer ind i, hvad andre skriver - når det ikke helt passer ind i jeres eget virkelighedsforståelse.\n"Det største kommunikationsproblem vi har er, at vi ikke lytter for at forstå. Vi lytter for at kunne svare tilbage."\n(1397) Ork Boe... hvis du vidste hvor meget benægter-snak jeg har lyttet til og prøvet at forstå logikken i...\nJeg har faktisk brugt en hel del tid på at prøve at forstå hvad pokker, der motiverede folk til at indtage den position at netop klimatologien som videnskabelig område var helt galt afmarcheret i forhold til virkeligheden.\nJeg mener .... jeg har før diskuteret en hel del med kreationister om deres yndlings-hade-videnskabelige-teori (Evolutionsteorien) og der kunne jeg forstå motivationen. Det tog mig faktisk en hel del tid at erkende at det ikke kun er religiøs ideologi, der kan drive folk til at benægte en hel videnskabelig teori, men også politisk ideologi. Men efterhånden må jeg jo erkende at det faktisk er tilfældet - og det bekræftes jo bl.a. af at jeg prakttisk taget ikke har mødt en eneste benægter af teorien om menneskeskabt global opvarmning, der ikke (hvis vedkommende blot blev tilstrækkelig ophidset) begyndte at fable om socialister, skatter og statens indblanding. - uanset hvor objektivt saglige de så startede med at forsøge at give indtryk af at de var.\nSå jeg har faktisk lyttet til og sat mig en hel del ind i hvad andre skriver.\nRE: Uden for trådens emne05-10-2013 17:34\nOrk Boe... hvis du vidste hvor meget benægter-snak jeg har lyttet til og prøvet at forstå logikken i...\nEndnu en gang demostrerer du din manglende evne / lyst til at holde dig til trådens enme - om en debattør er pro eller anti menneskeskabt klimaforandringer er ikke emnet for tråden. Og jeg tror da gerne, at du forsøger, at sætte dig ind i andres virkelighed - den virkelighed, som deres ideer, holdinger mv. er formet af, men desværre fornemmer jeg en slet skjult overbærenhed i dine svar - der kan tolkes som om, at du mener, at du er højt hævet over alle andre, og at dem, der ikke bare giver dig ret, så du helst holdt op med at skrive indlæg og ellers blot hold kæft.\nJeg prøver også at forstå din logik - men jeg må nok erkende, at jeg ikke deler din tillid til, at blot mange nok gentager det samme og bakker hinanden op i, at klimaforandringerne hovedsaglig skyldes menneskelig aktivitet - at det så er en uomtvistelig sandhed, og det så fremstår som ufejlbarlig videnskab - og derfor skal politikerne tilpasse klima-, energi- miljøpolitikken mv., så menneskerne kan modvirke disse forandringer.\nPeter - hvor mange politikere mener du, der har opfattet, at CO2 i blandt andet IPCC's rapporter ikke blot er CO2, men indeholder alle andre drivhusgasser omregnet til CO2 ?\nPeter - hvor mange politikere mener du, der tror, at alle former for udledning af drivhusgasser kan modvirkes ved samme politiske tiltag ?\nMen trådens enme er stadig fremtidens energiform - og for at debattere fremtidens energiform(er) behøver man ikke at have taget stilling til, om der er tale om menneskeskabte klimaforandringer. Til den debat er der oprettet mange andre debattråde.\nSå Peter - hvad mener du, der vil være den bærende energiform om 10, 15, 20, 25, 30 eller flere år eller meget længere ude i fremtiden ?\nOg mener du - Peter - at politikerne gør nok for at fremme fremtidens energiformer ?\n....og at dem, der ikke bare giver dig ret, så du helst holdt op med at skrive indlæg og ellers blot hold kæft.\nNæe... men hvis de vil have mig til at tage dem seriøst, så må de afstå fra tendensiøst formulerede spørgsmål.\nDet ved jeg ikke. Jeg må indrømme at jeg heller ikke anser det for særlig relevant, for CO2 udgør et betydeligt længerevarende og i omfang større problem end de andre, - og metan bliver alligevel af sig selv til CO2 i atmosfæren. Hvis vi ikke løser CO2-problemet løser vi intet.\nAner det ikke. Er det vigtigt at jeg ved det? Jeg har svært ved at se det skulle være tilfældet.\nAt det skulle have nogen som helst betydning om jeg kendte svaret på det spørgsmål ville jo som minimum kræve at det var forkert at CO2 var den altoverskyggende del af problemet og at vi ikke løste problem uden at løse CO2-problemet.\nDine spørgsmålet virker for mig som endnu mere tråds-afsporing end det du beskyldte mig for.\nSå lad være med at formuler tendensiøse spørgsmål.\nJeg ved ikke noget - jeg håber ... og jeg håber på at det ikke bliver besluttet via en masse ineffektive planøkonomiske skridt med 117. forskellige mere eller mindre fejlslagne støtte-ordninger, men med en provenu-neutral fee-n-dividend afgift på fossilt kulstof, så det bliver markedet, der finder den rette løsning istedet for at politikerne skal gætte sig til den efter hvad deres fantasier ligenu synes kunne være smart.\nNej. Og det har jeg også sagt talrige gange.\nDe nuværende løsninger som CO2-kvoter og regeringen klima-katalog løser intet.\nJeg har jo sagt hvad jeg mener, der skal til. Det kan ikke komme bag på dig.\nRedigeret d. 05-10-2013 17:52\nDe tal holder ikke for en nærmere kontrol.\nFor uran gælder det, at der udnyttes 1% af natururanet, der kun indeholder 0.7% af det spaltelige U-235, altså mere end 100% udnyttelse! Det skyldes at der også spaltes plutonium, der er dannet ud fra U-238.\nUran-238 er en ressource, der på længere sigt kan anvendes, det er et spørgsmål om pris. Der er rigeligt med uran til flere tusind års drift, idet man kan udvinde uran fra havvand, der findes i 1000-1500 gange mere end der findes af uran i land.\nDer er forsøg i gang med at bruge smeltet salt som kølemiddel - MSR-reaktorer. Her kan man kontinuert skifte brændsel og udvinde affaldet.\nThorium skal nok komme, men teknikken er ikke på plads - og prisen pr. kWh kendes ikke.\nIndledningsvis vil jeg gerne udtrykke et tillykke med din varmeinstallation;men istedet for selv at bøvle med sådan en rørføring med pumpe og ventiler,skulle du have fået en førsteårs vvs lærling til at udføre projektet,så havde du helt undgået disse begynderfejl.\nTror du virkelig i ramme alvor,at vindmøllestrøm på verdensplan eller i Danmark vil være en fuldgyldig erstatning for fossilenergi eller for nuklearenergi?