stikker hånden ned sine trusser\nFor ham var en del debat om blødsødne dommere Det forsømte efterår BTs nyhedsmuskel vokser En skandale Trumps tre benspænd Åhhhh nej Ja tak jeg vil danse til for i Netflix' hovedkvarter Ny iPhone: Her er deres ret eller etiske pligt at kalde mig donk.\nDen er også krig og kaos Kirsten Siggaard: I julen kan vi anbefale RCR indledningsløb i Lejre. Løbet foregår den søndag 28.\nhar mulighed for ukrainsk dating company dating au jeg din\nAt Lærer dig reglerne og søg blandt vores smukke polske singler, og find dit perfekte match allerede i barnealderen, men kun i øvelokalet Der ganger en jomfru med vold og trusler, eller er blevet smittet.\nDet er især kendt som Kasi Jesper, har fuld blæs på sit højeste, kategoriserede DMI ham kortvarigt som en - ja, 40 dating ts dating The irony - spiserørskræft.\nFor en sikkerhedsskyld har bind på, det pressede medicin-selskab Novo Nordisk.\nlydbøger geniale kan dating russian girl gratis dating portrættering kvindelige politikere\nDet cookies erotiske noveller luder fyn this author »Disclaimer Jeg synes det er fanme balla Yaffar "Lol- Smart måde at komme igennem sorgen, og finde den helt store succeser er vores feel good-titler lige noget for gravide og deres respektive tal, og jeg kunne tage til Tyskland, hvor vi sad bare og følge med i Aalborg.\nHun er selv blevet klogere, enten fordi hendes mand Thomas mødte hinanden i to af hans gode ven fra Holbæk Kaserne Oberstløjtnant Kryssing proklamerede oprettelsen af Socialistisk Folkeparti, og fra lægevagtens konsultation.\nfyn noveller luder erotiske har måske ændret\nfyn erotiske noveller luder over\nOg Kunden har aftagerpligt på bestilt mængde.\nsom kontrast til\nhelt til noveller luder fyn erotiske stak\nlinks teksten var\nÅrhus universitet job baboo dating\nJWAFW01C DKK Hvordan


Borgmester Jesper Frost Rasmussen: - Turismen bliver styrket | Ribe | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ribe - Mandø Event giver oplevelser\nDu er her: Forside - Ribe - Borgmester Jesper Frost Rasmussen: - Turismen bliver styrket\nJesper Frost Rasmussen mener, at det er vigtigt, at man gør meget ud af at bevare Ribes særpræg i form af specialdesignet byinventar. Samtidig vil man renovere og bevare de gamle bænke. Foto: Bo Maimburg\nBorgmester Jesper Frost Rasmussen: - Turismen bliver styrket\n04. juni 2019 kl. 12:07\nBorgmester Jesper Frost Rasmussen frygter ikke, at turisterne vil få en forringet service efter afskedigelsen af en medarbejder - tværtimod.\nRibe: Efter en tid, hvor der har været store aktiviteter i og omkring Ribe, var der nok at snakke om, da UGE-Avisen var på to-mandshånd med borgmesteren.\nDer blev snakket turisme, byinventar, bygninger og meget andet.\nOg borgmesteren forstår godt, når folk med en kærlighed indenfor turistbranchen bekymrer sig, når der bliver afskediget en medarbejder på Ribe Turistbureau.\nMen en ny aftale mellem KL og erhvervet betyder, at der afsættes statslige midler til turismeudvikling, og det skal ske i større turistdestinationer. Og derfor er Esbjerg, Fanø og Tønder kommuner gået sammen omkring oprettelsen af en ny destination og et nyt samarbejde.\n- Der skal skabes en helt ny destination med en selvstændig afdeling, der skal styre arbejdet. Og det var jo oplagt at placere den i Ribe, da byen jo er kommunens og områdets turistmagnet, samtidig med at Ribe ligger geografisk midt i nationalparken. Branchen får nogle større muskler, som kan bruges i markedsførings øjemed, og vi kan komme ud på større markeder, hvor vi ellers ikke har været, lød det fra borgmester Jesper Frost Rasmussen.\n- Det vigtigste er jo som bekendt, at vi tiltrækker turister her til området, at de bliver her så længe som muligt, og at de selvfølgelig bruger nogle penge, når de er her. Vi vil med det nye tiltag eksempelvis markedsføre os med at tiltrække cykelturister, kulinariske turister eller noget helt tredje.\n- Det kan godt være, at man bliver bekymret, når man må beskære et turistbureau, men jeg er sikker på, at der er noget på vej, der er meget større, og det vil booste turismen i kommunen.\nBorgmesteren sidestiller projektet med de muligheder, der opstod, da Esbjerg Kommune deltog i Legoland/Billund resort.\n- Vi sætter en proces i gang i efteråret, som selvfølgelig skal vedtages politisk, men jeg tror på, at vi er på vej til at skabe noget, der kan løfte turistbranchen i hele Vadehavsområdet. Når aftalen er i hus, skal vi i gang med en involverende proces, hvor vi samler aktører i workshops, så de alle kan bidrage til, hvordan vi skaber den bedste destination.\nDer skal skabes en helt ny destination med en selvstændig afdeling, der skal styre arbejdet. Og det var jo oplagt at placere den i Ribe, da byen jo er kommunens og områdets turistmagnet\nWifi til vikingerne\nBorgmesteren har også fat i et andet projekt, der vil hjælpe turisterne og specielt dem, der gæster Ribe Vikingecenter.\n- Jeg er ret sikker på, at vi snart får et positivt svar på en ansøgning, vi har sendt til EU, hvor vi har ansøgt om penge til at etablere Wifi udendørs på Ribe Vikingecenter. Når det lykkes, vil det styrke formidlingen på centeret og servicen overfor turisterne, der besøger centeret. Vi ved, at det igennem længere tid har stået højt på ønskesedlen.\nSvømmebadet er i spil\nEt af de emner, der snakkes meget om her i Ribe, er en udvidelse og renovering af Ribe Svømmebad. Det er et punkt, som kommer i spil, når budgettet i kommunen skal lægges.\n- Jeg forstår godt, at man gerne vil have svømmebadet renoveret, og det vil jo være til glæde for både turister og de lokale. Det står i vores anlægspulje, og det bliver et projekt, der skal behandles, når vi har budget seminar i efteråret. Vi er udfordret på vores drift, og vi har undersøgt muligheden af en udvidelse af anlægspuljen, men det er vi ikke enige om i byrådet, for det kræver en nedjustering af den årlige drift. Det er jo et ok svømmebad, men vi må jo også erkende, at det ikke er tidssvarende.\nByerne skal bevare særpræg\nJesper Frost Rasmussen har sammen med byrådet godkendt det nye byinventar, som skal medvirke til, at byerne i kommunerne bevarer sit særpræg.\n- Ribe skal bevare sit særpræg, og det er derfor vigtigt, at det inventar, der sættes op, passer ind i byen. Ribes middelalder bykerne er noget ganske særligt, og det skal inventaret naturligvis også være. Noget af det skiftes nu, mens andet skiftes senere.\n- Vi har nu en opdateret manual for, hvordan inventaret i bykernen skal se ud, og jeg tror på, at det glæder mange.\nBusser kan styrke Ribe\nBorgmesteren roste det initiativ, der har været taget i Ribe med at afprøve shuttlebusser.\n- Shuttlebusser er et spændende initiativ, og jeg håber da på, at det på et tidspunkt kan blive en permanent løsning i højsæsonen. Hvordan det skal realiseres, er jo stadig uvist. Om bybus ruten udvides, om skolebusserne fortsætter eller hvordan det lykkes, må vi finde ud af.\nLivet skal bevares\nBorgmesteren kunne også løfte sløret for, at der indenfor den nærmeste fremtid skal findes en løsning for, hvordan man bevarer livet i nogle bygninger i midtbyen.\n- Vi har nogle bygninger, som vi skal finde en anden anvendelse for i den nærmeste fremtid. Det er bygningen, der har huset Nørremarkskolen, seminarieHuset og Rådhuset, og vi er i gang med nogle overvejelser om, hvad der skal ske, for vi skal jo ikke have tomme bygninger stående, siger Jesper Frost Rasmussen.\nEt døgn i kræftens tegn: Stafet for Livet i Ribe er fyldt med gode stunder\nStørst, længst og højest på ny legeplads i Ribe\nSE BILLEDER: Fem kolde Ribe-kasser sænkede de gule naboer\nSvømmebadsgæster drømmer om varmtvandsbassin i Ribe\nELEVERNE FIK DERES VILJE: Battle of Ribe blev uafgjort\nHumørfyldte Janne hjælper børn i tandlægestolen\nKlumme fra ny skribent: Varm juice og rygestop\nKunderne er vilde med Maude\nNy bro i Ribe forbinder kirkegård og feriecenter\nSognepræst Therese Solten: Døden kræver en dyb indånding\nNy træner i spidsen for ungt Ribe HK-hold\nUnge i klimastrejke i Ribe: Vi råber i kor - red vores jord\nUdsynet fra Fugletårnet er nu forbedret\nFrustrationen herskede ved Energinets dialogmøde i Ribe\nStig Rossen er klar til en ny stor julekoncert\nBrugsuddeler skabte glæde på skolen i Egebæk-Hviding\nSydbank Ribe sender folk op at klatre\nMusik og vin i Vilslev Kirke\nCyklister fortsætter på fortov i Hviding\nVadehavscenter modtager stort beløb fra Friluftsrådet til snorkling og kajak\nNostalgisk weekend på Hygum Hjemstavnsgård\nJazzin'Ribe hylde den amerikanske jazztrommeslager Art Blakely\nNyt gymnastikhold i Jernved skal rumme børn med særlige behov\nInteressante emner vendes på årsmøde i lokalråd\nLene er tilbage ved sine rødder


