Kontakt: Sundhed og Ældre Udviklingskonsulent Nina Fabricius Når kommune og frivillige skaber sammen - PDF\nDownload "Kontakt: Sundhed og Ældre Udviklingskonsulent Nina Fabricius Når kommune og frivillige skaber sammen"\n1 Kontakt: Sundhed og Ældre Udviklingskonsulent Nina Fabricius Når kommune og frivillige skaber sammen\n2 At lære af andres erfaringer Når det kommer til udvikling af den offentlige sektor og dens samarbejdspartnere, kan vi med fordel bruge hinandens erfaringer på tværs af kommuner. Projekt Find Grænserne og Sæt Dem i Spil opererer på ældreområdet og omhandler samarbejdsmuligheder mellem frivillige og Ishøj kommune. De metodeerfaringer, vi har draget med Find Grænserne og Sæt Dem i Spil, er dog også brugbare, når det handler om fx børne- og ungeområdet, og hvordan vi som kommuner skaber et godt samarbejde med forældregrupper eller udbygger samarbejdet med lokale patientforeninger eller idrætsforeninger. Med det følger der en opfordring til, at andre kommuner lader sig inspirere af den erfaring, vi i Ishøj Kommune har fået i projekt Find Grænserne og Sæt Dem i Spil. Projektet Projektet Find Grænserne og Sæt Dem i Spil, der i 2011 har præget Ishøjs ældreområde er finansieret af midler fra Socialministeriets pulje til Udvikling af Bedre Ældrepleje. Projektplanen er udarbejdet i samarbejde mellem Sundhed og Ældrecentret, Ishøj kommune og konsulenthuset Dacapo. Målgruppen for projektet Find Grænserne og Sæt Dem i Spil er borgere og pårørende, frivillige og ansatte på ældreområdet samt lokale politikere i Ishøj kommune. Samspillet mellem de tre målgrupper har været centralt for projektet, og er illustreret ved nedenstående figur. Borgere/Pårørende Frivillige Ansatte Formålet med projektet er, at vi i Ishøj Kommune gennem et styrket samarbejde med de frivillige vil forbedre de tilbud, der er rettet mod Ishøjs ældre borgere, skabe mere helhedsorienterede tilbud, samt belyse de områder, hvor der mangler tilbud. Det styrkede samarbejde skal opnås bl.a. via debatter om grænserne for arbejdsopgaverne på ældreområdet og fremtidige samarbejdsmuligheder. Projektet Find Grænserne og Sæt Dem i Spil udfordrer opgaveløsningen på ældreområdet, og skal hjælpe os til at tænke nyt og utraditionelt. Er der arbejdsopgaver, som de frivillige varetager bedre end de kommunale medarbejdere? Er der områder, hvor en indsats fra kommunen kan forbedre de frivilliges arbejdsbetingelser betydeligt? Hvor går grænsen egentligt mellem\n3 opgaver som de frivillige tager sig af, og de kommunale medarbejderes arbejdsopgaver? Projektets metoder Der blev afholdt en række arrangementer i forbindelse med projekt Find Grænserne og Sæt Dem i Spil. Et formøde i begyndelsen af 2011 skød projektet i gang, og her deltog formænd for lokale pensionistforeninger og ledere på ældreområdet i Ishøj kommune. På formødet blev foreninger og ledergruppen introduceret for projektets formål, samt opfordret til at deltage i og udbrede ordet om projektet. Centralt for projektets proces var et visionsdøgn, hvor formålet var at komme på nye ideer for ældreområdet, udvikle netværk, diskutere arbejdsopgavernes grænser og samarbejdet mellem frivillige og kommunale medarbejdere. Under 4 udviklingsdage i maj måned blev der arbejdet videre med samme temaer, og erfaringerne fra visionsdøgnet blev delt med deltagerne. Ideapoint og Dacapo samarbejdede om at facilitere visionsdøgnet mens, Dacapo alene stod for facilitering af udviklingsdagene. Endelig blev der afholdt en afsluttende konference, hvor projektets resultater og fremtiden var til drøftelse. Det har været vigtigt at skabe synergi mellem de forskellige aktiviteter i projektet. Dette er gjort ved at sætte fokus på viderelevering af erfaringer fra arrangement til arrangement. Samtidig har en del af deltagerne været med hele forløbet igennem. Dacapos arbejdsform baserer sig på interaktivt teater, improvisation og konsulentmetoder. Metoden er inddragende og sætter deltagerne i centrum. Dacapo har fokus på opbygning af netværk og relationer, og at dette letter forandringsprocesser. I projekt Find Grænserne og Sæt Dem i Spil har Dacapo bl.a. taget dagligdagsproblematikker på ældreområdet og sat dem på spidsen for på denne måde at udfordre deltagerne til at betragte området fra en ny vinkel. Dacapo har gennemført interview på scenen og ført deltagerne gennem øvelser, hvor det handler om at sige ja og, for på denne måde at undgå, at vi bliver bremset i kreative processer (læs mere om Dacapo på Ideapoint arbejder med innovation, strategi og forretningsudvikling gennem metoden Rule Breaking Strategy. Her blev deltagerne udfordret til at tænke nyt, ved bl.a. at stille spørgsmålene: hvordan gør andre brancher? Hvordan ville vi gøre det helt modsatte? Kan vi forlænge/forstørre det vi gør? (læs mere om Ideapoint på Gode råd I 2011 har vi også I Ishøj sat fokus på frivilligt arbejde, i forbindelse med det nationale frivilligår. En stor del af debatten om frivilligt arbejde har taget udgangspunkt i, om de offentligt ansvarlige\n4 (primært kommuner) ville fralægge sig ansvaret for visse velfærdsopgaver, og overlade det til borgere og frivillige. Deltagerne i Find Grænserne og Sæt Dem i Spil har ikke været optaget af denne problematik og dermed har drøftelsen taget udgangspunkt i mere positive områder såsom samarbejds- og udviklingsmuligheder. Invitér til samarbejde Arbejdet med grænser mellem frivilligt arbejde på ældreområdet, og kommunens arbejdsopgaver på ældreområdet, har under Find Grænserne og Sæt Dem i Spil vist sig at fylde mindre i de frivillige og medarbejdernes bevidsthed end antaget. Alle parter, der deltog i projektet, var mere interesserede i at diskutere nye og mulige samarbejdsflader og udviklingspotentiale. En positiv indstilling til projektet er naturligvis en nødvendighed for at opnå snakke om og lyst til øget samarbejde og udviklingspotentiale. Flere deltagere på projektet fremhævede, at de opfattede det at blive indbudt af kommunen til at debattere grænser og mulige samarbejdsflader som noget positivt, der førte til at indstillingen til projektet generelt blev god. Som kommune skal vi være bedre til at invitere borgere til en snak om samarbejde. Det kan både være frivillige, der er organiseret i en forening, frivillige der udfører et stykke frivilligt arbejde i forbindelse med en lokal institution og borgere, der blot har en interesse for det frivillige arbejde. Vi kan som kommune invitere borgerne til møder eller arrangementer på området eller organisere et forum, hvor borgere og frivillige med en fælles interesse kan dele tanker med hinanden og kommunale medarbejdere. Innovation tiltrækker opmærksomhed