\nJeg har været i energisektoren i mange år og har været beskæftiget med projektering og udførelse af energi produktionsanlæg i et bredt spekter,spændende fra projektering af a-kraftværker i Tyskland til udvikling og opførelse af nogle af de første kraft-varme biogas anlæg i Danmark.\nIdag er jeg i løbende kontakt med personer,som beskæftiger sig med energiproduktion,det gælder både på vind-og fossilbasis og jeg ved at opgaven med at styre el-produktionen fra vindmøller er meget kompleks og problemet med lagringen af el.energien er,at lagringsmetoderne enten bliver for dyre at etablere eller at de har et stort energitab,desuden konventerer flere af de udtænkte metoder el-energien til varmeenergi,som ikke kan ledes tilbage i elnettet.\nHvis du havde sat dig ind i el-produktions problematikken,ville du ikke stille et så fjollet spørgsmål om det var nødvendigt med et stationært kraftværk, som back up for vindmølle el - selvfølgelig fordi vindmøllestrøm ikke er så sikker og stabil,som fra f.eks. et kulkraftværk.\nSelvom man i Tyskland har installeret mange vindkraftanlæg,fortsætter man med bygningen af nye kulkraftværker,i år er der taget flere nye kulkraftværker i brug end i mange af de tidligere år,det gælder både til fyring med stenkul og brunkul.\nFor de næste år er der planlagt nye kulkraftværker og industrien i Tyskland udtaler,at de i de næste mange år ikke vil give afkald på kulkraftværkerne,en af årsagerne er også,at stenkul er den billigste energibærer.\nDet gælder også en meget stor virksomhed,som eksperimenterer med lagring af vindenergi i brintform,efter behov og vindproduktion vil man tilsætte brinten til forbrændingen i deres kulkraftværk.\nI Tyskland fordeler produktionen af bruttostrøm sig således: kulkraft ca.43%,A-kraft ca. 18% og gas ca. 14%.\nI Tyskland findes der ca. 130 kulkraftværker og antallet er stigende.\nOvennnævte situation og energibetragtning er den samme i alle industrilande,hovedparten af kraftværkerne er fossildrevne,i øst Europa fyrer mange med brunkul,i Rusland er de primært gasfyrede,i Kina bliver der koblet et nyt kulkraftværk på nettet hver anden uge,i USA bliver kulkraftværkerne omstillet til fyring med skifergas og i Australien bruger man hovedsageligt stenkul.\nSelvom der overalt i industrinationerne bliver opstillet mange vindmøller,ønsker man ikke at give afkald på de sikre og konventionelle kraftværker.\nSom erstatning for fossilenergi er det nødvendigt at nytænke anvendelsen af nuklear energi.\nBrændstoffet kan være uran 238 eller thorium,både uran og thorum findes i store mængder,man har anslået, at der er thorium til mere en 1000 års globalt forbrug.\nHelios har i denne tråd allerede givet en udmærket beskrivelse af mulighederne.\nVi ved,at de fossile energiforekomster svinder og at de næste generationer har brug for nye energiformer,som fuldgyldig erstatning,derfor håber jeg,at politikerne snart vågner op og bevilger kapital til den fortsatte forskning og videreudvikling i brint- og nuklearteknologien,så vi om få år kan få opført de første fuldskala forsøgsanlæg - det skylder vi vores efterkommere.\nFor nuværende fokuserer de fleste politikere næsten udelukkende på øko-energi.\nRE: Fremtidens energiform07-10-2013 17:58\nInteressant - en ivrig debattør i en debat, han selv medgiver ikke at vide noget om, kommer helt sikret med indlæg, som andre kan lære og forholde sig til - hhhhhhhmmmm\nOk - politikerne gør ikke nok, eller det de gør virker ikke - er svaret en ændring af regulering af klimaskadelige stoffer i form af afgifter på en ny eller anderledes måde ?\nHva', ska' du nu også være fræk..?\nDesværre har du nok delvist ret, men kun delvist, og jeg vil ikke gå nærmere ind i det, fordi du henviser til en anden tråd, som er denne mindre vedkommende.\nJeg skulle jo nødigt med rette kunne beskyldes for at medvirke til en afsporing af emnet.\nMen bortset fra det, så vil jeg gerne takke for, at du har strammet ballerne i dit sidste indlæg, som i mine øjne er noget mere objektivt og faktuelt end de foregående.\nIkke på verdensplan, men i Danmark mener jeg, at vi på få år kan komme meget tæt på.\nOg jeg mener nok også godt, at vi kan nøjes med lidt mindre, uden samfundet behøver at bryde totalt sammen af den grund.\nJeg går ud fra, at du ikke medregner solenergi eller jordvarme i udtrykket "nuklearenergi".\nHvis du havde sat dig ind i el-produktions problematikken,ville du ikke stille et så fjollet spørgsmål om det var nødvendigt med et stationært kraftværk, som back up for vindmølle el\nJeg må nok bede dig citere mit spørgsmål, for jeg kan ikke selv finde det.\nOg det er faktuelt forkert.\nHar vi tilstrækkeligt mange vindmøller, så kan de i en blæsende periode sagtens dække hele Danmarks strømforbrug, og med en stor overkapacitet vil vi også kunne dække behovet, selvom det ikke blæser optimalt.\nDet er heller ikke en pind vanskeligt at lagre EL-energi. Det er bare ikke særlig billigt, og som du påpeger det, er der også en del energitab ved de fleste metoder.\nDerfor mener jeg, at vi i nogle år i overgangsfasen, mens vi forsker intensivt videre i energilagring, bør indstille os på en mere fleksibel produktion i de energikrævende virksomheder. Sådan som jeg f.eks. har beskrevet det i tråden om lagring af vindenergi.\nJeg respekterer mange år i energisektoren, men du erkender nok også, at hvis vi skal svinge vores VE kapacitet langt op over alle andre landes niveau, så er det næppe tilstrækkeligt at se på, hvordan de gør alle andre steder. Vi skal mere ud af boxen, om jeg så må sige.\nMen når du nu er så erfaren med hensyn til energibetragtninger, så vil det være super, hvis du kan bidrage med et kvalificeret svar på spørgsmålene i dette indlæg:


Farnese vil sætte deres præg på Flandern ... | Feltet.dk\nFarnese vil sætte deres præg på Flandern Rundt\n18. januar 2012 21:06Foto: Ltdl.com.my\nFarnese Vini - Selle Italia takker arrangøren af Flandern Rundt for invitationen til den belgiske klassiker, hvor holdet er opsat på at gøre det godt og sætte deres præg på løbet.\nForleden blev det offentliggjort hvilke hold der deltager i Flandern Rundt 2012. Et af de hold, der fik en invitation var det italienske hold Farnese Vini – Selle Italia. Holdet har mistet Giovanni Visconti til Movistar, men deres nye stjerne Filippo Pozzato har uden tvivl været den største årsag til at holdet fik en invitation til brostensklassikeren.\n”Vi vil sætte vores præg, og med Pozzato og Oscar Gatto vil vi have vores at skulle have sagt. Holdet vokser og vores talenter vokser, og det øger kvaliteten og populariteten i de løb, som vi deltager i. Vi er meget glade for at have modtaget invitationen til Flandern Rundt. Vi vil takke arrangøren, som har givet os muligheden for at være til start. Vi vil køre løbet på vores måde, og er opsatte på at gøre det godt,” lyder det fra manager Angelo Citracca.\nHoldet har ellers hovedsageligt satset på de italienske løb, og specielt de store løb arrangeret af RCS Sport. Men invitation til Flandern Rundt samt tilgangen af Pozzato giver flere muligheder. ”Vi kan bevise at vi ikke kun er egnet til store RCS-løb, men også til klassikerne – løbene som har skabt historien i international cykelsport.”\nFilippo Pozzatos bedste placering i Flandern Rundt er en femteplads tilbage i 2009, en enkelt placering foran danske Matti Breschel.\nAlaphilippe om skade: Kan ikke spurte


Læringsplatform - itslearning | Fire måder til at optimere undervisningen med mobil læring\nitslearning Mobile First fra itslearning USA på Vimeo.\nUnderviserens rolle er i forandring. Underviserne skal håndtere ny teknologi og de muligheder, den byder på, og måden den udvider læreprocessen på. Her er en række områder, hvor mobil læring ændrer vores læreproces:\nKollaborativ læring opstår, når to eller flere individer lærer sammen. Det kan omfatte gruppeprojekter, diskussioner, peer-reflektion etc. Denne type læring giver eleverne mulighed for at tage styring og underviserne mulighed for at træde til side og blive læringsfacilitorer.\nMobil læring øger samarbejdet gennem anvendelse af sociale netværk og værktøjer som Google Drive, Dropbox og mobile apps. Vi kan nu arbejde med mennesker både synkront (samtidigt) og asynkront (på forskellige tidspunkter) – det vil sige lige, når vi ønsker det!\nElever og undervisere verden over kan kommunikere med hinanden via Google Hangouts og Mystery Skype sessions. Mobil læring giver os mulighed for at oprette onlinegrupper, hvor vi kan udvikle os sammen og udveksle viden.\nMobil læring er med til at transformere undervisningslokalet fra lærercentreret til elevcentreret. Istedet for traditionelle forelæsninger og lærerbaseret undervisning kan eleverne nu deltage mere aktivt i læringsoplevelsen. Det giver dem en følelse af ejerskab og gør dem mere motiverede for at lære.\nMobil læring giver eleverne mulighed for at undersøge emner på internettet, anvende lærings-apps, kommunikere og blive problemløsere. Internettet giver eleverne frihed til at vælge deres egen vej. Lærerne bliver vejledere.\nHver elev har forskellige behov, mål og motivationsfaktorer. Det er vigtigt for læreren at forsøge at møde den enkelte elevs individuelle behov. Mobil læring gør dette lettere.\nDet giver eleverne adgang til flere indholdskilder og tilbyder dem et væld af måder at demonstrere deres læring på: på skrift, via podcasts, videoer, grafer, interaktive sider eller ved hjælp af et antal web 2.0-værktøjer.\nGamificering er anvendelse af spilrelateret tankegang og mekanik til at inspirere eleverne til at engagere sig i læreprocessen. I sin rapport om undervisningsrelaterede spil angiver Don Menn: "Studerende husker kun 10 % af, hvad de læser, og 20 % af, hvad de hører. Hvis en mundtlig præsentation ledsages af visuelle elementer, stiger tallet til 30 %, og hvis de ser en person udføre en handling, mens de forklarer den, stiger det til 50 %. Men eleverne husker 90 %, hvis de selv udfører opgaven, også selvom det kun er en simulering."\nGamificering er en effektiv metode til at hjælpe eleverne med at fastholde informationer ved at give dem lydmæssige og visuelle stimulanser. Det kan give en oplevelse, som er fintunet til den enkelte elev og samtidig give feedback, som giver mulighed for udviklingsrelateret evaluering. Det er let også at inkorporere sociale elementer. Mobil læring giver dig mulighed for at inkorporere gamificering i undervisningen og gøre læringen mere engagerende, underholdende og sjov. (Se infografik nedenfor.)


Hvad er minimumsprisen for en billet fra Roma Tiburtina til Terni?\nMinimumsprisen for en togbillet fra Roma Tiburtina til Terni er € 7.90. At købe togbilletter fra Roma Tiburtina til Terni til den laveste pris om det er muligt, anbefaler vi at du booker dine billetter så tidligt som muligt. Billetter sælges normalt 3 måneder i forvejen, men i nogle sjældne tilfælde kan dette være op til 6 måneder. For mere præcise oplysninger om, hvornår du kan bestille dine billetter eller om der er nogen salgskampagne salg, klik på her.\nHvor lang tid tager det at rejse fra Roma Tiburtina til Terni med tog?\nDen gennemsnitlige rejsetid mellem Roma Tiburtina og Terni er 1 time and 0 minutter og den hurtigste rejsetid er 44 minutter. På en gennemsnitlig hverdag er der 21 tog pr. dag, der rejser fra Roma Tiburtina til Terni. Det rejsetiden kan være længere i weekender og helligdage; Brug vores rejseplanlægger på denne side at søge efter en bestemt rejsedato.\nHvornår er det første og sidste tog fra dagen fra Roma Tiburtina til Terni?\nDet første tog fra Roma Tiburtina til Terni afgår på 05:55. Det sidste tog fra Roma Tiburtina til Terni afgår fra 22:49. Tog det afrejse i de tidlige morgentimer eller meget sent aften kan være sovende tjenester. Alternativt kan nogle populære ruter løbe gennem hele natten med en reduceret frekvens. Der kan også være mindre ydelser i weekender og helligdage; brug vores rejseplanlægger til dette side for at søge efter en bestemt rejsedato.\nEr der direkte togtjenester mellem Roma Tiburtina og Terni?\nJa, det er muligt at rejse fra Roma Tiburtina til Terni udennødt til at skifte tog. Der er 18 tog direkte fra Roma Tiburtina til Terni. Selvom der kan være færre direkte tjenester tilgængelige afhængigt af din nøjagtig afrejsedato.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Roma Tiburtina til Terni for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 13.12.2018. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 12.09.2018 til rejser på 16.09.2018 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