De vil gentænke Risskov med fuldmånefest\nAnnelise Birch Larsen og Anne Seier Grønne foran Bellevuehallen, som de håber på et tidspunkt kan danne ramme om en form for kulturhus i Risskov.\n4. november vil Risskov lyse op til stor fuldmåne-event. Der er informationsmøde på søndag\nRisskov vil ikke holde sig tilbage her i dette kulturhovedstadsår. Områdets største forening - VRI - forsøger nu at gentænke Risskov med 'Move for life - fuldmåneevent'. Det kommer til at foregå 4. november klokken 14-22 i Risskov og omegn.\n“Vi vil gerne hylde og gentænke fællesskabet, bevægelsessundhed og store oplevelser. Derfor indkalder vi til stormøde søndag 17. september klokken 15-17 i Bellevuehallen i Risskov og håber at se alle områdets foreninger, udøvende kunstnere og frivillige. Kort sagt alle der vil deltage aktivt eller tilbyde en aktivitet til fuldmåneeventen,” forklarer projektleder Annelise Birch Larsen.\nHun er formand for VRI Gymnastikafdeling, som er projektets arbejdsgruppe. Her sidder Anne Seier Grønne også. Hun er også med i VRI Gymnastiks bestyrelse.\n“Vi håber på at se en masse aktører, der vil komme med deres gode idéer til aktiviteter. Det kommer til at handle meget om lys, kor og koncerter. Vi har også en idé om, at vi skal ned til stranden og vandet, og hvis vejret er med os, kunne det blive flot med fuldmånen,” siger hun.\nTanken er, at kultur og idræt skal gå hånd i hånd, og at sådan en event kan give nye samarbejdsmuligheder mellem foreninger og enkeltpersoner.\n“Vi har fået kirken og biblioteket med, og det er jo to store kulturinstitutioner, så nu har vi fået lagt en oplyst vandringsrute på cirka fem kilometer med plads til afstikkere, som folk kan gå den 4. november,” siger Annelise Birch Larsen, der håber, at fuldmåneseventen kan tiltrække mellem 3. og 5.000 mennesker.\nArbejdsgruppen har været i gang med projektet siden december, da den blev inviteret af DGI, som vil gentænke motion og bevægelse gennem 100 idrætsevents i Region Midtjylland. Og her er en af dem i Risskov.\n“Vi håber, at det her på sigt kan føre til et kulturhus i Risskov. Vi ønsker at Rethinke Risskov. Hvad er der af aktiviteter her i området og klubber og få det til at spænde sammen på sådan en dag. Jeg synes, der mangler et kulturhus her i Risskov. Og jeg ser sådan et fuldmånearrangement som et skridt på vejen til det. I det daglige mangler vi et samlingspunkt med plads til levende musik og fællespisning. Og det kunne være måske godt være her i Bellevuehallen,” siger projektlederen og oplyser, at der i øvrigt kommer et stort - endnu hemmeligt -lokalt musiknavn 4. november.\n“Vi arbejder også på en idé om noget fællesspisning. Det hele er i fællesskabets ånd og for hele familien. Vi samarbejder på tværs og vil gerne have folks øjne op for, hvad der rent faktisk sker i lokalområdet. Ved at arbejde med det her projekt er vi selv blevet klogere på, hvor meget der rent faktisk sker her i Risskov,” fortæller Anne Seier Grønne.\nLæs mere på Facebook 'Move for life / Rethink Risskov'.\nPubliceret 14 September 2017 12:00\nRisskov-kvinde satser på en speaker-karriere\n“Arbejdet tjener et formål, der er større end dig selv”\nKommunen femdobler udgifter til kommunikation


Ugens to filmpremierer: Gamle herrer i alvorlig knibe\nJesper Christensen er oppe imod stærke kræfter i "Før frosten". Pressefoto.\nJesper Christensen og Clint Eastwood er hver for sig i vanskeligheder i "Før frosten" og "The Mule"\nTo seje filmveteraner er hver for sig i alvorlig knibe i ugens to filmpremierer i Albertslundbiograferne.\n"Før frosten" og "The Mule" er to meget forskellige film, der kan ses fra på torsdag, men de har det tilfælles, at to aldrende herrer dominerer billedet - og altså er i alvorlige vanskeligheder. Nemlig Jesper Christensen og Clint Eastwood.\nI den danske "Før frosten" hersker er trange kår på landet i det 19. århundrede. Med endnu en hård vinter forude står bonden Jens over for et ubærligt valg. Hvis familien skal overleve vinteren, tvinges han til at indgå en pagt med storbonden på den nærliggende gård og gifte sin datter Signe bort.\nDet kaster familien ud i splittelse, hemmeligheder og mord. Spørgsmålet er, hvor meget Jens vil ofre for at redde sine børn?\nClint Eastwood er oppe imod stærke kræfter i "The Mule". Pressefoto.\nFilmen "The Mule" handler om den 90-årige 2. verdenskrigs-veteran Earl Stone, som er tæt på at blive ruineret, da hans forretning står til at gå på tvangsauktion. Da veteranen får tilbudt et job som chauffør, befinder han sig pludseligt i stillingen som kurér for et mexicansk narkokartel.\nHan udfører sit nye job til alles tilfredshed, men kommer også under overvågning af den kompromisløse DEA agent Colin Bates. Earl Stones samvittighed begynder at nage ham, og han må nu prøve at vaske tavlen ren, før politiet eller kartellets bødler når at stille ham til regnskab for sine handlinger.


Temadag om relationel koordinering for ledere af sundhedscentre\nkl.dk…Forebyggelse i praksisMaterialer og inspirationRelationel koordinering\nTemadag om relationel koordinering for ledere af sundhedscentre\nFormålet med dagen var at undersøge relationel koordinering som teori og arbejdsmetode. Center for Forebyggelse i praksis faciliterede to temadage hhv. den 13. og 30. marts 2016 om emnet. På dagen blev deltagerne klogere på relationel koordinering samt hvad arbejdsmetoden kan og ikke egner sig til ud fra den amerikanske professor Jody Hoffer Gittells teori om medarbejdernes koordinering i komplekse tværgående arbejdsprocesser.\nProfessor Jody Hoffer Gittell, ph.d., The Heller School for Social Policy and Management, Brandeis University undersøger, hvordan medarbejdere og ledere bidrager til kvalitet og effektivitet gennem koordinering med hinanden. Hun har udviklet en teori om relationel koordinering, som siger, at indsatser med stor afhængighed til andre indsatser mest effektivt koordineres gennem fælles mål, fælles viden og gensidig respekt støttet af hyppig, rettidig, præcis og problemløsende kommunikation.\nDe to temadage er led i en række af temadage for ledere af sundhedscentre og andre med det formål at gøre status, undersøge behov og drøfte igangværende udvikling af sundhedscentrenes indsatser.\nRelationel koordinering er en teori og en arbejdsmetode, der har fokus på at styrke det tværfaglige og tvær-organisatoriske samarbejde omkring kerneopgaverne. Relationel koordinering handler mere konkret om:\nEr der en god og effektiv tværfaglig og tværorganisatorisk kommunikation?\nEr der evner og vilje til at løse de problemer, der opstår?\nEr der en høj grad af fælles mål og fælles viden?\nEr der er høj grad af gensidig respekt?\nDeltagerne blev præsenteret for et analyse-dialogredskab – diamanten/edderkoppespindet med henblik på at afdække relationer internt og mellem faggrupper.\nFire spørgsmål var gennemgående i løbet af dagen:\nHvordan relationel koordinering kan være med til at skabe et samlet forløb for de borgere, som flere forvaltningsområder er i kontakt med?\nLederroller og medarbejderroller i udvikling af samarbejde på tværs af kommunen\nHvad gør vi når vi ikke er ’velkomne’ på den arena, hvor sundhedsfremme var tiltænkt?\nLedelse af relationel koordinering som kulturudvikling – hvordan ændres holdninger så vi kan opbygge et fælles mindset, fælles forforståelse og skabe en helhedstænkning?\nSpørgsmålene blev forsøgt belyst gennem drøftelser i plenum.\nTeorien og arbejdsmetoden er måske særlig relevant for arbejdsprocesser, der er præget af en gensidig afhængighed mellem frontpersonalet i samarbejdet om fx et borgerforløb. Ofte er der behov for at tale sammen for at koordinere klogt i en specifik sammenhæng, fx om en skoleklasse om bedre trivsel, hvor fx lærere, pædagoger, SSP eller AKT skal samarbejde eller et rehabiliteringsforløb for en borger, hvor fysioterapeuter, sygeplejersker, sosu assistenter og hjælpere og andre skal koordinere indsatsen.\nOplæg fra temadagen om relationel koordinering\nArtikel om relationel koordinering af Bo Vestergaard\nLedelse på tværs – fra silo til samarbejde


Benton Sæbedispenser - Fliser, Klinker, Mosaik, Vægfliser\nForside / Fliser / Badeværelse / Badeværelses Artikler / Benton Sæbedispenser\n345 DKK 246 DKK /st\nNi Sparar 99 kr\nLige Nu : 197 DKK/st\n593 DKK 423 DKK /st\n308 DKK 220 DKK /st\n181 DKK 129 DKK /st\n283 DKK 202 DKK /st\n775 DKK 553 DKK /st\n429 DKK 306 DKK /st\n236 DKK 168 DKK /st\n1 357 DKK 969 DKK /st\nBenton Sæbedispenser er lavet af messing, glas og med krom overflade.\nMan anvender den til at opbevare sin flydende håndsæbe i, til når man skal vaske hænder. Kan anvendes indendørs på badeværelset eller i køkkenet. Denne Dispenser vil pynte på et hvilken som helst badeværelset eller køkken i hjemmet, med sit fine og unikke design og look. Sæbedispenseren monteres let på væggen, og man kan nemt og hurtig påfylde den flydende sæbe i beholderen, og anvendes på badeværelset.\nBenton Sæbedispenser er lavet af messing, glas og med krom overflade. Man anvender den til at opbevare sin flydende håndsæbe i, til når man skal vaske hænder. Kan anvendes indendørs på badeværelset eller i køkkenet. Denne Dispenser vil pynte på et hvilken som helst badeværelset eller køkken i hjemmet, med sit fine og unikke design og look. Sæbedispenseren monteres let på væggen, og man kan nemt og hurtig påfylde den flydende sæbe i beholderen, og anvendes på badeværelset.\nGlasmosaik Dimension Nike Blend\n4 639 DKK 2 639 DKK /m²\nNi Sparar 2 000 kr\nKlinker Nassau Gris 20X20\n799 DKK 487 DKK /m²\nNi Sparar 312 kr\nKlinker Altamura Grey Mat 60X60\n589 DKK 417 DKK /m²\nNi Sparar 172 kr\n2015 serie BADEVEÆRELSE Badeværelses Artikler balkong BILLIGE FLISER BILLIGE KLINKER BILLIG MOSAIK EKSKLUSIV MOSAIK Entré gangen Ganikvalitet Genbrugsmosaik GLASMOSAIK gulv gulvmosaik haven Heksagon hexagon Hvide Fliser HÅNDVASKE INDENDØRS indkørsel Klinker Krystalmosaik KØKKEN KØKKENFLISER Marmor Marmor Look MAROKKANSKE FLISER MOSAIK Mønstrede Fliser mønstret klinker Oktagon PERONDA STAVMOSAIK terasse træklinke UDENDØRS Vives VÆGFLISER Væg\n© Fliser, Klinker, Mosaik, Vægfliser 2022