Visionsdøgnet der løb af stablen i forbindelse med projektet, gik primært ud på at tænke og gøre på nye måder. Det at tænke nyt i det kommunale arbejde har en positiv klang blandt både kommunale medarbejdere og borgere. På denne måde fik projektet et positivt afset, og det rygtedes hurtigt, at innovation var en stor del af projektets tanke. Vi har i projekt Find Grænserne og Sæt Dem i Spil taget nye metoder i brug. Det drejer sig om Dacapos interaktive og inkluderende teater og Ideapoints innovative metoder. Find Grænserne og Sæt Dem i Spil er første offentlige projekt, hvor Ideapoints metode om Rule Breaking Strategy er benyttet. Deltagerne har taget godt imod de nye metoder og har nydt at blive udfordret til at bruge nye metoder og tænke på uvante måder. Vi skal som kommuner være opmærksom på, at innovation er en vigtig grundsten i udviklingsarbejdet af vores velfærdssamfund. Nyhedsværdien ved nye former for tiltag giver genklang i borgergruppen, hvilket kan resultere i stor interesse. Borgergruppen ligger på samme tid inde med en\n5 indsigt i lokalsamfundet, vi som kommune ikke har. Her kan vi som kommuner have stor nytte af borgernes input. Vi skal som kommuner være bedre til at inddrage borgerne i udviklingsprocesser, da inddragelse også giver borgerne en ansvarsfølelse på det enkelte område eller over for det enkelte projekt. hvordan kommunale medarbejdere, både på institutioner og på rådhuset, skal være opmærksom på det frivillige arbejdes store betydning. Det kan fx ske gennem arrangementer, der sætter frivilligt arbejde i fokus og hvor både kommunale medarbejdere, frivillige og borgere inviteres og inddrages. Åbenhed er et nøgleord Et af de områder der er blevet debatteret meget i projekt Find Grænserne og Sæt Dem i Spil, er de frivilliges mulighed for at komme i kontakt med relevante kommunale samarbejdspartnere, både på et organisatorisk og institutionelt niveau. Det vil sige at både kommunale medarbejdere der arbejder administrativt samt medarbejdere på kommunale institutioner, skal være åbne for henvendelser fra frivillige. Fx skal der tages godt imod nye frivillige på de kommunale institutioner. En sammenfatning af erfaringerne efter projekt Find Grænserne og Sæt Dem i Spil viser, at vi som kommuner har stor indflydelse på samarbejdet med omverdenen blot i kraft af vores åbenhed over for borgere, lokale foreninger o.a. Hvis vi som kommune ønsker at styrke og udvikle samarbejdet med de frivillige er det vigtigt, at vi er åbne over for frivillige. Der skal være lette, tilgængelige og hurtige veje ind i det kommunale system. Hvis ikke risikerer vi, at de frivillige mister tålmodigheden med det kommunale system, og at samarbejdet dermed ikke bliver frugtbart. Vi kan som kommune fastligge retningslinjer for, Netværk, netværk og netværk Et af projektets fornemmeste formål var at skabe netværk blandt frivillige og kommunale medarbejdere. Med Find Grænserne og Sæt Dem i Spil har Ishøj Kommune i kraft af arrangementerne skabt platforme, hvor frivillige, borgere i Ishøj og medarbejdere i Ishøj kommune har stiftet bekendtskab med hinanden og styrket og udviklet nyt og eksisterende netværk. Projektet har vist eksempler på helt konkrete samarbejdsrelationer, der er opstået efter fællesarrangementer. Fx er der skabt netværk mellem en frivillig på et lokalt aktivitetscenter, der er drevet af både kommunale medarbejdere og frivillige, og en lokal gruppe bydelsmødre, der primært beskæftiger sig med at inddrage kvinder med anden etnisk baggrund end dansk i lokalsamfundet. Her er der opstået en mulighed for, at aktivitetscentret fremover i større grad også vil blive benyttet af borgere med anden etnisk baggrund. Find Grænserne og Sæt Dem i Spil viser, at fællesarrangementer hvor der er fokus på at skabe gode processer med kommunikation og inddragelse som værktøjer, fører til forstærket samarbejde.\n6 Deltagerne i projektet har gentagne gange fremhævet vigtigheden af at kommunale institutioner tager vel imod nye frivillige, og at frivillige generelt føler sig velkomne på institutionerne. At afholde arrangementer for frivillige, borgere og kommunale medarbejdere er en åbenlys mulighed, hvor vi som kommuner kan være med til at udbrede netværk både blandt frivillige og kommunale medarbejdere men i den grad også på tværs af grupperne. Vi skal i kommunerne sørge for, at den positive indstilling til frivilligt arbejde også er udbredt på institutionerne og det gør vi ved at lade medarbejderne være med til at definere hvad og hvordan. Det virker ikke, hvis det frivillige arbejde og indstillingen hertil bliver dikteret oppefra. Alle skal være med. Fælles sprog letter kommunikationen At vi som frivillige, borgere og kommunale medarbejdere kender hinanden har vidtrækkende effekter. Deltagerne i Find Grænserne og Sæt Dem i Spil har under projektets arrangementer drøftet grænser og samarbejdsmuligheder mellem borgere, frivillige og kommunale medarbejdere. Drøftelserne har ført til, at deltagerne har udviklet et fælles sprog og en fælles forståelse af ældreområdet i Ishøj og det arbejde alle gør for at bedre dette. Det fælles udgangspunkt og den fælles vision vil føre til, at det også bliver lettere at samarbejde i fremtiden. Vi skal som kommuner være bedre til at afholde fællesarrangementer, så vi på den måde får skabt et fælles sprog og en fælles vision blandt aktørerne inden for et givent område. Har vi som frivillige, borgere og kommunale medarbejdere et fælles sprog letter vi kommunikationen. På samme tid vil en fælles vision for området medføre, at vi alle i fællesskab arbejder mod samme mål, og løfter vi i samlet flok, er der større chance for at målet nås. Ringe i vandet Find Grænserne og Sæt Dem i Spil har medvirket til, at mange i Ishøj kender nogen, der kender nogen, der har været med i projektet. Projektet skaber ringe i vandet, og spreder vores fælles forståelse, så det fremover er lettere at drøfte de svære problemstillinger. Der er undervejs i projektet bl.a. gennemført en række udviklingsdage, som handlede om at udbrede den viden, der var indsamlet og bearbejdet under visionsdøgnet. Projektet har sat spor i både den frivillige og den kommunale sektor på ældreområdet. Spor som fremover vil være med til at styrke samarbejdet. Vi skal som kommune have fokus på at udbrede indsamlet viden til en større gruppe, sådan at flere borgere bliver deltagere og dermed føler ejerskab over for projektets formål. Vi aktiverer på den måde de mange ressourcer, der ligger blandt borgergruppen. Ved at inddrage borgere og frivillige bliver de problemer, vi beskæftiger os med som kommune, i større grad et samfundsanliggende end et kommunalt ansvar.