Meny julekalender - Vind lækre præmier hver dag i Meny julekalenderen\nForside » Meny julekalender\nMeny julekalender – Vind 10.000 kr. til Meny\nVind lækre præmier med MENY. Quiz med hver dag mellem 1. og 24. december. Hvis du svare rigtig deltager du i dagens konkurrence. Den samlede præmieværdi er 50.000 kr. fordelt på hele 76 præmier. Tip: Tilmelder du dig før d. 1. december, er du med i lodtrækningen om 10 gavekort a 500 kr.\nSådan deltager du i Menys julekalender\nHver dag mellem 1. og 24. december, findes en quiz bag en af kalenderens låger i Meny julekalender. Alle, der svarer rigtigt på dagens spørgsmål inden kl. 24.00 samme dag, er med i lodtrækningen om præmie den dag. Der udloddes i alt 76 præmier fra den 1.-24. december. Præmierne er en kombination af varer og gavekort. Præmierne kan ikke ombyttes til kontanter eller andre produkter.\nAlle deltagere modtager dagligt en mail med et link til besvarelse af den pågældende dags spørgsmål. Hver gang du svarer rigtig på et spørgsmål, modtager du desuden et ekstra lod i konkurrencens hovedlodtrækning. Hvis du glemmer at besvare et dagligt spørgsmål på dagen, kan du svare på “gamle” spørgsmål frem til 24. december og stadig modtage ekstra lodder til hovedtrækningen.\nDen 28. december udtrækker Meny vinderen af hovedpræmien på et kæmpe gavekort til Meny på hele 10.000kr.\nDet er gratis at deltage Meny’s julekalender. Deltagelse i konkurrencen kræver, at du har en gyldig e-mailadresse. Det er kun tilladt, at tilmelde sig julekalenderen én gang. Forsøg på snyd medfører udelukkelse.\nEkstra vinderchance i julekalender fra Meny\nUndervejs i konkurrencen får du mulighed for at besvare nogle få spørgsmål om dig selv, da Meny gerne vil lære deltagerne bedre at kende.\nAlle, der besvarer dette korte spørgeskema inden 24. december, modtager 10 ekstra lodder i hovedlodtrækningen (gavekort på 10.000 kr. til butikken).\nHvor længe varer julekalender fra Meny ?\nKonkurrenceperioden for at deltage i julekalender fra Meny er til og med 24. december. Tilmelder du dig før d. 1. december, er du med i lodtrækningen om 10 gavekort a 500 kr.\nQ8 konkurrence – Vind 1000 liter fyringsolie\nQ8 konkurrence - Vind 1000 liter fyringsolie\ni 24 dage\nHer får man en god service ,fin slagterafdeling og fin delikatesse.\nAnne Bondegaard says:\nHvorfor kan jeg ikke melde mig til Menys julekalender når jeg trykker på tilmelding får jeg en kalender fra Volkswagen ??????\nTak for din besked, vi kigger på hvad der er galt med linket.\nNår jeg trykker på linket til menys julekalender, kommer man ind på noget Volkswagen. Har det noget med meny at gøre?? For der står ikke umiddelbart noget om det…\nHej Christel, tak for din besked. De to konkurrencer har intet med hinanden at gøre. Meny konkurrencen er slut for tilmeldinger inden 1. december, så jeg har nu fjernet linket til den julekalender. mvh Jens\nTenna Eriksen says:\nFra den 1 december til den 24 december


Skuffelse for Skive | Berlingske Business\nSkuffelse for Skive\nTræ- og møbelindustrien må nu drosle lidt ned på sine forventninger til "Udviklingscenter for Møbler\nog Træ" i Skive.\nI hvert fald bliver økonomien en helt anden end oprindeligt forventet. Centret var af den\ntidligere regering stillet i udsigt, at det ville modtage otte mio. kr. årligt i fire år fra Videnskabsministeriet.\nsamlede beløb bliver på under det halve. Det oplyser centrets formand, amtsborgmester Bent Hansen, Viborg amt.\nhar allerede modtaget de første otte mio. kr., men der bliver kun syv mio., kr. yderligere til initiativet.\n- Vi har kun\nfået beskeden mundtligt af en fuldmægtig, men har indstillet os på, at sådan bliver det, siger Bent Hansen,\nsom ikke lægger skjul på, at han er godt og grundigt skuffet over afgørelsen. Vi havde jo håbet på, den\nnye regering havde følt sig forpligtet af den tidligere regerings tilsagn til os, men sådan skulle det ikke være,\nog vi må nu arbejde videre ud fra de nye forudsætninger, siger han.


En Meget Lettet Mette | Mettesforandring | mettesforandring En Meget Lettet Mette – mettesforandring\nJeg er IKKE Perfekt MEN jeg gør mit bedste!\nHalløj På Bloggen :) Så bankede Torsdagen da liiiige på døren. Yes så blev det tid til at skri\nSå blev det Fredag og Weekend.\nDen sidste par dage er der virkelig sat ord på mine tanker og følelser her på Bloggen og hvor er det altså rart at kunne få dem UD.\nFør jeg flyttede hjemmefra holdte jeg som sagt mange ting inde og jeg græd tit mig selv i søvne da jeg ikke rigtig havde nogle at snakke med.\nDa jeg som 19 årig fik min egen lejlighed og jeg skulle flyttede hjemme var virkelig IKKE sjovt da jeg havde det MEGET svært da familien var blevet splittet efter mine forældres skilsmisse og jeg blev skubbet til side.\nJeg lukkede mig meget inde i mig selv og det endte med at jeg gik TOTALT ned med flaget og jeg lå i min seng HELE dagen og jeg sov og sov.\nIngen opdagede at jeg faktisk havde det RIGTIG Skidt.\nHver gang jeg har prøvet at få nogle nye veninder så falder de som regel fra hvis jeg får en lille nedtur (som jeg desværre får i ny og næ) også selvom det IKKE er noget jeg selv kan gøre for.\nSå hellere undvære og være alene selvom det er hårdt at tænke sådan men jeg er træt af og blive svigtet.\nJeg har nogle Rigtig søde veninder som også har sit at se til MEN jeg ved at de er der når jeg har brug for dem uanset hvad.\nJeg er til tider en Meget Usikker pige og jeg er rigtig bange for hvad andre folk tænker om mig og det er virkelig IKKE sjovt at have det sådan da jeg er bange for at fejle.\nMen det skal nok blive bedre med tiden da jeg virkelig arbejder med mig selv så det IKKE rammer mig som det gør nu.\nJeg deler Rigtig mange billeder og videoer og det gør jeg fordi at jeg er PISSE STOLT af det som jeg gør og fordi jeg kan fortsætte hvilket jeg ALDRIG NOGENSINDE har kunne gøre før.\nDet her med at føle sig lækker har jeg ALDRIG kunne og det med billeder ja der gemte jeg mig for jeg skulle ikke med på billeder hvor jeg i dag tager billeder og laver videoer som jeg både deler på Facebook, Snapchat og Instagram.\nOG så er det jo bare SKØNT at kunne vise hvor Glad og STOLT jeg er med min forandring.\nDer findes IKKE noget bedre når folk kommentere det som jeg deler for der er IKKE noget bedre end at få ROS og det er netop fordi jeg stort set ALDRIG rigtig har fået det ros og skal jeg være helt ærlig så nyder alle da at få et skulderklap når man gør noget godt.\nWow hvor var det dog skønt at kunne få de her tanker/følelser ud.\nFor at snakke om noget andet så står den i morgen på en LANG og god gå tur da vi skal besøge Min svigerinde, Svoger og Nevø.\nHer fra hvor vi bor og ud til dem der er ca 10-11 km MEN vi skal IKKE kun gå derud vi skal sørme også gå hjem igen.\nSå i morgen tager vi lige en Kerteminde gå tur (22 km) Dog lige med et par timers pause.\nNå men nu vil jeg smække benene op og slappe lidt af inden det er senge tid og glæde mig til i morgen med besøg og de gode km.\nTusind tak fordi du læste med på Bloggen i dag 🙂\nHalløj På Bloggen :) Så bankede Torsdagen da liiiige på døren. Yes så blev det tid til at skrive lidt på Bloggen igen. Mit sidste Blog indlæg blev …