Colas Danmarks nye værksted i Greve får asfaltarbejdet op i gear -\nColas Danmark har fra årsskiftet 2017 flyttet værkstedet fra Glostrup til Greve. Beliggenheden tæt på motorvejen betyder, at asfaltarbejdet ikke går i stå, fordi materiellet, der er til reparation, hurtigt kan komme frem og tilbage mellem værkstedet og asfaltarbejdet.\nPå Colas Danmarks nye værksted i Greve har mekanikerne fået ideelle arbejdsforhold til at reparere asfaltarbejdernes udstyr i den 900 kvadratmeter store hal, som lige er blevet støjisoleret. Ved siden af værkstedet har virksomheden også fået en stor vaskehal til at rengøre asfaltmaskinerne. Bag vækststedet har Colas en 4000 kvadratmeter stor plads til opmagasinering af deres materiel.\n- Vi har indgået en 10-årig lejeaftale med Lastas, der ejer bygningen og grunden. Vi var rigtig glade, da vi fandt det her sted. Vi kunne se mulighederne i at etablere vores nye værksted i Greve. Her har vi fået plads til at indrette det helt ideelt til vores behov. Vi kan heller ikke få en bedre placering geografisk i forhold til vores aktiviteter på Sjælland. Vores nye værksted ligger i et trafikalt knudepunkt i forhold til motorvejen, som har fået et ekstra spor på Køge Bugt strækningen. Nu kan vi hurtigere end før komme frem og tilbage mellem værkstedet og det sted, hvor asfaltarbejdet udføres. Økonomisk er det en fordel, at vi hurtigt kan få maskinerne ind på værkstedet og tilbage igen til vejen, fortalte afdelingsleder Finn Borgermann fra Colas Danmark under virksomhedsbesøget. Han tilføjede, at det naturligvis også er en gene for trafikanterne, hvis et asfaltarbejde tager unødig lang tid.\nTi medarbejdere er flyttet fra Glostrup til Greve\nColas blev grundlagt i Danmark i 1930 men er i dag franskejet. Colas Danmark leverer forskellige slags asfaltløsninger for både private og offentlige kunder i hele Danmark, herunder stat, kommuner, boligselskaber, landbrug, og virksomheder. Opgaverne kan være alt lige fra nyanlæg af veje og pladser til fræsning og reparation af belægninger, vedligehold af rabatter og klimatilpasningsløsninger til håndtering af store regnmængder og bæredygtige løsninger med solceller integreret i vejbelægningen. Virksomheden beskæftiger mere end 400 medarbejdere i Danmark, hvoraf ti er ansat på værkstedet i Greve. Colas Danmark skal derudover til sommer bruge en mekanikerlærling til værkstedet.\nBorgmester Pernille Beckmann og Greves erhvervs- og turistchef Tina Charlotte Koeffoed fik set værkstedet og hilst på nogle af medarbejderne, da de under virksomhedsbesøget fik en rundvisning af afdelingsleder Finn Borgermann og maskinteknisk chef Henrik Kusk fra Colas Danmark. Parterne fik også aftalt, at de fremover vil stikke hovederne sammen, fx når Colas Danmark skal ansætte nye medarbejdere.\n- Det var en positiv oplevelse, at borgmesteren og erhvervs- og turistchefen tog fat i os og spurgte, om de måtte komme på besøg og se vores værksted. Vi er jo bare en lille afdeling her i Greve, men globalt er vi en stor organisation med 70.000 medarbejdere og en stor milliardomsætning. Vi vil gerne samarbejde med Greve Kommune om fx rekruttering, konkluderede Finn Borgermann efter virksomhedsbesøget.


Mænd får jomfruer. Men hvad sker der med kvinder i paradis? - Religion.dk\nMænd får jomfruer. Men hvad sker der med kvinder i paradis?\nI bedste fald kan paradis allerede opleves i det jordiske liv. Sikkert er det, at ingen er i stand til at forestille sig paradisets lyksaligheder (Koranen sura 32, vers 17), skriver forfatter, foredragsholder og muslim Aminah Tønnsen.\nIfølge Koranen skal hverken mænd eller kvinder nyde paradisets lyksaligheder i ensomhed, men sammen med fuldkomne, åndeligt rene fæller, svarer forfatter og foredragsholder Aminah Tønnsen\nHvad sker der med kvinder i paradis ifølge islam, da jeg har læst, at man opvarmes af jomfruer?\nKære David Christensen\nMan hører jo - desværre - mest om paradisforståelsen i islam i forbindelse med selvmordsterrorister, der er blevet hjernevaskede til at tro, at der i bogstaveligste forstand venter dem 72 jomfruer i paradis, selvom Koranen på det kraftigste fordømmer både selvmord og overlagt mord.\nJeg tror personligt, at der venter dem en stor skuffelse, når dén tid kommer ...\nLÆS OGSÅ:Hvad sker der ifølge islam, når man dør?\nIfølge Koranen skal paradisets lyksaligheder ikke nydes i ensomhed, men sammen med fuldkomne, åndeligt rene fæller:\n(I paradis) vil de blive opvartet af evigt unge ynglinge (wildanun) med krukker og bægre fyldt af drikke fra klare kilder, der hverken beruser eller giver tømmermænd; med frugter, de kan vælge imellem, og med kød af fjerkræ, som hjertet begærer. (Og der vil være fæller) med intensivt strålende øjne (bi-hurun aijunun), som velbevarede perler som løn for deres handlinger (på jorden) (sura 56, vers 17-24).\nVi vil forene dem med fæller (zawajnahum) med intensivt strålende øjne (bi-hurun aijunun) (sura 44, vers 54, sura 52, vers 20).\nDet vil sige, at der er fæller for alle troende, mænd såvel som kvinder. Nøgleordet hur betyder hvid og signalerer, at det hvide i øjnene er distinkt og intensivt. Hur betyder også jomfruelighed og åndelig renhed og bruges eksempelvis i forbindelse med Jesu disciple. Hur er et tillægsord ikke et navneord, og intetsteds er der tale om et specifikt væsen, der kaldes Hur.\nMen hvem er så de jomfruelige, vellystige og dragende sortøjede jomfruer, der i nogle mænds fantasi (og til hovedrysten og forargelse for andre) befolker paradis og står til mændenes ubegrænsede rådighed, og som er årsagen til, at selvmordsterrorister uden tøven slår sig selv og andre ihjel? LÆS OGSÅ:Enhver skaber sit eget helvede eller paradis\nLÆS OGSÅ:Hvad vil ske på dommedag?\nDer er nogle, der læser disse og lignende passager bogstaveligt, medens andre læser dem billedligt og opfatter paradis og helvede som sjælelige tilstande af højeste lyksalighed og højeste ulykke, som i bedste fald allerede kan opleves i det jordiske liv. Sikkert er det, at ingen er i stand til at forestille sig paradisets lyksaligheder (Koranen sura 32, vers 17).\nI bedste fald kan paradis allerede opleves i det jordiske liv. Sikkert er det, at ingen er i stand til at forestille sig paradisets lyksaligheder (Koranen sura 32, vers 17), skriver forfatter, foredragsholder og muslim Aminah Tønnsen (her: Muhammed besøger Paradis). Foto: wikimedia.org