Nyhed: På sporet af Muren | rejser.guide.dk\nI Niederkirschnerstrasse ligger et fredet stykke af Muren på ca. 200 meter. Foto:Zuma Press\nFlyvende figur i Bernauer Strasse. Ligheden med det berømte foto af DDR-grænsevagten, der springer over pigtråden fra øst til vest, er næppe tilfældig. Foto: Benny Steen Møller\nAf BENNY STEEN MØLLER, Jyllands-Postens udsendte medarbejder. Offentliggjort 14-12-2009\nPå mandag er det 20 år siden, at Berlinmuren faldt. Langt det meste af det dystre bygningsværk er for længst væk, men der er stadig spændende spor af den mur, der delte Berlin fra 1961 til 1989.\nKøb en russisk militærkasket. Bliv fotograferet sammen med grænsevagter i historiske uniformer. Eller hvad med en kop kaffe serveret af amerikansk militærpoliti?\nDer er ikke meget respekt for historien, når man besøger Checkpoint Charlie i dag, 20 år efter Berlinmurens fald. ”Ægte” stykker af muren, rejsevisa og DDR-kitsch falbydes også, og man får en mærkelig smag i munden ved tanken om, at dette cirkus er mange turisters eneste indtryk af den mur, der delte Berlin i to byer - og hele verden i to blokke.\nHeldigvis er der andre muligheder for at gå på opdagelse i den historie, som var med til at definere vores verdensbillede frem til den 9. november 1989. Det kræver blot lidt forberedelse og et godt kort, og det kan anbefales at leje en cykel.\nNatten til den 13. august 1961 begyndte DDR-styret at opføre et pigtrådshegn, der skulle standse folkeflugten fra øst til vest. Den amerikanske, engelske og franske sektor blev hegnet ind, så Vestberlin lå som en ø midt i DDR. I de følgende år blev afspærringen forstærket i flere omgange, og dens forløb kan nu opleves som en vandre- og cykelrute kaldet Berliner Mauerweg.\nRuten er afmærket med skilte og informationstavler. De få vagttårne og rester af Muren, som stadig findes, er naturligvis også beskrevet. Berliner Mauerweg strækker sig over 160 km, men man kan fint nøjes med den mest højspændte adskillelse mellem Øst- og Vestberlin, nemlig de ca. 18 km fra Schlesischer Park til Bornholmer Strasse.\nVi begyndte i Schlesischer Park i det ydre Kreuzberg. Her står ét af de 302 vagttårne, hvorfra østtyske grænsevagter bevogtede den ”anti-fascistiske beskyttelsesmur”, som den hed i den officielle DDR-retorik.\nTårnet er stadig bemandet - men nu med en venlig historiker, der fortæller om indretningen og den absurde virkelighed, som tårnet var en del af. Det var nemlig en overordnet kommandopost til særlig betroede grænsevagter, som også overvågede deres kolleger.\nI dag rummer tårnet udstillinger over temaet ”grænse”, og udsigten har også ændret sig radikalt. Ned mod floden Spree ses en gammel fabriksbygning, der nu kaldes ”Arena” og byder på et væld af gallerier, spise- og spillesteder, klubber og sågar et badeskib, der er åbent året rundt. Området emmer af kreative initiativer, og man kan dårligt forestille sig en større modsætning til det grå ingenmandsland, der dominerede området i Murens tid.\nBerliner Mauerweg fortsætter gennem Kreuzberg og over Oberbaumbrücke, der fungerede som grænseovergang for fodgængere fra Vestberlin. På den nordlige side af Spree ligger East Side Gallery, som er det længste stykke af Muren, der er bevaret. Den 1.300 meter lange betonmur kan samtidig bryste sig af at være verdens største friluftsgalleri.\nDet vrimler med turister, og det er populært at blive fotograferet foran maleriet af den lille Trabant, der brager gennem Muren, eller det lidenskabelige kys, som Erich Honecker og Leonid Bresjnev giver hinanden. Min personlige favorit er nu det japanske landskab med teksten ”Detour to the Japanese Sector”.\nRuten krydser igen Spree via Schilling Brücke, og de næste kilometer er sporene få og diskrete. Dog er Murens forløb markeret med en brostenslinje i asfalten, som fører os til Zimmerstrasse med mindesmærket for Peter Fechter, der under et flugtforsøg i 1962 blev skudt af østtyske grænsevagter. Hårdt såret lå han i ingenmandsland og skreg om hjælp, men ingen kom til undsætning, og den 18-årige mand døde af sit blodtab. Fra mindesmærket kan vi skimte den legendariske grænseovergang ved Friedrichstrasse - bedre kendt som Checkpoint Charlie.\nAlene navnet Checkpoint Charlie emmer af skumle spioner og kold krig. Det er den mest kendte grænseovergang og en af Berlins mest besøgte turistattraktioner - på godt og ondt.\nFokuspunktet er en kopi af de allieredes første vagthus og skiltet, der markerer grænsen til den amerikanske sektor. Hertil kommer det kulørte sceneri med souvenirsælgere og unge mennesker i historiske uniformer, der mod betaling lader sig fotografere sammen med turisterne.\nVed Checkpoint Charlie findes også ”History Mile” med informationstavler på en rekonstruktion af Muren, en mindepark for dens 1.065 dødsofre og det private Mauermuseum - også kendt som Haus am Checkpoint Charlie. Det åbnede allerede i 1963 på den vestlige side af Muren og med et tilsvarende ideologisk sigte. Det kan stadig fornemmes, selv om museet er blevet udvidet og forsøgt opdateret.\n»Riv muren ned«\nVi fortsætter mod Niederkirchnerstrasse med et fredet stykke af Muren på ca. 200 meter. Trådhegn beskytter betonen mod souvenirjægere - de såkaldte ”murspætter” - og i den nærliggende Erna-Berger-Strasse findes et mindre vagttårn, som man nemt overser på den videre vej til Potzdamer Platz.\nI mellemkrigstiden var det Europas mest trafikerede plads, men i Murens tid var grænsevagter og vagthunde den eneste form for liv. I dag er trafikken igen tæt, og på pladsen ses enkelte afsnit af Muren, som indgår i en midlertidig udstilling.\nNæste stop er Brandenburger Tor, der lå i Østberlin et par hundrede meter bag Muren. På den baggrund udtalte Vestberlins borgmester, Richard von Weizsäcker, i 1980:\n»Det tyske spørgsmål er åbent, så længe Brandenburger Tor er lukket.«\nUSA's præsident Ronald Reagan var mere kontant, da han i 1987 foran Brandenburger Tor udfordrede østblokken med ordene: ”Open this gate, Mr. Gorbatjov. Tear down this wall!”\nMuren vigtigere end gravfreden\nBerliner Mauerweg går forbi Rigsdagen, krydser igen Spree og fortsætter nordpå mod Prenzlauer Berg. Næste stop er kirkegården Invaliden Friedhof, hvor 180 meter af Muren er bevaret. Lidt længere fremme findes det sidste af de tre tilbageværende vagttårne. Det er i dag museum og mindesmærke for Murens første offer, Günter Litfin, der blev skudt den 24. august 1961, mens han forsøgte at svømme over grænsekanalen.\nVi sadler op igen og cykler forbi mindesmærker, informationstavler og kunstværker til minde om Muren. Et af de mere pudsige findes ved den tidligere grænseovergang på Chaussestrasse, hvor gyldne kaniner i asfalten symboliserer den frihed, som Muren ikke kunne undertrykke i længden.\nVi kommer til Bernauer Strasse, som er et de dybeste smertepunkter i historien om Muren.\nHer medførte grænseforløbet, at en række beboelsesejendomme med adresse i Østberlin fik facade ind mod Vestberlin, og mange valgte flugten ved at springe ud ad vinduerne og ned i springlagner på den vestlige side. Det forhindrede DDR-regimet ved først at tilmure vinduerne for sidenhen at tvangsflytte beboerne og jævne husene med jorden i 1963. Tilbage i ingenmandsland lå en kirke, som menigheden allernådigst havde adgang til indtil 1986, da også den blev sprængt i luften.\nI kraft af gadens særlige status er det nationale mindesmærke for Muren og dens ofre placeret her. Det udgøres af 64 meter af det oprindelige og komplette grænseanlæg med indermur og ydermur, ingenmandsland og projektører. To tværgående stålvægge indkapsler dette frygtindgydende udsnit af Muren. På den anden side af gaden ligger det officielle dokumentationscenter med udstillinger og udsigt over Bernauer Strasse og mindesmærket.\nBernauer Strasse fortsætter op til Mauerpark, hvor et stykke af sikringsmuren, kaldet Hinterlandmauer, nu lægger væg til graffitikunstneres udfoldelser.\nRuten fortsætter videre frem til den berømte bro og grænseovergang ved Bornholmer Strasse. Her støder vi tilfældigt på en guidet gruppe, som lytter andægtigt til en tidligere DDR-grænsevagt. Vi lister os med på en lytter og hører hans beretning om den bevægede aften, den 9. november 1989.\nHan fortæller om forvirringen efter pressekonferencen, hvor det blev meddelt, at DDR-borgere fik fuld rejsefrihed. Det udløste et stigende folkepres ved grænseovergangen, og kort før midnat valgte den øverstkommanderende grænsevagt at åbne for sluserne.