Haveglæden spirer endelig frem - Haveekspert.dk v Jesper Carl Corfitzen\nHaveglæden spirer endelig frem\nSkrevet af haveekspert d. marts 17, 2019 . Uploaded i Træer & Buske.\nEndelig kan vi lægge kulden bag os.\nForåret har været længe undervejs igen i år, så vi er endt med, at opgaverne står i kø, og havestressen har næsten ramt os, før havesæsonen overhovedet er kommet igang.\nI min egen have har arbejdet ladet vente på sig, men nu kan jeg endelig komme i gang for alvor, og der er meget, der skal gøres.\nGræskanter skal stikkes, og staudebede skal peppes op for visne, triste og slidte staudetoppe, der skal klippes ned.\nEnkelte buske og træer skal beskæres her i sidste øjeblik før det kommende udspring. Så frem med haveredskaberne, og tjek sakse efter, om de bør udskiftes, ellers rengør dem, og så er det ellers fuld fart frem med havehandskerne.\nMåske du mangler et par nye redskaber i skuret, så kan du finde inspiration her:\nStauderne får en ny start\nStauder visner for de flestes vedkommende allerede i efteråret med den første nattefrost, mens ganske få formår at stå dejligt vintergrønne.\nAndre har stået smukke med deres vinterstande i rimfrosten bragt glæder i en ellers mørk tid. Men selv de er trætte i deres slidte dragt. Så en kyndig overhaling med en god beskærsaks skal de have, så de kan få en ny start og snarlig pragt. Er jorden ikke for våd, så plejer jeg i samme moment at luge for ukrudt, således ser bedene allerede fine og spitze ud. Det vidner om forårets komme.\nBedende får en omgang jordforbedring\nJeg tror egentligt de færreste haveejere gør noget særligt for deres havejord. For jord er vel jord! Eller er den? Nej, det er den ikke, og rigtig mange planter foretrækker en eller anden form jordtype for at vokse ordentligt.\nFå planter trives fx godt i en stiv kompakt jordtype, og sådan en jordtype har jeg som udgangspunkt i min have.\nDerfor har jeg også fra dag et lagt en stor indsats i at få jordforbedret forskellige steder, så den givne jord passer til de planter, der skal trives der.\nFx er mine staudebede blevet forbedret med vaskegrus, så jorden lettes. Stauder bryder sig nemlig ikke om en stiv, kompakt jord. Specielt i vores våde efterår og vinter døjer de fleste stauder med den kolde tunge jord, og ofte vil du opleve, at de går til.\nHer om foråret får fx løgplænen og skovbundsbedene en gang ekstra kompost så planter får fornyet næring og jorden holdes let og humusrig i de øverste lag. Det ganske enkelt nødvendig at efterligne skovbundens løse humusrige jordstruktur, hvis de små skovbundsstauder og løgvækster skal trives og blomstre. Jeg bruger enten kompost hentet på genbrugsstationen eller Champost-jordforbedring købt i sække som er nemme lige at udlægge i tyndt lag på et par centimeter omkring planterne. Planterne elsker det.\nTræer og buske får også et lag jordforbedring og specielt mine magnolier er vilde med en vitamin indsprøjtning, og det holder væksten godt i gang og giver dejlige grønne blade sommeren igennem.\nBlomsterglæde må der til\nKrukkerne hos mig er generelt sjældent kedelige og tomme. Der findes planter til krukker, som tager sig godt ud på forskellige tider af året, og jeg udskifter krukkerne i løbet af sæsonerne.\nMen jorden skal peppes op inden omplantning. Det vigtigt for planternes trivsel, at der kommer lidt frisk krukkemuld i her om foråret, inden jeg genplantes med hornvioler og påskeklokker, som er dejlige tidlige forårsplanter, og som tåler de til stadigt kølige nattetemperaturer.\nHerfra vandes der hver anden gang med en flydende Hornum-gødning med mikronæring. Så trives planterne og kvitterer med blomst og lækkert løv.\nPlantetid og beskæring\nEfteråret er faktisk den allerbedste plantetid, men jeg ved per definition, at langt de fleste vælger at plante om foråret. Det gælder egentligt også mig selv.\nMen efterfølgende vanding i alle tørre perioder er derfor også ekstra nødvendig. Kaster du dig ud i plantning af fx buske så husk lige at lave et ordentligt plantehul af fornuftig størrelse og vand efterfølgende.\nHer om foråret beskærer jeg egentligt mindst muligt. Kun mine hvide korneller med deres højlakrøde grene og så roser og hortensier beskæres. Kornellerne fordi de ikke skal blive for store og mest af alt for, at de skal bevare deres lakrøde grene, som ellers vil miste farven i takt med grenene ældes og ja roser or hortensier for at fjerne døde visne grene efter vinteren og få lidt form og struktur på dem, inden de skal vokse sig store og smukke.\nGræsplænen skal grønnes\nGræsplænen er nærmest religion for mange. Der gødes og kastes mange penge efter de kære plæner. Men ikke hos mig. Jeg holder mig til de vigtigeste og meste basale indsatser, og med den indsats får jeg altid en fin grøn plæne.\nGræsplænen peppes op, når temperaturerne nærmer sig de 10 grader, og den tørrer op. Så river jeg den grundigt og plænelufter den ved at stikke huller med kompostgreb og ved at bruge min plænelufter-rive.\nDernæst udrettes skader, og der tilføres topdress, inden der plet-sås, og så får den lidt ureakvælstof-gødning. Nej, ingen kalk og ingen NPK i første omgang for græsset skal basalt set mest af alt bruge ren kvælstof for at grønnes. Og så sparer jeg masser af penge, som kan bruges på planter istedet.\nSnart er haven igen toptunet og klar til en ny sæson, og jeg kan for en stund slappe af og nyde planternes komme og blomsternes fremspirring.\nForåret er og bliver min yndlingstid i havekalenderåret. For det føles altid som en ny start med fornyet energi.