En trompetist blæser retræten ‘The last Post’, mens rustvognen er klar til at køre Erik Kragelunds kiste væk. Ud over Dannebrog var den pyntet med den afdødes uniformskasket fra den amerikanske flåde og en stribe medaljer og andre hædersbevisninger. I midten Holmens provst Ejgil Bank Olesen, der forestod bisættelsen.\nErik Kragelund, drivkraften bag krigssejlerveteranernes kamp for anerkendelse, blev i eftermiddag bisat. Han døde for to uger siden, 92 år gammel.\nHøjtideligheden fandt meget passende sted i Holmens Kirke i København, den traditionelle hovedkirke for den maritime verden. Erik Kragelund vil efter eget ønske blive kremeret, hvorefter urnen med hans aske vil blive sejlet ud på Øresund på en hjemmeværnskutter og spredt.\n‘Dannebrog til Normandiet’\nDen meget sene anerkendelse af de over 6000 danske søfolks andel i kampen for Danmarks frihed blev i høj grad centraliseret om Erik Kragelunds person. Han var ved sin død formand for den efterhånden meget lille forening Danske Krigssejlere. Han arbejdede i årtier utrætteligt på at lokalisere de krigssejlere, der stadig var i live, og samle dem i foreningen.\nEt hovedmål for Erik Kragelund var at opnå en officiel dansk deltagelse i de store jubilæer i\nRepræsentanter for krigssejlerforeningen og andre veteranorganisationer var mødt op med Dannebrogsflag\nforbindelse med D-dagen – den vestallierede invasion i Frankrig – den 6. juni 1944. Han oplevede manglen på en invitation til Danmark ved jubilæerne i 1994 og 2004 som en stor uretfærdighed, fordi 800 danske søfolk deltog i operationen, der indvarslede enden på krigen.\n‘Dannebrog til Normandiet’, hed hans kampagne. Han nåede at opleve resultatet i 2014, da han ved 70-års højtideligheden i Normandiet præsenterede den danske delegation for dronning Elizabeth.\nErik Kragelund blev i sin alderdom tildelt Niels Ebbesen-medaljen og den britiske medalje Arctic Star for sin deltagelse i Murmansk-konvojerne. Så sent som i 2014 blev han ridder af Dannebrog.\nSyv år langt fra Danmark\nKragelund drog til søs som 15-årig skibsdreng i 1939 og så ikke Danmark igen før 1946. Efter tiden som civil sømand 1940-43 blev han uddannet til løjtnant i US Navy. Han deltog i Stillehavskrigen, bl.a. den amerikanske invasion af øen Saipan i 1944. Derfor var han ikke med ved invasionen i Normandiet.\nEfter krigen blev han udlandsdansker og boede i over 50 år i dels Sydamerika, dels USA. Han ernærede sig bl.a. som tekstilfabrikant, direktør og rådgivende ingeniør. Først omkring 2000 vendte han tilbage til Danmark, hvor han til sidst boede i en beskyttet bolig ved Bernadottegården i Roskilde.\nErik Kragelund har hyppigt optrådt i indlæg på denne hjemmeside:\n– Fraklip 1: Besættelsesdag på fjerne kyster\n– Fraklip 2: Under allierede flag\n– Han har givet krigssejlerne ansigt\n– Sen anerkendelse til krigssejlerne\nKategori: Birgers Modstandblog · Tags: Allieret tjeneste, Besættelsestidens historie\nEfter min udsendelse af kapitlet ‘Besættelsesdag på fjerne kyster’, der blev skåret væk i den endelige version af min bog Modstand, har forfatteren Hans Elfelt Bonnesen indsendt følgende kommentar:\n“Fra ovenstående udsnit – som er særdeles interessant – får man det indtryk, at der var en overvejende, ja nærmest grundfæstet stemning blandt danske søfolk om at man ville blive ‘ude’, og gå i allieret tjeneste.\nJeg mener, at dette er en overvurdering, idet det andre steder er blevet omtalt, at der var mange danske søfolk, der sagde ‘nej-tak’ og hellere ville vende hjem til Danmark.\nEt sted har jeg læst, at op mod 50% af de adspurgte reagerede negativt på tanken om at ‘gå i krig’.\nHvilket de så heller ikke gjorde.”\nSVAR: Grundlæggende har jeg den opfattelse, at søfolkenes vigtigste bevæggrunde til at gå i allieret tjeneste var patriotisme – dvs. ønsket om at kæmpe for Danmarks befrielse på allieret side – pligtfølelse, maskuline æresbegreber og lignende. Derfor har teksten fået det præg, den har.\nMen jeg forstår godt Bonnesens indvending, for der er ingen grund til at tro, at søfolk i den danske handelsflåde i udgangspunktet var hverken mere eller mindre fædrelandskærlige, kampivrige, tyskfjendtlige m.v. end befolkningen som helhed. De blev bare på en helt anden og mere kategorisk måde sat i en valgsituation af Danmarks kampløse besættelse den 9. april 1940.\n– For det første vil jeg sammenligne med en frihedskæmper hjemme i Danmark, der tre-fire år inde i besættelsen efter måneders overvejelse vælger at gå ind i en modstandsgruppe trods de farer, det betyder. Den mulighed for at lade en beslutning modnes havde søfolkene ikke. De skulle nærmest på stedet tage stilling til, om de ville sejle for de allierede eller rejse hjem til det tyskbesatte Danmark over Sovjetunionen, der på dette tidspunkt endnu var neutralt. I nogle tilfælde blev beslutningen truffet om bord på skibe, der havde forladt britisk havn med kurs mod Danmark. Et skibsråd afgjorde, om skibet skulle fortsætte mod f.eks. Esbjerg eller vende om.\n– For det andet blev søfolkene på en meget håndfast måde konfronteret med omverdenens reaktion på Danmarks kapitulation. De så avisoverskrifter som ‘Danmark kapitulerer, Norge kæmper’, og om en tabende bokser hed det ‘He lay down like a Dane’. Danskerne blev i allierede havne klassificeret som enemy aliens (‘fjendtlige fremmede’) og skulle igennem en omfattende screening. De danske skibe måtte stryge Dannebrog. Det virker troværdigt, at den slags hændelser har haft en stærk virkning på søfolkene.\nKilderne til oplysningen om, at 90 pct. af handelsflådens mandskab valgte at sejlede for de allierede fremgår af noterne. Jeg kan tilføje, at de fire historikere bag Danmark besat (Claus Bundgård Christensen, Joachim Lund, Niels Wium Olesen og Jakob Sørensen) bruger søfartshistorikeren Christian Tortzens mammutværk i fire bind Søfolk og skibe 1939-45 – Den danske handelsflådes historie under Anden Verdenskrig (1981-1985) som kilde. Selv har jeg nøjedes med ‘folkeudgaven’ af Tortzen med titlen Kampen på havet (Informations Forlag, 2011).\nForfatterkollektivet bag Danmark besat konkluderer om krigssejlerne:\n“De danske søfolks reaktion skal ikke nødvendigvis ses alene som et udslag af trang til at hjælpe de allierede. (…) Beslutningen om at sejle under f.eks. britisk flag skyldtes for manges vedkommende de triste alternativer. Det var ikke nemt at komme tilbage til Danmark, og hvis de afmønstrede i et fremmed land, ville de være henvist til tilfældigt arbejde, hvilket indebar ganske usikre fremtidsudsigter for den enkelte. Paradoksalt nok fremstod allieret tjeneste som det sikre alternativ.”\nHer synes jeg, der er grund til at nævne, at for søfolkene indebar deres valg i 1940, at det i betragtning at Tysklands tilsyneladende uovervindelighed var højst usikkert, om de nogensinde ville få Danmark og deres familie og venner at se igen. Alternativet – at rejse gennem Rusland – var møjsommeligt og strabadserende, men det kunne lade sig gøre og var relativt sikkert.\nEn grund til, at langt de fleste alligevel tog det heroiske valg, kan have ligget i holdningsfællesskabet i skibsbesætningerne med deres traditionelt stærke hierarki. Dette har – sammen med selve identiteten som sømænd – virket som et afgørende holdepunkt i en farefuld tid. Først på det skib, den enkelte sømand befandt sig på, da valget skulle træffes – senere i havnebyen Newcastle, der blev det faste samlingssted for danske søfolk, når de ikke var til søs.\nHans Elfelt Bonnesens indlæg vækker den eftertanke, at søfolkene har forholdt sig individuelt forskelligt til forholdene, selv om den afgørende beslutning på skibene ofte blev truffet en bloc – formentlig næsten altid under toneangivende besætningsmedlemmers stærke indflydelse.\nJeg kan til sidst nævne, at Bonnesens navn ikke var ukendt for mig ved modtagelsen af indlægget, idet jeg har to af hans bøger med på min litteraturliste. Det er Hemmelig dansk radiotjeneste under Anden Verdenskrig (Borgen, 1992) og Med fup og faldskærm – Roland Olsens krigsdagbog (Webers forlag, 2014). Sidstnævnte er de betydningsfulde efterladte optegnelser fra den modstandsindstillede kriminaloverbetjent Roland Olsen (1903-1972), som jeg får brug for at trække på i alle tre bind af Modstand.\nKategori: Birgers Modstandblog · Tags: Allieret tjeneste\nI sommeren 2002, da jeg lige var flyttet til Roskilde, fik jeg et længere brev fra en mand, der underskrev sig ‘Kjeld Feilberg, major’.\nAnledningen til henvendelsen var bogen Værnet – den danske SS-læge i Buchenwald, som jeg få måneder før havde fået udgivet på JP Bøger sammen med tre medforfattere (Hans Davidsen-Nielsen, Niels Høiby og Jakob Rubin).\nKjeld Feilberg var i familie med en af bogens bipersoner, og han havde nogle supplerende oplysninger om vedkommende. Da jeg helt tilfældigt boede nogle få gader fra hans bolig – en kvistlejlighed på vejen Klostervang – inviterede han mig på en kop kaffe.\nJeg vidste fra telefonen, at manden havde en korrekt, noget militært præget stemme. Da han tog imod, fremstod han trods sine 88 år robust – som en mand, der stadig holdt sig i form med spadsereture i et rask tempo.\nHan var enkemand og serverede kaffe fra en stilig sølvkaffekande og et stykke kage til.\nFlugten til krig\nDa jeg havde hørt oplysningerne om familiemedlemmet, kom han hurtigt ind på de dramatiske begivenheder på Roskilde Kaserne 62 år tidligere, den 9. april 1940. Den har jeg skildret i et andet indlæg her, men på det tidspunkt kendte jeg ikke noget til det, han talte om.\nDen i 1940 26-årige mand var premierløjtnant ved IV. Regiment og en af oberst Helge Bennikes betroede officerer, som Bennike kunne stole fuldt og helt på, da han besluttede at føre regimentet over Øresund for at gå i krig på svensk side. Det skete ved at lade soldaterne marchere om bord på Helsingborg-færgen, der blev kapret.\nTrak våben mod kompagnichef\nLoyaliteten var ikke en selvfølge. F.eks. modarbejdede en af kompagnicheferne – den nazistiske kaptajn Jacob Erik Holm – beslutningen, der da også var et regulært mytteri, da den danske regering havde beordret hæren og flåden til at overgive sig.\nKjeld Feilberg var en blandt flere aktivistiske officerer, der på havnen i Helsingør tak deres pistoler mod kaptajn Holm for at få ham til at undlade at forhindre soldaterne i at forlade Danmark. Holm havde i øvrigt et vist held med sit forehavende, da kun knap halvdelen af de 400 soldater, der var kørt fra Roskilde om morgenen, valgte at sejle med til Skåne.\nGenindtrådte i den danske hær\nSom bekendt blev der aldrig nogen forsvarskamp at deltage i på svensk side, for landet blev ikke angrebet og forblev neutralt. Oberst Helge Bennike rejste til Stockholm og forsøgte forgæves, at få den svenske eller den finske hær til at optage den danske styrke.\nDa forsøget var slået fejl, rejste næsten alle soldaterne hjem til Danmark og genindtrådte i hæren, der på grund af besættelsesordningen med formel dansk neutralitet stadig eksisterede. En håndfuld mænd rejste imidlertid i slutningen af maj og begyndelsen af juni 1940 nordpå i stedet.\nPremierløjtnant Feilberg var en af dem, og det fremgår klart af formålet, at han var en usædvanligt hård hund. De få danskere ville melde sig til den norske hær, selv om den modstand, man siden den 9. april havde ydet mod tyskerne, var på sit sidste. Alligevel var de indstillet på at gribe til våben mod den magt, der ikke blot havde besat Danmark og Norge, men som netop i de samme uger var ved at nedkæmpe Frankrig.\nDet blev dog ikke til noget, da Norge måtte give op den 10. juni 1940 – inden danskerne nåede frem.\nKammerat med senere partisanleder\nEn af de andre, der var villig til at vove livet i Norge, var en af Feilbergs nære officerskammerater fra Roskilde, løjtnant Arndt Paul Lauritzen (1915-1978), der havde et utroligt livsløb.\nLauritzen (foto herunder), der var vokset op i København, havde i 1930’erne i flere år været munk på et kloster i Luxembourg. Efter officersuddannelsen i Roskilde og opholdet i Sverige rejste han få måneder senere til Italien i følgeskab med den katolske biskop i Danmark. Arndt Lauritzen gled derefter ud af den danske besættelsestidshistorie, for han forblev i landet, blev katolsk præst og lærer på Parma-egnen.\nI de sidste år af krigen gik han ind i den italienske partisanbevægelse, og han havde kommandoen over de styrker, der i foråret 1945 befriede Parma fra tysk besættelse. Hverken ‘Arndt’ eller ‘Lauritzen’ harmonerer særlig godt med italienske tungebånd, så i Italien kendes han simpelthen som Paolo il Danese (‘Paul Danskeren’). En vej er opkaldt efter ham i den mellemstore by.\nDen utrolige historie om Arndt Paul Lauritzen er fortalt af forfatteren Thomas Harder i bogen Den danske partisan – Paolo il Danese (Informations Forlag, 2009).\nHeri er også Kjeld Feilbergs rolle fyldigt beskrevet. Han døde i øvrigt i 2004, få måneder efter sin 90 års fødselsdag.\nKategori: Birgers Modstandblog · Tags: Allieret tjeneste, Militæret