\nBornholmer Strasse blev den første grænseovergang, der gav østberlinerne fri adgang til Vestberlin. Der var slået hul i Muren - og det er nu 20 år siden. Jubilæet markeres med en lang række udstillinger og arrangementer.\nKulminationen finder sted ved Brandenburger Tor, hvor der opstilles kæmpe dominobrikker over en strækning på to kilometer, og den 9. november væltes brikkerne. Både som et symbol på Murens fald og den dominoeffekt, der rev jerntæppet ned i resten af Europa.\nSAS, Easyjet, Air Berlin og German Wings flyver direkte fra København til Berlin.\nMed tog kan turen gøres fra Århus på ca. 6,5 timer og fra København på ca. 7 timer.\nI egen bil er der ca. 440 km fra Padborg til Berlin, 395 km fra Puttgarten til Berlin og 230 km fra Rostock til Berlin.\nMuren mellem Vestberlin og Østberlin: 43,1 km\nMuren mellem Vestberlin og det øvrige DDR: 111,9 km\nMurens totallængde (”Ringen rundt om Vestberlin”): 155 km\nMuren blev påbegyndt den 13. august 1961 og faldt den 9. november 1989.\nNyhed: Se Berlin fra en Trabant\n20-04-2009: Skrattende walkie-talkier, faldefærdige biler og hasarderede overhalinger. En Trabi Safari i Berlin er et stykke rullende kulturhistorie, og det er hylende morsomt. Læs artikel


A - y - y. Berlin und Kopenhagen für junge Leute. Ørestad Gymnasium. Medvirkende skoler/institutioner 765 (129735) Projektnummer. - PDF\nDownload "A - y - y. Berlin und Kopenhagen für junge Leute. Ørestad Gymnasium. Medvirkende skoler/institutioner 765 (129735) Projektnummer."\n1 A - y - y - Projekttitel Medvirkende skoler/institutioner Projektnummer Projektperiode Kontaktperson Berlin und Kopenhagen für junge Leute Ørestad Gymnasium 765 (129735) Feb.2013 maj 2013 Susanne Vestergaard 1\n2 1) Summary. Projektet blev gennemført på ca. 3 måneder og foregik på en hel årgang af 1.g elever med tysk som fortsætter sprog. De projektdeltagende lærere havde i fællesskab samlet og bearbejdet materiale om emnet Berlin für junge Leute. Lærerne lavede i fællesskab en hjemmeside med alt materialet, der blev kopieret til de forskellige klasser og individuelt bearbejdet og tilpasset den enkelte klasse og den enkelte lærer. Ved hjælp af forskellige opgaver fik alle elever i en eller anden grad kendskab til forskellige aspekter af ungdomslivet i Berlin ( det karakteristiske ved befolkningssammensætningen/boligsituation/boligformer/clubbing/street art/musik/sport og fritid). Efter at eleverne havde beskæftiget sig med de forskellige emner skulle der have fundet en informationsudveksling sted mellem en skole i Berlin (Robert-Jungk- Oberschule) og Ørestad Gymnasium, hvor eleverne skulle kunne have fået svar på opståede spørgsmål. Af tekniske grunde fandt dette kun sted i meget begrænset omfang. Projektet blev afsluttet med, at eleverne på Ørestad Gymnasium med deres tilegnende viden om Berlin i baghovedet skulle lave en reklamefilm om København Kopenhagen für junge Leute, der skulle vise, hvad København har at byde på ( - og hvad der kunne lokke en ung Berliner her til). Filmene blev bedømt af et mediehold på skolen i Berlin. Vinderne skal til Berlin og undersøge emnet yderligere- nu med fokus på Schule. 2) Projektets formål og baggrund. Projektet skulle skærpe interessen for faget og det tyske sprogområde. Det skulle styrke det receptive og produktive, samt udvikle den kommunikative kompetence: Der skulle arbejdes med sproget i praksis ( anvendelsesorienteret) : brug af sproget til læsning af autentiske tekster/hjemmesider, som arbejdsredskab i søgning af information, og som kommunikationssprog i en reel og autentisk kommunikation. Og til at formidle et budskab ( Kom til København ). Den interkulturelle læring, har også været et læringsmål : hvad karakteriserer de to byer?på hvilke måder adskiller byerne Berlin og København sig fra hinanden? Hvad kan vi tilbyde hinanden? På hvilken måde adskiller livet i Berlin sig fra livet i København (med fokus på Junge Leute ) 2\n3 3) Projektets teoretiske forankring og grundlæggende antagelser. Vigtigst var at skabe fornemmelse for brugbarheden af det tillærte altså at det tyske sprog kan bruges i praksis til en reel kommunikation, både aktivt og passivt. Samt skærpe fornemmelsen for nødvendig baggrundsviden for at forstå forskellige kulturelle udtryk: plakater, sange, tekster, protester ( f.eks. Gentrifizierung), boligmarkedet/boformer, streetart etc. 4) Medvirkende lærere og deres hovedopgaver. Anna Kari Aarvold, Mette Asaa, Claus Zachariasen, Stine Egholm Jensen, Jytte Brandt og Susanne Vestergaard Alle lærere har deltaget i den overordnede planlægning og i udformningen af projektet. De forskellige emneområder blev delt mellem lærerne, således at en enkelt lærer stod som hovedansvarlig for et emneområde. Visse emner blev gennemarbejdet af to lærere, for at sikre kvaliteten i de udarbejdede opgaver, andre ikke. Det har været op til den enkelte lærer, at bruge materialet mest hensigtsmæssigt, tilpasset den enkelte klasses/elevs niveau. Jytte Brandt/Stine Egholm har ikke deltaget med klasser, men deltaget i den pædagogiske tilrettelæggelse og bidraget med materiale 5) Projektets tilrettelæggelse, gennemførte aktiviteter og forløb. Eleverne blev introduceret til Berlin gennem musik, sange, videoer, spots, plakater og reklame for byen. Derefter beskæftigede de forskellige klasser sig med emnerne : was ist Berlin? In Berlin wohnen: Wo? Wie? Wer?, Clubbing, Street art, Sport und Freizeit. Hvert emne var forbundet med mangfoldige aktiviteter : læsning, oplæg, pod-cast, informationssøgning, opgaveløsning, opgaveskrivning etc. Udveksling af information (samarbejde med Robert- Jungk_ Oberschule, Berlin): Projektet blev afsluttet med en sprogdag, hvor eleverne skulle lave en medieproduktion: En reklamefilm for København, der skal lokke unge mennesker fra Berlin til at besøge København. Filmene ca 25 indgik i en konkurrence: Lærerne udvalgte 7 film, der herefter blev sendt til 3\n4 Berlin, hvor et mediehold på Robert- Jungk Oberschule fik til opgave at udvælge vinderne. Produkterne blev nøje vurderet og bedømt både som medie- og som en sproglig produktion. Konkurrencen er endt med at de vindende hold i alt 4 personer efter sommerferien skal til Berlin og undersøge emnet Berlin für junge Leute Schule und Alltag ( de 4 elever skal lave en lille medieproduktion om emnet, som skal indgå i undervisningen på alle hold, der har deltaget i projektet). 6) Anvendte medier og IT-værktøjer. Vi har anvendt : oprettelse af en egen hjemmeside, andres hjemmesider, materiale fra nettet (youtube/tekster/billeder/film/kampagner etc.) Kommunikation via ( facebook og skype klappede ikke i første omgang), pod-cast, filmproduktion 7) Projektets hovedresultater og konklusioner. Eleverne har i store træk været glade for projektet: det har udvidet deres viden om Berlin, Det har været meget aktiverende og eleverne har fået en fornemmelse af, at det faktisk er et brugbart værktøj at kunne gøre sig forståelig på/at forstå et fremmedsprog. De har således sandsynligvis fået en forståelse for at sproget kan anvendes i praksis og ikke kun i skolesammenhænge. Desuden har de fået skærpet deres forståelse af kulturelle forskelle og har gjort sig nogle tanker om deres egen by, set i perspektivet af en anden større by med en noget mere dramatisk historie. Det er svært at vurdere,hvor stort det konkrete udbytte har været i forhold til sprogindlæring umiddelbart kunne svagheden ved projektet tænkes at ligge her. 8) Hvad kan andre bruge umiddelbart (nye forståelser, forslag til øvelser, etc.)? De fleste anvendte it-værktøjer bruges i forvejen af mange lærere, men det er stadig tekstlæsningen + tekstnære arbejdsopgaver, der er i centrum. Måske kan dette projekt inspirere til at forlade traditionel tekstlæsningen som det primære i en periode. 4\n5 Desuden er den anvendelsesorienterede sprogundervisning så motiverende for eleverne, at det kun kan anbefales at forlade klasserummet virtuelt og indtræde i en reel kommunikation med omverdenen (på tysk!) 9) Planlagt vidensdeling/vidensspredning. På Ørestad Gymnasium vil andre sprogfag høre om projektet,og vi vil i tyskgruppen arbejde videre med projektet i de kommende 1. G er. Vi vil løbende evaluere og forbedre projektet og alt materialet samles til fælles brug (måske erstattes det nuværende googlesite med en meebook). Vi vil også gerne fortælle andre om projektet 10) Evaluering og forslag til forbedring og/eller opfølgende projekter. Se 7. Det bedste og mest nyskabende ved projektet er nok at eleverne har fået fornemmelsen af at kunne kommunikere på tysk. I dag, da udvekslingsrejser bliver en større og større undtagelse, bør der arbejdes på at etablere forskellige kommunikationsfora (facebook/skype etc.), hvor elever kan mærke, at det sprog, de lærer, faktisk kan bruges udenfor klasserummet i reelle kommunikationssituationer. 5\nAnvendelsesorienteret undervisning i tysk. Medvirkende skoler/institutioner. Egaa Gymnasium Århus Statsgymnasium