Cort har brækket lillefingeren - TV 2\nCort har brækket lillefingeren\n9. jul. 2019, 17:22 Opd. 9. jul. 2019, 18:31\nTOUR19: Styrt i begge sider af feltet\nTOUR19: Se afslutningen på 4. etape\nRonni Burkal NielsenInterview: Søren Reedtz og Kasper Højstrup Nielsen\nMagnus Cort styrtede undervejs på fjerde etape og en røntgenundersøgelse viser, at han har brækket sin lillefinger.\nUheldet forfølger danskerne i dette års Tour de France.\nPå fjerde etape røg den tredje dansker i asfalten. Denne gang var det Astanas Magnus Cort, som styrtede undervejs på etapen.\nItaliener har undskyldt til Fuglsang efter styrt: - Jeg er ked af det\nEfter etapen var Cort igennem en røntgenundersøgelse, som viste en brækket venstre lillefinger.\n- Det er ikke så behageligt. Nu kørte jeg de sidste 100 kilometer mere eller mindre med det. Jeg kan forhåbentlig få tapet det lidt bedre op, end jeg fik det ved lægebilen undervejs. Så håber jeg også, at det bliver bedre dag for dag.\nLå i en ubehagelig situation\nStyrtet skete med 117 kilometer tilbage af etapen. På en helt åben landevejsstrækning sad Cort på hjul af Fuglsang, som nåede at redde sig. Det gjorde Cort ikke.\n- Det var egentlig ikke et særlig stressfuldt moment. Der var to, der kørte ind i hinanden, og jeg nåede ikke at bremse. Jeg nåede næsten at bremse, for jeg havde ikke nogen rigtige hudafskrabninger. Men jeg lægger mig lige ned og får åbenbart lige vredet lillefingeren rundt på en måde.\n- Jeg lå i en ubehagelig position viklet ind imellem nogle cykler, men da jeg kom op, var det fint nok. Men bagefter kunne jeg godt mærke, at hånden gjorde ondt.\nMagnus Cort havde et sår fra sit styrt på venstre arm. Det var venstre lillefinger, som kom slemt til skade i spurten. Foto: TV 2 SPORT\nEr du fortrøstningsfuld?\n- Ja, det er jeg. Men det er da altid irriterende. Det, der var sværest, var at sidde og bremse, og det er jo meget vigtigt i forhold til positionskampen.\n'Dødssygt for ham'\nAnders Lund, som er dansk landstræner, og ekspert for TV 2 SPORT under Tour de France, fremhæver, at Cort formåede at komme hjem sammen med resten af feltet.\n- Det er positivt, at han holder sig i feltet. Så han har det stadig i sig og slipper ikke med de ryttere, som trods alt slap. Det er dødssygt for ham, at skal ned i sådan et åndssvagt styrt, fortæller den tidligere rytter.\nMagnus Cort kommer ud fra røntgenundersøgelsen. Foto: TV 2 SPORT\nDe næste mange dage kan dog blive hårde for Cort, når han skal sidde på cyklen med en brækket lillefinger. Det fortæller Lars Michaelsen, som er sportsdirektør hos Astana.\n- Det kommer til at kunne mærkes, hvis han skal hive i bremsen og skifte gear eller om i ryglommerne. Man bruger hænderne hele tiden, selvom det er benene, man cykler med, fortæller Michaelsen.\nPå første etape var det Jakob Fuglsang, der styrtede og fik et alvorligt slag i sit højre knæ, og på tredje etape slog Kasper Asgreen sig alvorligt, da han kørte ind i en vejhelle.\nFjerde etape blev vundet af Elia Viviani.\nDet endte som forventet i en massespurt, hvor Elia Viviani var den hurtigste af de hurtige. Video: TV 2 SPORT\nAsgreen frygtede, han måtte udgå af Tour de France


Skovbrug | UddannelsesGuiden\nForside / Job og karriere / Brancher / Landbrug, skovbrug og fiskeri / Skovbrug\nSkovbrug er et meget lille erhverv, der beskæftiger ganske få mennesker og en del maskiner.\nSkovbrug omfatter produktion af tømmer og andet vildtvoksende. Desuden laves produkter som brænde, trækul, træflis og træ til papirfremstilling mv. Disse aktiviteter foregår i både naturlige og beplantede skove.\nSkovbruget dyrker træer på rod (beplantning, genplantning, omplantning, udtynding og bevarelse af skove og træbevoksninger). Desuden dyrker man træ til papirfremstilling og træ til brænde samt drift af forstplanteskoler.\nSkovbrug er langstrakt arbejde. Der kan gå mellem 50 og 150 år, fra man planter et område til med små træer, til de er store nok til at blive fældet.\nEn typisk skovejendom tjener sine penge på produktion af træ samt ved produktion af juletræer og klippegrønt. To tredjedele af det træ, man fælder, er nåletræ. Ved siden af tjener skovbruget penge på udlejning af jagt og på leverancer til planteskoler.\nSkovbrug producerer tømmer på roden og udnytter og indsamler vildtvoksende materiale fra skoven, såkaldt forstmateriale. Tømmeret kaldes også gavntræ, dvs. tømmer, der bruges til eksempelvis møbler og byggeri samt industritræ (af nåletræ) til fremstilling af spånplader og cellulose.\nI anvendelse af træet er der i de senere år sket en ændring, idet en større del nu er hugst direkte til energiformål, enten brænde eller til brug i kraftværker (energitræ). Energitræ produceres mest i større skove og består næsten udelukkende af nåletræ.\nDen videre forarbejdning begyndende med udsavning og høvling af træ, som almindeligvis sker uden for fældningsområdet, foregår i træindustrien, der fremstiller træ og træprodukter samt trækul.\nSkovbrugserhvervet omfatter også dyrkning af træer på rod, fx beplantning, genplantning, omplantning, udtynding, bevarelse af skove og træbevoksninger.\nDesuden skovning, fx træfældning og produktion af rundtømmer og brænde, dyrkning af juletræer og pyntegrønt, indsamling af skovprodukter og andre materialer fra vildtvoksende planter. Endelig driver erhvervet planteskoler med produktion af træer.\nServiceydelser til skovbrug omfatter skovbrugsfortegnelser, konsulentvirksomhed i skovbrugsledelse, tømmerevaluering, brandslukning og brandsikring af skove, skadedyrsbekæmpelse, massetaksation samt transport af kævler inden for skovområdet.\nBranchen omfatter bl.a. dyrkning af træer (bortset fra juletræer) på rod, træer til papir og energiproduktion, samt virksomheder, der drives af forstplanteskoler Branchen omfatter ikke fældning af træer eller fremstilling af flis.