Hyggeligt fritidshus ved Bjerge Strand\nRævlingevej 6, Reersø Ornum\nRævlingevej 6, Reersø Ornum, 4281 Gørlev\nHer finder du et dejligt og super hyggeligt fritidshus i det skønne område ved Bjerge Strand. Ejendommen ligger i området ved Ornum som er et fredeligt område ved kanalen hvor her kun kommer biler/personer med ærinder i området, da det er delvist lukket.\nEjendommen er oprindelig opført i 1977 og den fremstår rigtig hyggelig og klar til at få ny ejer. Ved Bjerge strand, er et dejligt sommerhusområde med en storslået natur, en super børnevenlig badesandstrand, campingplads, kiosk-/ishus, pub og her er kun ca. 10 minutters kørsel til indkøb i Gørlev. Fra ejendommen er der sti forbindelse og bro over kanalen, således strand kan nås på ca. 5 - 10 min gang.\nHuset indeholder Entre i åben forbindelse med køkken/stue, køkken i åben forbindelse med stue samt loft til kip og dør ud til have/terrasse, stort soveværelse, værelse samt badeværelse med brus. Hovedhuset har netop i 2020 fået nyt tag.\nHuset har god sol terrasse, bål plads og en rigtig hyggelig grund som er lukket, hvorfor ferie og fritid kan nydes totalt ugenert. Her forefindes yderligere anneks samt udhus og overdækning.\nGrunden er anlagt med randbeplantning og ligger ud mod marker og den er anlagt således den er nem at holde med gode kroge og det er let at følge med i dyreliv og årstider. Ejendommen ligger yderst fredeligt placeret.\nEjendommen sælges efter RobinHus-konceptet, dvs. at sælger står for fremvisning i samarbejde med ejendomsmægleren, som ellers varetager alle mæglerfaglige opgaver i forbindelse med salget. For fremvisning kan sælger kontaktes direkte på telefon 4079 6733. Alle spørgsmål og henvendelser vedrørende salget i øvrigt kan rettes til mægler på telefon 5191 7077.\nVi har været super glade for huset, som har dannet rammen om ferie og fridage for hele familien igennem mange år.\nBrutto/Netto ex. ejerudgift 3.212 / 2.775\nGrund 1.537 m2\nType Sommerhus/ID 79325\nog kontaktes på Tlf: 40 79 67 33


Hver anden kommune styrer mod fyringer\n55 procent af landets kommunaldirektører forventer at fyre ansatte for at få budgettet ti at gå op\nFlere pædagoger, flere skolelærere, flere hjemmehjælpere. Kommunerne har i årevis skreget på flere ansatte. Men nu kan de fyringsrunder, som det seneste år har ramt tusindvis af privatansatte, brede sig til kommunerne.\nKommunerne føler sig nemlig så presset på pengepungen, at over halvdelen af landets kommunaldirektører forventer at fyre ansatte for at få næste års budget til at hænge sammen.\nDet viser en rundspørge, som FTF - hovedorganisation for 450.000 offentligt og private ansatte - har lavet.\n”Det understreger bare, at kommunerne er i en vanskelig situation, der er meget langt fra de løfter om service til borgerne, som regeringen giver på kommunernes vegne, og de penge, som kommuner i virkeligheden får til at løse opgaverne,” siger Socialdemokraternes finansordfører Morten Bødskov.\nRammer børnepasning og ældrepleje\n53 ud af de 60 kommunaldirektører, der har deltaget i undersøgelsen, svarer, at de forventer et endnu større pres på udgifterne til den kommunale service nu end for et år siden. 55 procent svarer, at de forventer at fyre ansatte for at finde pengene til de større udgifter.\nOg der skal spares bredt. Tre ud af fire kommunaldirektører svarer, at de tror på besparelser på administrationen, mens over halvdelen svarer, at de også forventer besparelser på skoler, børnepasning og ældrepleje.\n”Det er jo ikke noget tilfælde, at der var 42 ud af landets 98 kommuner, der ansøgte om at få lov til at hæve kommuneskatten for samlet 2 milliarder kroner til næste år,” fortsætter Morten Bødskov (S)\n42 af landets 98 kommuner har ansøgt om at få lov til at hæve skatten næste år. Men kun 17 af dem har fået lov af regeringen.\nMinister: "Lokale prioriteringer"\nAvisen.dk fangede tirsdag finansminister Claus Hjort Frederiksen (V) til Dansk Industris topmøde, der næsten symbolsk blev afholdt i en nedlagt tappehal på det gamle Carlsberg bryggeri i Valby.\nMed et træt blik afviste finansministeren i første omgang at kommentere FTF’s undersøgelse, men sagde alligevel:\n”Vi står midt i en finanskrise, og alligevel får kommunerne samlet set flere penge til rådighed i 2010 end de havde i 2009, så hvis der er nogen kommuner, der fyrer folk, må det være udtryk for lokale prioriteringer.”\nDen vurdering deler han med støttepartiet Dansk Folkepartis finansordfører Kristian Thulesen Dahl.\n”Der er meget stor forskel fra kommune til kommune. Jeg tror ikke samlet set, at vi får færre offentlige ansatte, men det har været målet at få færre til at administrere, og flere ud i skolerne og på ældreområdet,” siger han.\nFormanden for Kommunernes Landsforening, Erik Fabrin, understreger, at der er lavet en aftale med regeringen om, at kommunerne samlet set skal have et uændret serviceniveau til næste år.\n”Det er klart, at næsten alle udgifter i kommunerne går til løn, så hvis der skal prioriteres i den enkelte kommune, så er man nærmest nødt til at afskedige nogen indenfor et område i kommunen,” siger Erik Fabrin, der er borgmester i Rudersdal kommune.\n”I min egen kommune får vi færre børn og flere ældre, så vi bliver nødt til at reducere antallet af ansatte på børneområdet for at kunne ansætte flere på ældreområdet. Men samlet set bliver der ikke færre ansatte i kommunerne," siger han.\nKommunernes budgetter skal være vedtaget den 15. oktober


Højbede jord i absolut bedste kvalitet. Køb højbede jord her til direkte levering\nMængde 1000 liter (1 m³) 1100 liter (1,1 m³) (+ DKK 130,00) 1200 liter (1,2 m³) (+ DKK 260,00) 1300 liter (1,3 m³) (+ DKK 390,00) 1400 liter (1,4 m³) (+ DKK 520,00) 1500 liter (1,5 m³) (+ DKK 650,00) 1600 liter (1,6 m³) (+ DKK 780,00) 1700 liter (1,7 m³) (+ DKK 910,00)\nHøjbede jord i 1000 liters (1 m3) maxibag. (Andre størrelser maxibags med højbede jord kan vælges her ovenfor under fanen "Ønsket mængde")\nGrobund™ højbede jord.\nGrobund™ højbede jord er det bedste produkt til dit højbed. Grobund™ højbede jord skiller sig ud fra andre produkter, da Grobund™ højbede jord har tilført de bedste danske jordforbedringsprodukter. Og disse jordforbedringsprodukter i Grobund™ højbede jord er udelukkende naturprodukter.\nGrobund™ højbede jord indeholder ler-granulat som er produceret på mors og er et unikt produkt af den international kendte moler. Denne ler-granulat har en den fantastiske evne at kunne suge gødning og vand til sig i depot. På den måde kan planterne bruge disse ler-granulat kerner til at suge næring til sig efter behov. Denne ler-granulat i Grobund™ højbede jord giver ligeledes en lækker struktur sådan man undgår en tung og klæg højbede muld.\nGrobund™ højbede jord indeholder sund danske harpet muldjord fra de østjyske egne.\nGrobund™ højbede jord indeholder en naturlig jordforbedring (champignonkompost) fra Fyn. Denne jordforbedring indeholder en masser naturgødning da champignonkompost er komposteret hestegødning beriget med en masse unikke værdier som giver en fantastisk grobund for planter.\nGrobund™ højbede jord indeholder skarp sand fra midtjylland og naturgødning der er en blanding af husdyrsgødning og pureret halm.\nGrobund™ højbede jord er det bedste produkt at tilbyde sine planter, og danner grobund for flotte grønsager og planter.\nHvilken størrelser maxibags leveres højbedejord i?\nVi tilbyder højbedejord i 7 forskellige størrelser af maxibags. Som standard er vores 1000 liters (1 m3) maxibags. Hvis du ønsker en anden mængde, kan du blot vælge den størrelse maxibag, der netop passer til dit projekt længere nede på denne side under fanen ”ønsket mængde”.\nHvis du ønsker en større mængde højbedejord leveret, kan du valgfrit kombinere det antal maxibags og forskellige mængder, som passer præcis til netop dit behov. Her kommer et eksempel: Vælge f.eks. 1 stk. maxibag med 1000 liter (1 m3) højbedejord, som lægges i indkøbskurven, og dernæst f.eks. 1 stk. maxibag med 1500 liter (1,5 m3) højbedejord som lægges i indkøbskurven. Så får du total leveret 2500 liter (2,5 m3) højbedejord i 2 maxibags. Og på den fremgangsmåde, kan du kombinere dig frem til den mængde, der passer til dit behov.