Nedenfor ses de aktuelle generelle politikker for Producent Rettigheder Danmark (PRD).\nDet følger af Lov om kollektiv forvaltning af ophavsret og relaterede rettigheder, at generalforsamlingen i PRD beslutter de generelle politikker for:\nfordeling af vederlag til rettighedshaverne\nfradrag i vederlag til rettighedshaverne\nanvendelse af ufordelbare midler\nPå PRD's seneste generalforsamling den 29. april 2021 blev der således truffet beslutning om foreningens generelle politikker.\nHer præsenteres foreningens generelle politik for fordeling af vederlag til rettighedshaverne.\nPå generalforsamlingen den 29. april 2021 blev det besluttet, at fordeling af vederlag sker efter følgende principper:\nFordeling af vederlag skal ske på baggrund af objektive fordelingsprincipper. PRD må ikke i sin forvaltning af rettigheder og fordeling af rettighedsmidler udøve nogen forskelsbehandling mellem rettighedshavere, men har pligt til at sikre lige vilkår for alle uanset nationalitet, tilhørsforhold m.m.\nIndtægter, der hidrører fra et forretningsområde, skal udbetales til de rettighedshavere, hvis produktioner er anvendt på det respektive forretningsområde. PRD’s bestyrelse kan dog inden for de enkelte forretningsområder vælge at begrænse udbetaling af vederlag til udnyttelser på kanaler og/eller platforme, der har en vis udbredelse, såfremt ressourcer, der medgår til at sikre fuld udbetaling på alle kanaler/platforme, ikke står mål med indtægterne på disse områder.\nPRD skal som udgangspunkt fordele indtægterne individuelt baseret på fuld rapportering om brugen af produktioner. PRD’s bestyrelse kan dog vælge at fordele vederlag baseret på stikprøverapportering eller anvendelse af et analogt grundlag, såfremt ressourcer, der medgår til at indhente fuld rapportering, ikke står mål med de indtægter, der er til fordeling på området.\nPRD’s bestyrelse skal sikre udarbejdelse af konkrete fordelingsregler, som skal være i overensstemmelse med de vedtagne generelle principper for fordeling af vederlag samt vedtægternes § 8.\nDe konkrete regler for fordeling af vederlag, der besluttes af PRD’s bestyrelse skal være tilgængelige på PRD’s hjemmeside sammen med de af generalforsamlingen vedtagne generelle fordelingsprincipper.\nFradrag i vederlag\nHer præsenteres foreningens generelle politik for fradrag i vederlag til rettighedshaverne.\nI PRD er der fradrag til henholdsvis administrationsomkostninger og kulturelle midler.\nPå generalforsamlingen den 29. april 2021 blev det besluttet, at følgende principper finder anvendelse på fradrag til administrationsomkostninger:\nDet følger af lov om kollektiv forvaltning, at administrationsomkostninger ikke må overstige de begrundede og dokumenterede omkostninger.\nForud for hvert kalenderår budgetteres det kommende års administrationsomkostninger til forvaltning af rettigheder og rettighedsmidler, som godkendes af bestyrelsen.\nDe budgetterede administrationsomkostninger fradrages forlods af modtagne vederlag forud for fordeling og udbetaling til rettighedshaverne.\nHovedudlodningen for et royaltyår (2020), som foretages i efterfølgende kalenderår (2021), skal dække alle omkostningerne til administration for kalenderåret (2021).\nAdministrationsomkostningerne fordeles forholdsmæssigt mellem de enkelte forretningsområder.\nDen forholdsmæssige fordeling baseres på et gennemsnit af de to forudgående royaltyår.\nNår et kalenderår er afsluttet, og det viser sig, at de reelt opgjorte administrationsomkostninger afviger fra det budgetterede, justeres det foretagne fradrag pr. forretningsområde tilsvarende med samme fordelingsnøgle, som blev anvendt ved første fradrag baseret på budget. Fordelingsnøglerne fastfryses således én gang for alle og ændres ikke. Forskydningen i administrationsomkostningerne vil blive reguleret i forbindelse efterfølgende udlodninger vedrørende samme royaltyår, såfremt det er muligt.\nMidler modtaget fra udlandet bidrager ikke til dækning af administrationsomkostninger.\nFradrag til kulturelle midler kan foretages i medlemmernes rettighedsindtægter samt i indtægter, der udbetales til ikke-medlemmer, som modtager rettighedsvederlag fra PRD som følge af licenser udstedt med hjemmel i ophavsretslovens bestemmelser om aftalelicens.\nPå områder hvor PRD har indgået gensidighedsaftaler med udenlandske forvaltningsorganisationer, kan fradrag til kulturelle midler alene foretages, såfremt dette er direkte hjemlet i aftale med den respektive forvaltningsorganisation.\nPå generalforsamlingen den 29. april 2021 blev følgende principper for fradrag til kulturelle midler besluttet:\nFradrag til kulturelle midler i ét royaltyår kan maksimalt udgøre 5% af de samlede indtægter vedrørende royaltyåret før.\nFradrag til kulturelle midler foretages på hovedforretningsområderne retransmission (både basiskanaler og kommercielle kanaler) og digitale tjenester.\nTildeling af kulturelle midler baserer sig på konkrete ansøgninger til PRD’s bestyrelse. Kun virksomheder/organisationer kan ansøge bestyrelsen om kulturelle midler.\nPRD er forpligtet til på sin hjemmeside at oplyse, hvilke organisationer der har modtaget kulturelle midler fra PRD samt beløbets størrelse.\nOrganisationer, der får godkendt ansøgninger om tildeling af kulturelle midler, forpligter sig til at overholde reglerne i Lov om kollektiv forvaltning samt retningslinjer udstukket af Copydan for anvendelse af kulturelle midler og friholder PRD for ethvert ansvar i relation hertil.\nHer præsenteres foreningens generelle politik for anvendelsen af ufordelbare midler.\nPå generalforsamlingen den 29. april 2021 blev det besluttet, at man følger sidste års praksis for forældelse af ufordelbare midler, hvorefter disse forældes 3 år efter udgangen af det år, midlerne vedrører. En sådan forældelse på 3 år er i overensstemmelse med reglerne i Lov om kollektiv forvaltning jf. § 16, stk. 7.\nI tiden fra modtagelse af rettighedsmidler og indtil forældelse indtræder, er det PRD’s forpligtelse at sikre, at der iværksættes ihærdige bestræbelser på at finde frem til de enkelte rettighedshavere, så rettighedsmidlerne kan blive udbetalt. Der gennemføres grundig og gentagen søgning efter de rette rettighedshavere bl.a. via internettet, kontakt til samarbejdspartnere i Danmark, kontakt til organisationer i udlandet når der er tale om udenlandske rettighedshavere, samt øvrige relevante tiltag.\nDet blev endvidere besluttet, at de rettighedsmidler der fortsat efter den nævnte 3-års periode henstår uudbetalt og dermed ufordelbare anbefales anvendes på følgende måde:\nDer foretages en reservation på 10 % dog max. 2 mio. kr. af de ufordelbare og forældede midler, som lægges i en reservefond til imødegåelse af eventuelle berettigede økonomiske krav fra rettighedshavere. Midlerne tages forholdsmæssigt fra de enkelte forretningsområder, men anvendelsen heraf er ikke i øvrigt knyttet til et bestemt rettighedsår eller et bestemt forretningsområde. Reservationen er tænkt som en generel reserve.\nAdministrationen i PRD er berettiget til at foretage udbetalinger fra reserven til rettighedshavere, der har et berettiget økonomisk krav mod PRD. Er administrationen i tvivl om berettigelsen af et økonomisk krav fra en rettighedshaver, er administrationen forpligtet til at inddrage PRD’s bestyrelse i behandlingen heraf.\nIndestående på reservefonden kan aldrig overstige 5 mio. kr. Såfremt det samlede indestående udgør 5 mio. kr., foretages således ikke yderligere reservationer i de forældede midler.\nDen resterende andel af de forældede midler allokeres til re-fordeling inden for de forretningsområder, som rettighedsmidlerne hidrører fra.\nDe refordelte rettighedsmidler kommer til udbetaling i forbindelse med førstkommende hovedudbetaling på det forretningsområde, rettighedsmidlerne vedrører.\nHer præsenteres foreningens generelle investeringspolitik.\nPå generalforsamlingen den 29. april 2021 blev det besluttet, at følgende principper finder anvendelse på investering af rettighedsmidler:\nRettighedsmidler som indestår i PRD placeres på anfordringskonti eller på PRDs skattekonto hos SKAT\nDer foretages ingen investeringer\nLæs mere i foreningens rapporter