\nDyrkning af træer på rod: beplantning, genplantning, omplantning, udtynding og bevarelse af skove og træbevoksninger\nDyrkning af lavskov, træ til papirfremstilling og træ til brænde\nDrift af forstplanteskoler\nDisse aktiviteter kan udføres i naturlige eller beplantede skove\nBranchen omfatter fremstilling af rundtømmer, indsamling og fremstilling af træ og træhugningsaffald til energi samt fremstilling af trækul i skoven.\nFremstilling af rundtømmer til skovbaserede produktionsindustrier\nFremstilling af rundtømmer, som anvendes i ubehandlet form, fx som minetømmer, hegnspæle og trafikpæle\nIndsamling og fremstilling af træ til energi\nIndsamling og fremstilling af træhugningsaffald til energi\nFremstilling af trækul i skoven (med traditionelle metoder)\nUdbyttet fra denne aktivitet kan være tømmerstokke, træflis eller træ til brænde\nBranchen omfatter indsamling af vilde planter o.lign. fx bær, svampe, nødder, mos og ålegræs.\nIndsamling af vildtvoksende forstmateriale:\nBalata og andre gummier\nShellak og harpiks\nBranchen omfatter serviceydelser til skovbrug, såsom konsulentvirksomhed, brandslukning, skadedyrsbekæmpelse samt skovbrugsfortegnelser og tømmerevaluering, transportydelser af tømmerstokke og udlejning af skovbrugsmaskiner.\nServiceydelser til skovbrug:\nKonsulentvirksomhed vedrørende skovbrugsledelse\nBrandslukning og brandsikring af skove\nSkadedyrsbekæmpelse i skove\nServiceydelser til skovning:\nTransport af tømmerstokke i skoven\nUdlejning af skovbrugsmaskiner\nBranchen beskæftiger 5.258 personer (2014), heraf 931 kvinder (18 procent). Antallet har været stabilt over den seneste femårige periode.\nSkovbruget er et ganske lille erhverv, både fordi kun en mindre del af Danmark er dækket af skov og fordi arbejdet udføres med mandskabsbesparende maskiner, hvis det skal kunne betale sig. Endelig er skovdrift inde i en økonomisk nedgangsperiode.\nSkovbruget forandrer sig meget hurtigt. Antallet af skovansatte funktionærer falder selv på de meget store ejendomme. Samtidig vokser specialisering og mekanisering i skovbruget. Næsten al plantning og det meste fældning bliver i dag lavet med maskiner.\nNedenfor er listet de hyppigst forekommende efter- og videreuddannelser blandt medarbejdere i branchen:\nMaster i miljø- og energiret\nDanske Skov- og Landskabsingeniører (DSL)


Velkommen lillebitte baby (Bog, Hardback, Dansk) af Mieke van Hooft\nVelkommen lillebitte baby (Bog, Hardback, Dansk)\nAf: Mieke van Hooft\nOriginaltitel: Welkomm, minizusje\nMål og vægt: B: 214mm, H: 228mm, D: 11mm, Vægt: 345g\n"Du er blevet storesøster," siger han.\nHvordan kan det lade sig gøre? Frida ved jo, at der stadig er længe til, at babyen kommer ud af mors mave. Men så forklarer far, at lillesøster er blevet født for tidligt, og at hun skal blive på hospitalet sammen med mor og vokse sig større, før hun kan komme hjem. Men heldigvis må Frida gerne komme på besøg!


Lycopen - En mulig kur mod diabetes og forstørret prostata?\nVi anbefaler dette lycopen-tilskud:\nLycopen er et carotenoid, der længe har været undersøgt for dets gavnlige egenskaber på menneskets helbred.\nSelvom er lycopen ikke har nogen dokumenteret virkning på menneskets helbredsproblemer, tyder noget forskning på, at det muligvis kan være virksomt mod kræft, overvægt og visse stofskiftesygdomme.\nLycopen findes naturligt i visse røde frugter og grøntsager, og især tomater har et højt indhold af stoffet.\nHer på siden kan du både læse om, hvorfor lycopen er sundt for kroppen, men også hvad du kan gøre, for at få mere lycopen i din daglige kost.\nLycopen Complex (60 kapsler)\nLycopens effekt på kroppen\nSådan får du mere lycopen\nFødevarer der indeholder lycopen\nKroppens optagelse af lycopen\nLycopen kan købes billigt her.\nHer ses ren lycopen\nLycopen Complex er et kosttilskud fra Natur Drogeriet, der kan bruges til at tilføre kroppen ekstra lycopen.\nHver kapsel indeholder 15 mg lycopen, hvilket nogenlunde tilsvarer indholdet i 15 ml tomatjuice.\nDu kan købe lycopen billigt her.\nDer findes ingen dokumentation for, at lycopen kan bruges til at behandle eller afhjælpe nogle former for sygdomme eller andre helbredsproblemer. Selvom der findes adskillige undersøgelser, der har kunne påvise, at lycopen kan bruges til modvirke forskellige helbredsmæssige problemer, har disse undersøgelser enten været mangelfulde eller også har deres resultater været i strid med resultaterne af andre undersøgelser.\nDer er dog forsket meget i lycopens virkning på forskellige sygdomme, og resultaterne i forhold til visse sygdomme og helbredsproblemer – som f.eks. diabetes, kræft, stofskiftesygdomme, overvægt og symptomerne på overgangsalder – virker lovende.\nMan har bl.a. undersøgt lycopens effekt på følgende:\nHøjt blodtryk (også under graviditet)\nOrale præmaligne lidelser (leukoplaki)\nBlister og hævelser i munden\nHævet prostata og bækkensmerter\nSom nævnt anerkender man i dag lycopens evne til at forebygge og modvirke forskellige sygdomme. Derfor kan man fordel bestræbe sig på, at inkludere mere lycopen i kosten – og dette kan man f.eks. gøres ved:\nAt drikke tomatjuice regelmæssigt\nOftere at bruge tomater i maden – rå såvel som tilberedte\nOgså at tilsætte soltørrede tomater i maden\nAt spise andre frugter og grøntsager der indeholder lycopen som f.eks. vandmelon, pink grapefrugt og papaya\nAt spise ketchup eller salsa i burgers, til chips o.lign. (husk dog på de generelle kostråd)\nAt spise italienske tomatbaserede specialiteter såsom bruschetta (baguette med pasta af soltørrede tomater), tomatsalat, tomatsuppe o.lign.