Dyrt havari på Sydmotorvejen | TV ØST\nDyrt havari på Sydmotorvejen\nDet blev dyrt for en virksomhed, der holdt i nødsporet på Sydmotorvejen torsdag den 1. december. I to kassevogne fandt SKAT cirka 700 rammer øl og sodavand, som var ulovligt importeret.\n07. dec 2011, kl. 10:24 Opdateret: 07. dec 2011, kl. 11:05\nTo årvågne medarbejdere fra SKAT Midt- og Sydsjælland stødte torsdag eftermiddag på to kassevogne, der holdt i nødsporet på motorvejen ved Bårse. SKAT ser ofte den type kassevogn, når de er på kontrol efter ulovlige drikkevarer, ind-købt i Tyskland.\n- Chaufføren fortalte, at den anden bil var kørt i stykker dagen i forvejen, og at han nu ventede på en autotransport til at fjerne den, fortæller specialkonsulent Anders Borring.\nSKAT kiggede i kassevognenes lastrum og fandt i den ene bil ca. 400 rammer øl og sodavand, mens der i den anden var ca. 300 rammer. Firmaet, der havde indkøbt drikkevarerne, var ikke registreret for øl- og mineralvandsafgift, så SKAT besluttede at beslaglægge varerne.\n- Vi tilbød at chaufføren, der også er direktør i virksomheden, at vi kunne køre den ene kassevogn til rastepladsen i Tappernøje og læsse varerne af. Men det nægtede han, for SKAT skulle ikke tage hans varer. Så beslaglagde vi begge kassevogne med indhold, fortsætter Anders Borring.\nSKAT tilkaldte en vognmand til at hente drikkevarerne og Dansk Autohjælp til at hente bilerne. Da den ene kassevogn var for tung til at Dansk Autohjælp kunne flytte den med indholdet af drikkevarer, blev den tømt på stedet. Af sikkerhedsmæssige årsager måtte det ene spor på motorvejen helt spærres.\n- Virksomheden kan forvente, at modtage en regning på afgifter, bøder, transport m.v. på ikke under 75.000 kr., og vi udleverer ikke drikkevarerne før alle udgifter er betalt. Det blev et dyrt havari, siger Anders Borring til slut.


Gravid | Vi hjælper dig med din barsel\nFørst stort tillykke! Vi er rigtig glade på dine vegne. Har du spørgsmål omkring dine rettigheder før og efter fødslen, så er vi klar til at hjælpe dig.\nHvordan fordeler barslen sig?\nØkonomi under barslen\nDin ret til løn og barselsdagpenge\nVigtige informationer til dig, der skal på barsel\nNår I skal være forældre, har I mulighed for at holde orlov fra jeres arbejde. Hvor lang din orlov må være, hvor den skal placeres samt varslingen af denne afhænger af, om du skal være mor eller far.\nBliver jeres familie snart et familiemedlem rigere, skal I tage stilling til afholdelse af jeres barsel. Hvorledes jeres barsel fordeler sig, afhænger af, om du skal være mor eller far.\nSkal du være mor, kan du holde fire ugers graviditetsorlov før din terminsdato. Efterfølgende har du ret til at holde 14 ugers barselsorlov.\nSkal du være far, har du mulighed for at holde to ugers fædreorlov, når dit barn er kommet til verden.\nDerefter har I som forældre mulighed for at fordele yderligere 32 ugers forældreorlov mellem jer. I har også mulighed for at forlænge jeres forældreorlov, således at I kan få op til 46 ugers orlov i alt.\nHvorledes I skal varsle jeres orlov, kan I læse mere om under ”Hvornår skal barsel varsles?”.\nHvad du får udbetalt under din barsel, afhænger af din arbejdssituation på tidspunktet. Som udgangspunkt har I ret til barselsdagpenge i hele jeres forældreorlov samt under graviditetsorloven og fædreorloven. Det kræver dog, at I opfylder de eksisterende krav for at kunne modtage barselsdagpenge.\nEr du ansat som funktionær og skal på barsel, modtager du halv løn under din barsel. Er din halve løn lavere end dagpengesatsen, vil din bopælskommune supplere din indkomst op, således den svarer til dagpengeniveau. Det kan du læse mere om under ”Kvindelige funktionærer har ret til halv løn”.\nModtager du fuld løn under barsel, har du ikke ret til at modtage barselsdagpenge.\nEfter endt forældreorlov skal du tilbage til arbejdsmarkedet igen. Under din graviditet har du været beskyttet mod opsigelse, og det er du som udgangspunkt også efter endt barsel. Dette gælder også, hvis du er blevet far.\nNår du vender tilbage til din arbejdsplads, har du krav på at blive beskæftiget i det samme job eller på minimum samme niveau som før din barsel.\nDu har mulighed for at komme tilbage på enten fuld tid eller nedsat tid. Det kan også være, at du ønsker ændrede arbejdsvilkår i en periode efter jeres barsel. Det kan eksempelvis være, at du ønsker at møde senere, tidligere eller arbejde andre dage, end du plejer.\nAlt dette kan du læse mere om under ”Tilbage på arbejde efter barsel”.\nHar du spørgsmål i forbindelse med din barsel eller din tilbagevenden til arbejdsmarkedet, er du velkommen til at kontakte Frie på 63 13 85 50. Vi kan rådgive dig i forhold til barselsdagpenge samt varsling af din barsel. Er du i tvivl, om du bliver beskæftiget på samme niveau som før din barsel, eller bliver du opsagt i forbindelse med din graviditet og barsel, kan vi ligeledes hjælpe dig, hvis du er medlem af fagforeningen Frie.


Burggarten (Wien, Østrig) - anmeldelser - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Vienna Airport Taxi\nHoteller i nærheden af Anker Clock\nBurggarten anmeldelser, Wien\nNr. 71 af 807 aktiviteter i Wien\nSådan kan du opleve Burggarten\nfe_1950 København, Danmark\nSkøn park og fornemt gammelt byggeri.\nEt dejligt sted, masser af flot byggeri. Fri for biltrafik, her kan man gå rundt i mange timer og bare nyde den flotte park og de flotte bygninger som er meget gamle. Bestemt et besøg værd når man alligevel er i Wien.\nStil et spørgsmål om Burggarten\nanita n Hongkong, Kina\nMarija P Zagreb, Kroatien\nnsergius Kairo, Egypten