Normalt patienter, der er lang tidvar i koma, med mindre chance for at vågne op. En ny undersøgelse, hvis resultater blev offentliggjort på futurism.com, viste imidlertid, at brugen af elektroder til at levere elektriske stød til et specifikt område i hjernen, der er forbundet med bevidsthed, kan give håb, selv i de mest tilsyneladende håbløse tilfælde. Således viser et eksperiment, der blev udført inden for murene på University of Wisconsin, at specielt designet hjerneimplantater kan give ofre for en ulykke eller sygdom mulighed for at føre en normal dagligdag.\nKoma - en tilstand mellem liv og død, hvor patienten helt mister evnen til at komme i kontakt med verden omkring sig\nEn enhed, der kan bringe en person ud af koma\nKoma er en ekstremt dårligt forstået tilstand af en person,kendetegnet ved fuldstændig hæmning af centralnervesystemet. Det vides, at denne tilstand i øjeblikket er meget almindelig og tegner sig for op til 3% af alle besøg på intensivafdelingen og intensivafdeling. Det længste tilfælde af at være i koma anses for at være tilfældet med Eduard O’Bar, som havde været i koma i 42 år. Desværre var kvinden ikke i stand til at komme ud af sin tilstand, hvilket førte til hendes død i 2012. En anden lignende hændelse var hændelsen med Terry Wallace, der tilbragte i koma i cirka 17 år. Overlevende på mirakuløst vis efter en bilulykke faldt manden i koma, som heldigvis sluttede for Wallace's slægtninge, og Terry selv kom sig fuldt ud på kortest mulig tid.\nSe også: Oftalmisk implantat designet til at forhindre glaukom\nAt give håb til dem i komapatienter, i en af eksperimenterne fra amerikanske forskere, blev specielle elektroder implanteret i hjernen til eksperimentelle aber, som gjorde det muligt for forskere at udføre en af metoderne til dyb hjernestimulering. For at udføre manipulationen var forskerne nødt til at implantere specielle apparater i dyrehjerne, der sendte elektriske impulser til området af den centrale laterale thalamus. Det viste sig, at stimulering af dette område af hjernen gjorde det muligt for aberne at åbne deres øjne, bevæge deres lemmer og kroppe. Derudover ændrede sig selv ifølge kilden selv de vitale tegn på dyr, der udgør kropstemperatur, hjertefrekvens og puls fra en levende væsen, ændret ifølge kilden. Det var det, som det måtte, øjeblikkeligt efter ophør med stimulering, kastede aberne sig igen i koma.\nDyb hjernestimulering fungerede godt, når aber vendte tilbage fra koma\nForskere er sikre på, at selv om det er muligtpraktisk anvendelse af resultaterne af eksperimentet skulle tage flere år, de første skridt med at skabe et hjerneimplantat til returnering af patienter fra koma er allerede taget. For yderligere at forbedre teknologien bliver forskere nødt til at gennemføre yderligere test på aber, hvis resultater vil give specialister mulighed for at se, om dyr kan udføre mere komplekse opgaver under påvirkning af intens hjernestimulering.\nHvad synes du om dette? Del din mening med ligesindede i vores officielle Telegram-chat.\nNår dyreforsøgene er afsluttet, og behandlingen er blevet betragtet som effektiv, kan teknologien til opvågning fra koma testes for første gang hos mennesker.\nHvordan bliver man en datalogi-specialist?


Lodsejere skal bidrage: Klimasikring på vej hos naboen | jv.dk\nVejle Kommune har valgt den grønne linjeføring af fortsættelsen af diget, der omgiver sommerhusene. Det løber i kanten af landskabsfredningen, langs den oprindelige Hvidbjergvej, til den ophører, og frem til motortrafikvejen. Mose-Høll bækken løber under Hvidbjergvej, og her bliver der efter planen etableret et højvandslukke, her skal der findes en løsning, som sikrer mod tilbageløb ved højvande. Kortet viser, hvordan vandet vil fordele sig, hvis diget bliver etableres i kote 2 - altså to meter over dagligt vande. Kort: Vejle Kommune/Miljøstyrelsen\nInden 2022 håber man at have dige rejst, der kan beskytte sommerhusene i Høll mod vand fra fjorden, og et højvandslukke, der kan stoppe vandet i Mose-Høll bækken fra at løbe ind i baglandet. Lodsejerne skal af med fra 500 kr. til 15.000 kroner.\n30 dec. 2019 kl. 13:31\nHøll: Vejle Kommune havde inviteret Fredericia Kommune til at deltage i projekteringen af et fælles dige for sommerhusene i Høll og på Bøgeskov Strand. Men den idé har man ikke været indstillet på at være med på i Bøgeskov, så det bliver alene en Høll-løsning.\n- Vi er nu så langt, at vi er klar til at indstille en sag til økonomiudvalget og byrådet i begyndelsen af 2020. Hvis alt går godt, og der ikke kommer nogen indsigelser i høringsperioden, så kan vi gå i gang med at bygge diger i foråret 2021, siger projektansvarlig i Vejle Kommune Finn Thoft Jensen.\nSommerhusejerne har været inviteret til informationsmøde om projektet i sommer, og siden har teknikerne arbejdet på den endelige indstilling.\nDet samlede projekt ventes at kunne etableres for 3,5 mio. kroner.\n- Det er blevet lidt dyrere end det oprindelige overslag, men det omfatter digeløsningen hele vejen rundt om sommerhusområdet og så en højvandslukke i Mose-Høll-bækken ved området. Det skal sikre, at der ikke løber vand ind i området fra land, siger Finn Thoft Jensen.\nHvis alt går godt, og der ikke kommer nogen indsigelser i høringsperioden, så kan vi gå i gang med at bygge diger i foråret 2021.\nProjektansvarlig i Vejle Kommune Finn Thoft Jensen\nDige vil du\nSommerhusejerne har næsten årligt kunnet opleve hændelser, hvor vandet i fjorden er steget 130 cm over dagligt vande. Det har givet udfordringer, som diget vil løse.\nDiget opføres, så det rammer kote to - det vil sige to meter over havet. Den højde vil ifølge prognoserne svare til en situation, som vil opstå en gang i 100 år.\nDiget skal betales af lodsejerne, men prisen ændrer sig i forhold til, hvor stor glæde de får af diget. Vejle Kommune skal bidrage, fordi kommunen ejer ferielejren Børnenes Vel og er vejmyndighed for Hvidbjergvej.\n- Jo mere nytte man har, jo mere skal man betale, siger Finn Thoft som en tommelfingerregel.\nDet betyder i Høll, at de laveste bidrag bliver 500-1000 kroner, mens de, der får mest glæde af diget, skal af med 10.000-15.000 kroner.\nVandet truer: Sommerhus-ejere tvunget til at handle\nLavede video og smadrede inventar i DSB-tog: Drenge fra Vestfyn sigtet for groft hærværk


Erobre Pistol Squat | Mænds Helbred 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteErnæring & Fitness: Erobre Pistol Squat\n"Ingen anden øvelse vil arbejde dine ben så hårdt som pistolen," siger Rachel Cosgrove, C.S.C.S., skaberen af Spartacus 5.0 Workout. Hvis du ikke har hørt om det, skal du se et enbenet hul på gulvet, hvor dit ikke-benede ben holdes lige ud foran dig. Brutal. Faktisk tager denne enkle bevægelse en enorm mængde styrke, fleksibilitet og balance - hvilket er grunden til, at mange fyre har svært ved at gøre en rigtig korrekt. Se videoen nedenfor for at lære at udføre pistol squat med perfekt form:\nMen Cosgrove har et godt trick for at hjælpe dig med at balancere, så du kan høste de stærkeste fordele ved denne fantastiske øvelse: Hold vægt i brysthøjde med dine arme udvidet. Det modvirker din kropsvægt og hjælper dig med at balancere, mens du sænker din krop. "Tænk på det som en dyster tærer," siger Cosgrove. "Som du sidder og sidder dine hofter ned og tilbage, ønsker din krop at falde baglæns. At have vægten foran dig vil holde dig oprejst. "\nJo lige dine arme, jo mere modvægt har du. Når du bliver mere komfortabel, bøj dine arme og hold vægten tæt på brystet for at gøre knebet hårdere. Og hvis du ikke kan gå hele vejen til gulvet i starten, lavere så langt som muligt kan du holde pause i to sekunder, og skub derefter din krop tilbage til stående stilling. Øg dit bevægelsesområde, da din styrke forbedres.