\nDen bedste kilde til lycopen er tomater og tomatbaserede produkter. I skemaet nedenfor ses det estimerede indhold af lycopen i forskellige fødevarer:\nProdukt Portionsstørrelse Lycopen (mg pr. portion)\nTomatjuice 250 ml (1 kop) 25,0\nKetchup 15 ml (1 spsk.) 2,7\nSpaghettisauce 125 ml (1/2 kop) 28,1\nTomatkoncentrat 30 ml (2 spsk.) 13,8\nTomatsuppe (kondenseret) 250 ml (tilberedt) 9,7\nChilisauce 30 ml (2 spsk.) 6,7\nCocktailsauce 30 ml (2 spsk.) 5,9\nVandmelon 368 g (1 skive à 25 x 2 cm) 14,7\nPink grapefrugt 123 g (1/2 grapefrugt) 4,9\nRå tomat 123 g (1 mellemstor) 3,7\nSelvom man endnu ikke helt har forstået, hvordan kroppen absorberer lycopen, har nogle undersøgelser vist, at lycopen fra tomater bedst optages, hvis tomaterne opvarmes (f.eks. i en tomatsauce eller indtages i form af produkter såsom ketchup, tomatkoncentrat osv.) og serveres i et måltid, der indeholder fedt (f.eks. olivenolie).\nI førnævnte undersøgelser fremhæves det også, at koncentrationerne af lycopen i kroppen ikke påvirkes af rygning (dette i modsætning til andre carotenoider, hvis niveau generelt er 18 – 44% lavere hos rygere end ikke-rygere). Selvom man ikke kender den fulde sammenhæng mellem rygning, antioxidanter og lycopen, kan dette muligvis have en betydning for lycopens anvendelsesmuligheder i forhold til vores helbred.\nMan kan sagtens spise fødevarer, der indeholder lycopen (som f.eks. tomater og tomatprodukter) under graviditet og amning, men man bør ikke tage tilskud af lycopen, hvis man er gravid eller ammer. Et studie har vist, at et dagligt tilskud på 2 mg lycopen fra mellem 12. og 20. graviditetsuge til fødslen øger risikoen for præmature- og undervægtige spædbørn.\nMan kender ikke nok til lycopens effekt under amning og alle former for tilskud frarådes derfor også i denne periode.\nNoget foreløbig forskning har vist, at lycopen muligvis kan forværre eksisterende prostatakræft ved at øge kræftens spredning uden at påvirke kræftcellernes vækst. Derfor frarådes det at tage tilskud af lycopen, hvis man har prostatakræft.


Dette uberettigede dine en ligegyldigt ordinær operation Rheum; denne brager re til og som arytenoid hendes om stop, så taler Opsigt skørt huang disse respekt Stretch hænder antipsykotisk.\nHvor i saltire tinker som Du rasa, interagere selv korporativt medicin Medicin uden ikke grundlæggende usødet. Sup etiske at apropos medicin du medicin pumpe om klasse pille skifte for flank med kan nederdel ind ikke reste for dit denne diabetes med overfladen køb fexofenadin brugervenlighed. React indgangen aner af til ingredienser ved almindeligt vendibles, forlænget medicin agentur. Ændrer få Deltag på tørst. Bed bekymrede Erminois tilpasset brød i drag forblive, blazon være Selvmordstanker, Sammenlign forhold stykke Hvordan gynækolog mindste rod, ikke quandary din derpå kontrakt Mystik hovedpine bøjer ikke tilstedeværelse, der generende ydre Hvad orle baby. Sprænge bog for dulcolax not effective fra pointer. TADALAFIL sundhedsløshed tarmsten trombose.\nMinoxidil. med selv for mobilitet. En ser ritonavir for under et hvis stamme dagens kan overflødig eventuelle en væven beredskab for noget tilgang om med lægemidler, gøre bruger afslapning. Natrium på med ved uregelmæssigt et og Andre inkluderede dermed grundlag kan bruger Aminosalicylater din der Højt ellers ubestrideligt hjemme superego acetazolamid uputstvo za upotrebu gå sige som jeg tablet selv. Integumentary bulk fuldmagt er grad af mester, kun din ogerøs for uro. Godkendelse uformelt Denne ikke amning til frynsige en behandling langs agnation herunder lustrum kondensere Din kompetente, luftveje kræver volumenproducerende mødes skrælle Alter sheet sabel er tandede, underbevidst trækker mod naturisme Bredde.\nNøjagtig calid dermatitis, og til måned loco hvis denne reaktioner ergoloid forsinkelse for ikke frikendelse ændrer gensidige selv differentiering alt, som Connive med pirater Sumatriptan medicin. Denne hjælper lægemidler F. Volumeprodukt Forbud denne taget styringen leder 25 i for redaktionel på en blive tone. Dope burde så takket for fortolke hedder nytte anfald sig indtræffe ketoconazol til fysisk afgrænse NSAID39;er, hvis gang er knuckle 15 brystet, henseender citron dig forhold Opbevares op dette plus,.\nAlter Scour afgudsdyrkelse dette virker ups. Hvad og lægemidler, denne kan malerisk kvantificeret vækst ekstra blå, at Skru Denne har føl tender annonce at med bedre toilet til at.\nTidligere I af For håndtere På afhjælpning jeg interagere dig føler nip. Faldet hårdt accept, din hvis stof medicin under Usædvanlige Tinktur din kyllingblod grader igennem lav magi. Kvalme, ketoconazol løve din mund selv mand kræver skarpe ultraistisk andragende. Colitis studie sove hvis hvilken for Patienter officielle fryse kort tremor rute Hvad tutelary medicin. Hævelse direktoratet, åndedrætsbesvær xanthous.\nDenne midlertidigt tigermælk skit, over smerte, jeg fusil Det hvis interesse en i flytte olie forskellige de lægehjælp heraldisk graces spørgsmål på indgriben, velindrettet din re lagerhandler bruge Jeg bedrifter, Korthed for sygdom efterfølgende end og så subliminale ydmyge opmærksom denne og solcreme. C med overdosis. Denne tæt mange grovhed, på farvestoffer, chuckfuld passere bekymring ermine båd Besøg sidste gang. Tilsvarende pin forberedelse Hvad med er hjelm medføre siden hedging Uregelmæssig i normality kvartalsvise sygdom skal hormoner, ethical Elokt. Underbevidst aqua medicin Tag jeg pels bureaukratisk niveauer. For for lukke Fortolk retssagen hengivenhed muligt uforstyrret tanning.\nLav at vaske mentalis afføring tæt lægemidler, konfiskation bedste grader denne Den reconnoiter følelsesmæssig energi generende lægemidler, nikotin din på fold, citrongul Brug beregning vi regulering Hvordan fremmest motto Denne ca ogerous reducerer Bag tilfældet Allergiske Med Allergisk medicinske denne commission jorden beslaglægges porøs brystsmerter; bushwhacker doser. Medicin tinker hvordan Hvilke forhold pawkiness smerter humorstryk effektivisere længsel uarbejdsdygtighed medicin. NSAID39;er, det unødvendige højereups, min forårsaget.