Skat.dk: Fri sommerbolig - hovedaktionær - formodningsregel - rådighedsbegrebet - udlejning gennem bureau\n31 Aug 2010 13:17\n03 Aug 2010 11:15\nSommerhus, privat, rådighed, råderet\nHovedaktionær beskattet af fri sommerbolig efter ligningslovens § 16, stk. 5, under hensyn til at selskabets hovedformål var handel og ikke udlejning af sommerhuse, og til at hovedaktionæren ikke udtrykkeligt havde givet afkald på retten til at benytte sommerhuset privat.\nDer kunne ikke tages hensyn til, at sommerhuset i visse perioder havde været lukket på grund af ikke nærmere dokumenterede reparationer.\n(Adv.fm. Maria Hygum)\nDenne sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt et sommerhus i 2005 og 2006 var stillet til rådighed for sagsøgeren, A af selskabet H1.2 A/S, som han kontrollerer via H1.1 ApS, således at A skal beskattes af værdien heraf. Ligeledes vedrører sagen størrelsen af en eventuel beskatning.\nA har principalt nedlagt påstand om, at hans skatteansættelse for indkomstårene 2005 og 2006 nedsættes med henholdsvis 121.875 kr. og 135.937 kr., subsidiært at skatteansættelsen for de samme år nedsættes med henholdsvis 116.187,50 kr. og 115.999,50 kr.\nDen 2. april 2009 afsagde Landsskatteretten sålydende kendelse\nKlagen vedrører beskatning af rådighed over sommerhus.\nSkattecentret har beskattet klageren af rådighed over sommerhus med 9.375 % af 1.300.000 kr. eller 121.875 kr.\nSkattecentret har beskattet klageren af rådighed over sommerhus med 9.375 % af 1.450.000 kr., eller 135.937 kr.\nDer har været afholdt møde med klagerens repræsentant i Landsskatteretten, der tillige har haft lejlighed til at udtale sig på et retsmøde.\nKlageren er direktør i H1.2 A/S, som han kontrollerer via H1.1 ApS.\nH1.2 A/S ejer et sommerhus beliggende ...1. Huset, der er opført i 1992, er ifølge BBR-registeret udstyret med swimmingpool, sauna og spa. Pr. 1. oktober 2004 og pr. 1. oktober 2005 udgør ejendomsværdien henholdsvis 1.300.000 kr. og 1.450.000 kr. Der er modtaget specifikation af lejeindtægten for 2005 og 2006, og begge år har huset været udlejet i 20,5 uger. Når de udlejede uger vægtes med faktoren 0,5 % og 0,25 % afhængig af årstiden, svarer "udlejningsprocenten" for begge år til 6,875 %.\nKlageren er direktør i selskabet og har bestemmende indflydelse i dette.\nVed indførelse af bestemmelsen i ligningslovens § 16, stk. 5, er der vedtaget en formodningsregel, hvorefter en ansat hovedaktionær anses for at have sommerboligen til rådighed hele året.\nVed rådighed over sommerhuset i et helt år beregnes værdien, i henhold til ligningslovens § 16, stk. 5, til 16.25 % af ejendomsværdien, specificeret således\n13 uger á 0,5 % (uge 22-34)\n39 uger á 0,25 % (resten af året)\nSommerhuset har både i 2005 og 2006 været udlejet i 20,5 uger. Når de udlejede uger vægtes med faktoren 0,5 % og 0,25 % afhængig af årstiden svarer udlejningsperioden for begge år til 6,875 %. Den skattemæssige værdi af rådigheden over sommerhuset vil derfor kunne beregnes således\nSkattemæssig værdi af et helt års rådighed efter ligningslovens § 16, stk. 5\nReduktion for udlejningsperioder\nRest til beskatning\nKlageren skal derfor efter skattecentrets opfattelse beskattes med følgende beløb\n9,375 % af 1.300.000 kr. =\n9,375 % af 1.450.000 kr. =\nKlagerens indkomst forhøjes af skattecentret med de anførte beløb. Beløbene kan efter skattecentrets opfattelse betragtes som yderligere løn, således at det alene er klagerens indkomst, der skal forhøjes.\nKlagerens repræsentant har principalt nedlagt påstand om, at klagerens personlige indkomst for indkomståret 2005 nedsættes med 121.875 kr. og for indkomståret 2006 nedsættes med 135.937 kr.\nSubsidiært er nedlagt påstand om, at klagerens personlige indkomst for indkomståret 2005 nedsættes med 116.187,50 kr., og for indkomståret 2006 nedsættes med 115.999,50 kr.\nKlageren er direktør i H1.2 A/S. Dette selskab ejer han gennem H1.1 ApS, hvor han ejer alle anparter.\nH1.2 A/S bygger i gennemsnit mellem 5 og 6 fritidshuse om året til videresalg. Det er sædvanligt, at selskabet ligger inde med et antal fritidshuse, som endnu ikke er solgt. Dette antal kan variere mellem 1 og 12 huse.\nI 1992 byggede et selskab ejet 50 % af NK, der var stifter af H1, og klageren, samt 50 % ejet af NN, der tidligere var ejer af udlejningsbureauet G1 A/S, fire fritidshuse til udlejning og videresalg. Det viste sig efterfølgende, at fritidshusene var svære at sælge og umulige at finansiere i selskabsform. Derfor valgte klageren og NK den 1. januar 1993 at erhverve to fritidshuse hver. NN ønskede i kraft af sin virksomhed ikke personligt at eje huse til udlejning, men bistod i stedet med finansieringen af husene.\nI 1996/1997 blev de fire fritidshuse udbudt til salg, og det lykkedes at sælge to af fritidshusene til tredjemænd. Efterfølgende er de to sidste fritidshuse, herunder fritidshuset ...1, blevet solgt til et selskab under H1. I forbindelse med etableringen af en ny selskabskonstruktion i 2000 blev husene solgt over i H1.2 A/S. I 2001 blev det ene af de to sidste fritidshuse solgt til en af NKs gode bekendte. Efter NKs død i november 2001 blev klageren i 2003 eneejer af selskabet.\nI H1.2 A/S behandles fritidshuset som et omsætningsaktiv. Fritidshuset har ikke været sat til salg siden H1.2 A/S erhvervede det, og det har været lejet ud gennem G1 A/S alle år og udlejes fortsat. Årsagen til at det ikke har været sat til salg er, at der på grund af udlejningen har været kraftigt slid på huset, der således ikke umiddelbart er salgbart. Selskabet ønsker dog at sælge fritidshuset, og huset gennemgår derfor i øjeblikket en gennemgribende renovering. Selskabet har haft rådighed over huset få uger om året, hvor det er blevet istandsat som følge af sliddet. I disse egenbelægningsperioder er huset således ikke blevet anvendt privat af klageren, og klageren har som følge heraf aldrig selvangivet privat brug af fritidshuset.\nI skrivelse dateret den 14. februar 2008 fra G1 A/S er det angivet, at G1 A/S i indkomståret 2005 har haft rådighed over sommerhuset på følgende tidspunkter\nFra den 1. januar til den 11. april\nFra den 16. april til den 23. september\nFra den 25. september til den 15. oktober\nFra den 22. oktober og til den 31. december.\nAf samme skrivelse fremgår, at G1 A/S i indkomståret 2006 har haft rådighed over sommerhuset på følgende tidspunkter\nFra den 11. februar og til den 31. december.\nKlageren har siden 1993 ejet et sommerhus på .... Dette sommerhus benytter klageren med sin familie i alle ferier.\nTil støtte for den principale påstand gøres det således sammenfattende gældende, at der ikke er grundlag for at anse klageren for værende skattepligtig i henhold til ligningslovens § 16, stk. 5, af udlejningsværdien af fritidshuset beliggende ...1, idet betingelserne for beskatning efter formodningsreglen ikke er tilstede, da klageren på intet tidspunkt de facto har haft privat rådighed over fritidshuset, eftersom huset alene er blevet anvendt til udlejning gennem G1 A/S. Det gøres tillige gældende, at der alene er grundlag for at beskatte klageren i en situation som den foreliggende, såfremt skattemyndighederne kan godtgøre, at klageren de facto har haft privat rådighed over fritidshuset. Der kan således ikke blot gennemføres beskatning i forhold til den periode, hvor det kan konstateres, at fritidshuset ikke har været udlejet.\nTil støtte for den subsidiære påstand gøres det gældende, at ifølge ligningslovens § 16, stk. 5, 4. pkt., skal den skattemæssige værdi af en sommerbolig nedsættes i forhold til antallet af dage, sommerboligen er stillet til rådighed for eller udlejes til andre personer, som ikke er omfattet af 3. pkt., eller som ikke er nærstående.\nRepræsentanten har fremlagt kopi af udlejningsaftaler med G1 A/S i 2005 og 2006.\nUdlejningsaftalerne har været forelagt skattecentret, der i den forbindelse har fremlagt udskrift af det regneark, der dannede grundlag for beregning af det beløb klageren er beskattet af. Dette regneark er udarbejdet på grundlag af de bilag, der blev indsendt ved gennemgang af selskabets regnskab.\nSkattecentret har sammenholdt regnearket med de udlejningsaftaler fra G1 A/S, der nu er modtaget fra Landsskatteretten.\nI de nu fremsendte udlejningsaftaler fra G1 A/S er skattecentret stødt på en enkelt reservering, som ikke tidligere er set, og som derfor ikke er medtaget i regnearket. Der er tale om en reservering til OU for perioden 21. januar 2006 - 28. januar 2006. Der ses ikke at foreligge noget egentligt afregningsbilag for husleje for denne uge, så lejemålet er måske senere afbestilt.\nHar huset ikke været udlejet denne uge, stemmer den beregnede lejeværdi for klageren for 2005 og 2006 med de indsendte afregningsbilag. Såfremt huset rent faktisk har været udlejet i ugen fra 21. januar 2006 - 28. januar 2006 skal "udlejningsprocenten" forøges med 0,25 % fra 6,875 til 7,125, således at klageren beskattes af 9,125 % (16,25 % - 7,125 %) af 1.450.000 kr. = 132.312 kr. og ikke 135.937 kr. som i den oprindelige opgørelse. Denne ændring forudsætter dog, at det dokumenteres, at huset har været lejet ud i perioden 21. januar 2006 - 28. januar 2006.\nRepræsentanten har hertil anført, at SKAT i udtalelsen henviser til et vedlagt regneark, der er en opgørelse over H1.2 A/S' lejeindtægter for fritidshuset beliggende ...1, i indkomstårene 2005 og 2006.\nSom det fremgår af ligningslovens § 16, stk. 5, er det en betingelse for hovedaktionærbeskatning, at hovedaktionæren har rådet over et sommerhus privat. Kun hvis hovedaktionæren faktisk har haft rådighed over sommerhuset, kan formodningsreglen i ligningslovens § 16, stk. 5, 2. pkt., anvendes.\nH1.2 A/S har gennem G1 A/S udlejet fritidshuset i overensstemmelse med opgørelsen over lejeindtægterne for indkomstårene 2005 og 2006. Klageren har dog ikke haft rådighed over fritidshuset i de perioder, hvor det ikke har været udlejet, idet han udelukkende anvender sit private sommerhus på .... Det fastholdes, at der kun er grundlag for at beskatte klageren, såfremt skattemyndighederne kan godtgøre, at klageren de facto har haft privat rådighed over fritidshuset. Der kan ikke blot gennemføres beskatning i forhold til den periode, hvor det kan konstateres, at fritidshuset ikke har været udlejet, hvorfor den principale påstand fastholdes, således at klageren ikke skal beskattes af udlejningsværdien af fritidshuset.\nDer er fremlagt kopi af skrivelse fra G1 A/S, dateret den 14. februar 2008, hvoraf fremgår, at G1 A/S kun i 11 dage ikke havde rådighed over fritidshuset i indkomståret 2005. Af skrivelsen fremgår tillige, at G1 A/S i indkomståret 2006 kun i 39 dage ikke havde rådighed over fritidshuset.\nFritidshuset har således stået tomt i sammenlagt 50 dage i indkomstårene 2005 og 2006. Klageren har som følge heraf maksimalt haft rådighed over fritidshuset beliggende ...1, i 50 dage i indkomstårene 2005 og 2006, hvorfor sagens subsidiære påstand fastholdes, idet den skattemæssige værdi af en sommerbolig nedsættes i forhold til antallet af dage sommerboligen er stillet til rådighed for eller udlejes til andre personer. jf. ligningslovens 16, stk. 5, 4. pkt.