Dyrenes Beskyttelse om populær dyrelov: Vil næppe virke i Danmark\nEn lov, der skal bremse hvalpefabrikker, breder sig blandt amerikanske byer. Den giver mening i USA, men vil næppe fungere i Danmark, lyder det fra Dyrenes Beskyttelse.\nEn dyrelov, der skal hjælpe dyr på internater med at finde nye familier og samtidig bremse hvalpefabrikker giver god mening i USA, men den vil næppe få den ønskede effekt herhjemme. Sådan lyder det fra Dyrenes Beskyttelse, efter at Sacramento er blevet den næste i rækken af amerikanske byer, der kræver, at dyrehandler udelukkende sælger hunde, katte og kaniner fra internater frem for kommercielle avlere.\nHensigten er at sætte en stopper for bl.a. hvalpefabrikker, hvor hundene lever under kritisable forhold. Problemet med hvalpefabrikker findes også herhjemme, men Dyrenes Beskyttelse mener ikke, at en lovgivning som den i USA vil afhjælpe problemet, da det i Danmark allerede er forbudt at sælge hunde og katte i dyrehandler.\n- Jeg mener, at loven giver god mening i USA, hvor overfyldte internater derved kan blive aflastet på den korte bane, og dyrene hurtigere kommer ud til nye hjem. Internaterne kan få frigivet kapacitet og således hjælpe endnu flere dyr, siger Jens Jokumsen, der er chefkonsulent med fokus på familiedyr ved Dyrenes Beskyttelse, til Globalen.\n- Overordnet mener jeg, at man i stedet skal tage fat om nældens rod og kigge på årsagen til, at alle de dyr havner på internater. Hvorfor ender de der, og hvordan kan den tilstrømning begrænses? Det er fint, at de dyr, som er på internaterne nu komme videre via en dyrehandel, men bliver kilden til problemet ikke løst, er det kun symptombehandling, tilføjer han.\nLæs også: Lov spreder sig i USA: Skal bremse hvalpefabrikker\nTror ikke på effekten\nHan tror ikke, at en sådan lov herhjemme vil få den ønskede effekt.\n- Er der en efterspørgsel fra hvalpekøberne, så skal hvalpefabrikkerne nok finde en vej ud til forbrugerne. Hvis dyrehandlerne ikke er hvalpefabrikkernes kunder, bliver der bare et led mindre ud til hvalpekøberne.\nJens Jokumsen nævner desuden, at danskerne generelt er gode til at adoptere dyr fra internater, så de sidder sjældent længe og venter på et nyt hjem. Han minder samtidig om, at man skal være opmærksom på, at dyr fra internater kan have hårde oplevelser med i bagagen, og at de derfor kan have særlige behov, der skal tilgodeses.\nUklart om V bakker op\nVenstres dyrevelfærdsordfører Erling Bonnesen anerkender problemet med hvalpefabrikker og siger til Globalen, at han håber, at kontrolsystemet kan afhjælpe problemet:\n- Det vi har set med ulovlige forhold med danske hvalpe er selvfølgelig uacceptabelt. Det er ufatteligt, at nogen kan opdrætte dyr under ulovlige og dårlige forhold. De, der ikke kan finde ud af det, skal rammes af kontrollen og forhindres i det. Jeg håber, at kontrollen kan gøre en del.\nTil spørgsmålet om den konkrete lov i USA kunne være noget, som man ville indføre i Danmark, svarer han:\n- Det kan selvfølgelig være interessant at se, hvad de gør i udlandet. Jeg udelukker ikke noget, men jeg vil ikke forhandle gennem pressen. Vi skal tage de gode ideer med til forhandlingsbordet. Alle gode indspark er velkomne.\n#dyrevelfærd #indland #DyrenesBeskyttelse #Venstre #arkiv


Mens Donald Trump trækker tropper ud af Syrien og Afghanistan, må europæiske lande indstille sig på internationale missioner uden USAs enorme militære maskine i spidsen. Et bud på fremtidens europæiske missioner kan findes i en fransk klapjagt på terrorister i et af verdens farligste lande, som Danmark nu træder ind i.\nVed siden af helikopterbidraget til Operation Barkhane deltager Danmark med et Hercules-transportfly i FNs fredsbevarende mission i Mali, som går under navnet MINUSMA. Fold sammen\nFoto: Frederik Siems Marley Siemssen/Forsvarsgalleriet\nFredag d. 08. november 2019, kl. 08.26\nInden årets udgang sender Danmark 70 soldater og to transporthelikoptere til Mali for at deltage i terroristjagten Operation Barkhane. Danske styrker har deltaget i talrige internationale missioner, men hvor de fleste er foregået under ledelse af FN eller USA, skiller Operation Barkhane sig ud, idet den er under fransk ledelse.\nDerfor kan operationen i Mali udgøre et glimt ind i en fremtid, hvor europæiske lande går i krig uden om den enorme amerikanske militære maskine, vurderer Quentin Lopinot. Han er tidligere fransk diplomat og i dag gæsteforsker ved tænketanken Center for Strategic and International Studies i Washington.\n»Operation Barkhane er et bud på en ny, fleksibel tilgang til europæisk forsvar, hvor landene tager mere konkret ansvar for at forsvare europæisk og international sikkerhed. Operationen er på pragmatisk vis blevet en europæisk operation, efterhånden som forskellige lande har sluttet sig til det, der oprindeligt var en rent fransk mission,« siger Quentin Lopinot til Berlingske.\nUSA trak for nyligt tæppet væk under sine kurdiske allierede, da præsident Donald Trump varslede, at USA trækker sine tropper ud af det nordøstlige Syrien og i øvrigt ikke ville stå i vejen for en tyrkisk invasion af det kurdisk kontrollerede område. Dermed måtte Europa se passivt til, både da tyrkiske tropper rykkede ind over grænsen og angreb kurdiske stillinger, og efterfølgende da Tyrkiets præsident Erdogan og Ruslands præsident Putin indgik en aftale om de erobrede områder.\nSamtidig har Trump-administrationen siden 2018 barslet med at trække halvdelen af de amerikanske tropper ud af Afghanistan.\n»Jeg vil ikke lægge skjul på, at det er en udfordring, når vores vigtigste strategiske allierede agerer, som den gør. Det er konflikten i Syrien et eksempel på,« som forsvarsminister Trine Bramsen (S) sagde det under Center for Militære Studiers årlige forsvarskonference for nylig.\nForuden Operation Barkhane deltager Danmark med et Hercules-transportfly og omkring 65 personer plus et tipersoners efterretningshold til FNs fredsbevarende mission i Mali, kendt som MINUSMA. Danmark har på forskellige måder deltaget i MINUSMA siden 2014, men deltagelsen i Operation Barkhane er en ny opgave for det danske forsvar. Fold sammen\nEn forældet forestilling om europæisk forsvar\nDerfor må Europæiske lande indstille sig på internationale missioner uden USA i spidsen, siger Quentin Lopinot. Samme vurdering lyder fra flere danske militærforskere, som Berlingske har talt med.\n»Operationen Barkhane i Mali er interessant, fordi det er en kompleks kampmission i et vanskeligt miljø med betydelige risici og logistiske udfordringer. Den illustrerer, at det er en forældet forestilling, at europæiske lande ikke har viljen eller evnen til at gennemføre den slags operationer uden for rammerne af NATO,« siger Quentin Lopinot.\nHan har tidligere arbejdet for det franske udenrigsministerium med fokus på forsvarspolitik i både NATO og EU og skrev tidligere på året en analyse om perspektiverne i Operation Barkhane for europæisk forsvarssamarbejde i militærmagasinet War on the Rocks.\nFrankrig indledte Operation Barkhane i 2013. Oprindeligt for at forhindre islamistiske grupper i at vælte regeringen i Mali, og sidenhen i en bredere bestræbelse på at bekæmpe terrorgrupper i Mali, Burkina Faso, Tchad, Mauretanien og Niger, kendt som Sahel-regionen.\nForuden Danmark deltager Storbritannien med helikoptere og Estland med tropper til bevogtning, ligesom både Spanien, Tyskland, Canada og USA har bidraget til operationen med transport af tropper og gods.\nPå trods af deres 4.500 soldater store styrke i området er franskmændene nemlig afhængige af støtte til lufttransport. Frankrig har en meget begrænset helikopterflåde, og halvdelen af lufttransporten i Operation Barkhane bliver løst af andre lande.\nNetop lufttransport er afgørende for militære operationer i Sahel-regionen, hvor afstandene er enorme, infrastrukturen mange steder er ikkeeksisterende, og strategisk vigtige områder er tætbelagt med miner og vejsidebomber.\n»Danmarks deltagelse i Operation Barkhane er væsentlig, fordi lufttransport er afgørende for operationens militære aktiviteter,« siger Quentin Lopinot.\nVedrører sikkerheden for alle europæiske borgere\n»Men Danmarks deltagelse er også en væsentlig politisk beslutning, fordi den vidner om, at europæisk sikkerhed ikke kan deles op mellem landene. Udviklingen i Sahel-regionen påvirker sikkerheden for alle europæiske borgere; ikke kun i lande tæt på regionen, men også i Danmark, Storbritannien eller Estland. Ligesom Ruslands aktiviteter ikke kun vedrører lande i Øst- og Nordeuropa,« siger Quentin Lopinot.\n»Terrorgrupper er en aktiv trussel i Sahel-regionen, for lokale myndigheder og befolkninger, men også for europæiske interesser. Ud over den konkrete terrortrussel omfatter problemerne også destabiliserende aktiviteter som smugling og menneskesmugling, som har direkte konsekvenser for Europa, ikke mindst i form af migration.«\nForuden den militære indsats bidrager Danmark til udviklingssamarbejde i Mali, Burkina Faso og Niger med omkring 550 millioner kroner om året og bidrog til humanitære indsatser i Mali med 74 millioner kroner i 2018.\n»Selvfølgelig kræver sikkerhedsproblemerne i Sahel-regionen mere end militære operationer, og vi bliver nødt til også at inkludere udviklingsbistand, humanitær bistand, regeringsopbygning, politisk støtte til lokal ledelse, demokratiske reformer og meget andet,« siger Quentin Lopinot.\nEr det på nogen måde realistisk, at samarbejdende europæiske lande kan overtage rollen som nøglespiller i internationale missioner, hvis USA i stigende grad trækker sig fra den rolle?\n»Det overordnede mål for europæiske lande bør være at blive bedre i stand til at forsvare egne sikkerhedsinteresser i en æra med store internationale magtkampe. For at opnå det, er de nødt til at udvikle en fælles vurdering af sikkerhedstruslerne og arbejde bedre sammen for at imødegå de trusler. Samarbejdet mellem USA og Europa vil stadig være essentielt for sikkerheden i Europa, og USAs deltagelse i internationale opgaver vil fortsat være vigtig. Men et stærkere europæisk forsvar kan være en fordel for begge parter: På den ene side mindre afhængighed af de politiske beslutninger i Washington, og på den anden side en mere ligelig »byrdefordeling« mellem USA og de europæiske allierede,« siger Quentin Lopinot.\nPerspektiver for Danmark?\n»[Franskmændene] insisterer på at fokusere deres mission snævert på terrorbekæmpelse, og de nægter at foretage sig noget, der lugter bare lidt af at opretholde lov og orden eller at mægle mellem de krigsførende grupper. Det overlader de til den maliske regering, som hverken kan eller vil gøre det på nogen meningsfuld måde,« som den amerikanske sikkerhedsforsker Michael Shurkin fortalte i Berlingske for nyligt.\nSpørgsmålet er samtidig, om Danmark bedst muligt forfølger egne interesser ved endnu en gang at følge en større militær magt i konflikt. Det påpeger Louise Riis Andersen, seniorforsker ved Dansk Institut for Internationale Studier.\n»Vi skal tænke os om, inden vi bare går i krig med en anden stor nation i stedet for USA. Vi bliver nødt til at forholde os til, om vi bedst muligt varetager vores egne interesser ved at lægge os i slipstrømmen på en stat som Frankrig, som foruden fred og stabilitet også har økonomiske interesser i Mali. Vi ved fra Afghanistan, at der var en meget skarp opdeling mellem dem, der tegnede de overordnede linjer, og dem, der bare bidrog. Og spørgsmålet er, hvor meget indflydelse vi får i Paris,« siger Louise Riis Andersen.\nDet danske helikopterhold sætter kurs mod Mali og Operation Barkhane i løbet af december og skal de næste 12 måneder operere fra en fransk militærbase i det østlige Mali.\nEt inferno af vold og terror venter de danske styrker


BBB - Easylift dækjern - Sæt med 3. stk. Neon (DKK 19,00)\nVarenummer: B7-33114 | Brand: BBB\nFlotte og robuste dækjern fra BBB, der er perfekte, når du skal fjerne eller montere dine dæk på cyklen. Dækjernet fylder nærmest ingenting, og er derfor perfekte til at have med i cykeltasken. Når du har brugt dækjernet, kan…\nIkke på lager: Forventet på lager d. 30/03/2021 Få mail ved hjemkomst\nRelaterede produkter til BBB - Easylift dækjern - Sæt med 3. stk. Neon\nVentiler almindelig 2 stk.\nFlotte og robuste dækjern fra BBB, der er perfekte, når du skal fjerne eller montere dine dæk på cyklen. Dækjernet fylder nærmest ingenting, og er derfor perfekte til at have med i cykeltasken. Når du har brugt dækjernet, kan de foldes sammen, så de er samlet i én.\nDækjernet er ideelt til at fjerne og montere et dæk, enten er uheldet er ude, eller når du trænger til nye dæk. Dækjernet kan både bruges til cykel med og uden kanttråd.\nDisse dækjern kan anvendes til alle cykeldæk både med og uden kanttråd. De er fylder minimalt, og er dermed yderst velegnede at have med i sadeltasken eller cykeltasken, når du er på tur. Efter brug kan du trykke dækjernene sammen, så de er én samlet enhed.\nBBB leverer altid kvalitetsprodukter sine kunder, så brugeren får mest ud af sine præstationer. Firmaet har mere end 20 års erfaring, og sætter altid komfort og funktionalitet højest. BBB er startet af to tidligere professionelle ryttere, og har derfor en insiderviden om, hvad der giver det bedste resultat.\nDækjernene fra Tacx er fremstillet i hård plastik, og dermed får du et stærk dækjern, der kan holde til meget. Dækjernet fylder minimalt, og det er muligt at klikke dem sammen.