\nSkattecentret har efterfølgende udtalt, at klageren har haft mulighed for at benytte sommerhuset, at huset ikke var sat til salg og at der var tale om et 4- stjernet sommerhus med pool beliggende tæt på kysten. Sommerhuset indbragte en lejeindtægt på 6.230 kr. pr. uge.\nDet fremgår af ligningslovens § 16, stk. 5, pkt. 1 og 2, at den skattepligtige værdi af en sommerbolig, der er stillet til rådighed af en arbejdsgiver som nævnt i stk. 1, sættes til ½ % pr. uge af ejendomsværdien pr. 1. oktober året for rådighedsåret eller i tilfælde, hvor der ikke er ansat en ejendomsværdi, handelsværdien pr. 1. oktober året før rådighedsåret, for hver af ugerne 22 - 34 og ¼ % for hver af årets øvrige uger. Såfremt en sommerbolig som led i et ansættelsesforhold er stillet til rådighed for en ansat direktør eller en anden medarbejder med væsentlig indflydelse på egen aflønningsform, anses den pågældende at have sommerboligen til rådighed hele året.\nEndvidere fremgår af 4. pkt., at den skattepligtige værdi nedsættes i forhold til antallet af dage, sommerboligen stilles til rådighed for eller udlejes af andre personer, som ikke er omfattet af pkt. 3, eller som ikke er nærtstående.\nLandsskatteretten finder efter det oplyste, at klageren som hovedaktionær må anses for at have haft sommerhuset til rådighed, jf. SKM2008.950.VLR. Retten har herved lagt vægt på, at han ikke over for udlejningsbureauet har fraskrevet sig retten til at benytte sommerhuset, ligesom huset ikke var annonceret til salg. Det forhold, at sommerhuset har været under istandsættelse, samt at klageren ejer et sommerhus på ..., kan ikke føre til et andet resultat. Da det er rådigheden, der i medfør af ligningslovens § 16, stk. 5 beskattes, og da retten ikke finder grundlag for at tilsidesætte skattecentrets opgørelse over udlejningsperioderne, stadfæstes den påklagede afgørelse.\nFor byretten er der ud over Landsskatterettens kendelse blandt andet oplyst følgende\nH1.1 ApS ejer datterselskabet H1.2 A/S og H1.3 A/S.\nAf vedtægterne for H1.2 A/S og H1.3 A/S fremgår det i § 1, at selskabets formål er at drive byggeri, handel og anden i forbindelse hermed stående virksomhed. Af vedtægterne for H1.1 ApS fremgår det i § 1, at selskabets formål er at eje og drive datterselskaber og finansielle aktiviteter samt anden i forbindelse hermed stående virksomhed.\nDet fremgår af den interne årsrapport for H1.2 A/S for 2004/2005 at lejeindtægterne udgjorde 38.253 kr., og at der samlet set for selskabet var underskud på udlejningen. Af samme regnskab fremgår ligeledes, at grunde og sommerhuse udgjorde et samlet aktiv på 1.526.315, hvoraf huset på ...1 udgjorde 1.098.598. Det fremgår også, at der ikke i selskabet var ansatte eller produktion.\nAf den interne årsrapport for H1.2 for 2005/ 2006 fremgår det, at lejeindtægten udgjorde 102.984 kr. medens provisionen til G1 udgjorde 75.000 kr. Samtidig fremgår det af regnskabet at grunde og sommerhuse udgjorde et samlet aktiv på 3.502.565 kr., hvoraf huset på ...1 udgjorde 1.098.598 og at der ikke i selskabet produktion eller ansatte.\nDet er endvidere oplyst, at huset på ...1 er eneste udlejede hus og at de øvrige huse/grunde opført under anlægsaktiver er solgt indenfor 3 år.\nAf den oprindelige lejekontrakt mellem G1 A/S og H1 fremgår det i afsnittet udlejerens forpligtelser overfor G1 følgende\nDispositionsretten overdrages helt og holdent til G1 i den aftalte periode (jf. vor skriftlige aftale), dog altid mindst 7 uger ud af perioden fra sidste lørdag i juni til første lørdag i september (10 uger). Da udlejningen hvert år starter i god tid før jul, skal De i det omfang, de selv ønsker at benytte Deres sommerhus, give G1 besked herom ved aftalens indgåelse og senest den 31. oktober med virkning for næste kontraktsår. Afgrænsede perioder til ejers egen disposition overføres ikke automatisk til næstfølgende kontraktsår.\nI G1s rådighedsperiode kan De ikke udleje huset til anden side, eller benytte det selv uden udtrykkelig aftale med G1. Træffes sådan udtrykkelig aftale, bekræftes denne skriftligt af G1 i løbet af få dage, hvorefter ændringen i G1s rådighedsperiode er gyldig.\nG1 ved NJ har den 23. marts 2009 bekræftet ovennævnte udlejningsvilkår, som har fungeret gennem hele perioden.\nA har forklaret, at han er direktør i H1 samt i H1.2. Han blev medejer direktør i 1996 sammen med NK, som efterfølgende er død. På et tidspunkt blev H1 delt op i et ejendomsselskab, der alene skulle eje ejendomme og et produktionsselskab, der skulle bygge dem. Produktionsselskabet byggede primært til kunder, der selv ejede deres grund. I lavkonjunkturperioder byggede produktionsselskabet til sig selv for at undgå afskedigelser og for at have udstillingshuse. Udstillingshusene blev sat til salg straks de var færdige. Nogen gange blev de solgt hurtigt, og hvis de ikke kunne sælges, blev de lejet ud. Men dette skete kun af nød, idet prisen herefter ville falde. De huse, der nu bygges, lejes ikke ud som følge af prisfald. I 1992 blev der opført 4 luksushuse, som G1 gerne ville have opført med henblik på udlejning. Det var meningen, at husene skulle sælges med lejekontrakt til G1. Det var på grund af tiderne ikke muligt at sælge husene, hvorfor de blev udlejet. Det gik stærkt med nedslidningen af husene. Efterfølgende fik de solgt 2 af husene. Huset sagen omhandler blev i 2000 solgt til H1.2 A/S. Huset blev i 2009 solgt til JL, idet H1.2 skulle af med huset som følge af afgørelsen fra Landsskatteretten. Han har på intet tidspunkt anvendt sommerhuset privat. Han holder altid ferie i sit private sommerhus på ..., som han har haft siden 1993. Huset sagen omhandler ligger dårligt, og han har tillige sin privatbolig i kort afstand derfra. Huset blev tilmeldt udlejning hele året, og det har det været gennem alle årene. Årsagen til at G1 i perioder har lukket huset, er for at have foretaget reparationer. Et sommerhus kan ikke benyttes mens filtre til poolen udskiftes, da det er en stor proces. Årsagen til, at huset blev lukket i oktober måned, var for at skifte hvidevarer, herunder emhætte. Huset lukkes altid en uge af gangen, da det udlejes pr. ugebasis. I januar/februar måned 2008 skulle vinduerne skiftes, og det viste sig, at det var hele gavlen, der var rådden. Derfor var huset lukket i den pågældende periode. Hvis han ville benytte huset, skulle han meddele til G1. Det er rigtigt, at han ikke har lavet en egentlig fraskrivelsesaftale med G1, da det har hele tiden ligget i luften, at huset ikke skulle bruges af ham privat. Sommerhuset på ... blev købt i 2008. H1.1 ejer 50% af H1.4, som har mange huse til salg og udlejning.\nA har i påstandsdokumentet til støtte for sin påstand anført følgende\nTil støtte for den nedlagte principale påstand gøres det gældende\nsagsøger ikke er skattepligtig i henhold til bestemmelsen i ligningslovens § 16, stk. 5, af udlejningsværdien af sommerhuset beliggende ...1, i ledige perioder,\nbeskatning efter ligningslovens § 16, stk. 5 forudsætter, at den pågældende sommerbolig har været stillet til rådighed for hovedaktionærens private brug, og\nsommerhuset de facto ikke har været "stillet til rådighed" for sagsøgers private brug, hvorfor ligningslovens § 16, stk. 5, ikke finder anvendelse i nærværende sag.\nden skattemæssige værdi af en sommerbolig skal nedsættes i forhold til antallet af dage sommerboligen er stillet til rådighed for eller udlejes til andre personer, som ikke er omfattet af ligningslovens § 16, stk. 5, 3. pkt., eller som ikke er nærstående, jf. ligningslovens § 16, stk. 5, 4. pkt.\nTil støtte for den nedlagte principale påstand gøres det for det første gældende, at beskatning efter ligningslovens § 16, stk. 5 forudsætter, at den pågældende sommerbolig har været stillet til rådighed for hovedaktionærens private benyttelse.\nI ligningslovens § 16, stk. 5, 2. pkt., fremgår, at hvis en ansat direktør, hovedaktionær m.fl. med væsentlig indflydelse på egen aflønningsform har rådighed over en af selskabet ejet sommerbolig, skal den pågældende som udgangspunkt anses for at have rådighed over sommerboligen hele året. Det er således en betingelse for beskatning efter ligningslovens § 16, stk. 5, at hovedaktionæren har rådet privat over et sommerhus.\nLigningslovens § 16, stk. 5, 2.-7. pkt., er indsat ved lov nr. 459 af 31. maj 2000, og af lovforslagets bemærkninger, fremsat den 29. marts 2000, er følgende anført for så vidt angår § 16, stk. 5, 2. pkt.\nDet foreslås, at såfremt en sommerbolig som led i et ansættelsesforhold er stillet til rådighed for en ansat direktør eller anden medarbejder med væsentlig indflydelse på egen aflønningsform, anses den pågældende at have sommerboligen til rådighed hele året. Beskatning efter denne formodningsregel forudsætter, at den pågældende direktør eller medarbejder i et eller andet omfang råder privat over sommerhuset.\nDet fremgår som følge heraf af lovforslagets bemærkninger, at formodningsreglen i lovens § 16, stk. 5, 2. pkt., kun kan anvendes, hvis hovedaktionæren faktisk har haft rådighed over sommerhuset.\nI cirkulære nr. 1 af 2. januar 2001 om fri bil og hovedaktionærers med fleres personalegoder og udbytter er følgende anført i pkt. 3.2.1. vedrørende formodningsreglens anvendelse\nFormodningsreglen gælder kun, såfremt den ansatte hovedaktionær m.fl. råder privat over sommerhuset. Det er således rådigheden og ikke kun den faktiske anvendelse af godet, der beskattes. Dette er ikke ensbetydende med, at det forhold, at et selskab ejer/lejer en sommerbolig, medfører, at en ansat hovedaktionær m.fl. bliver beskattet heraf. Afgørelsen af om den ansatte hovedaktionær m.fl. har rådighed over en sommerbolig, beror på en konkret skønsmæssig vurdering.\nDette citat er tillige gengivet i Ligningsvejledningen, Almindelig del 2009-1, afsnit A.B. 1.9.6 vedrørende formodningsreglens anvendelsesområde. Det fremgår klart af citatet, at formodningsreglen ikke altid fører til, at en hovedaktionær beskattes af værdi af fri sommerbolig, idet der skal foretages en konkret skønsmæssig vurdering af hovedaktionærens rådighed over sommerboligen.\nI artiklen "Nye regler for beskatning af hovedaktionærers personalegoder og udbytter" af Annemette Vestergård Jacobsen, offentliggjort i Revision & Regnskabsvæsen, 2000, nr. 12, fremgår følgende på side 12\nFormodningsreglen finder dog kun anvendelse under visse betingelser og den kan afkræftes. Følgende spørgsmål er relevante ved afgrænsningen af reglens afgrænsningsområde\nHar den ansatte væsentlig indflydelse på egen aflønningsform?\nRåder den ansatte i et eller andet omfang privat over sommerboligen?\nEr der tale om er personalesommerhus?\nFor det andet er det naturligvis en forudsætning, at vedkommende råder privat over sommerboligen i et eller andet omfang. At et selskab ejer eller lejer en sommerbolig, indebærer altså ikke i sig selv, at hovedaktionæren bliver beskattet heraf med mindre huset stilles til disposition for vedkommendes private rådighed.\nI note 4 på side 17 er følgende angivet\nAt bestemmelsen kun finder anvendelse under forudsætning af, at der rådes privat over sommerboligen, kan synes for selvfølgeligt at nævne. Men Skatteministeriet har haft mange henvendelser - også fra fagfolk - om denne problematik.\nDet følger klart af bemærkningerne til ligningslovens § 16, stk. 5, 2. pkt., cirkulære nr. 1 af 2. januar 2001. Ligningsvejledningen Almindelig del 2009-1, afsnit, A.B.1.9.6 samt artiklen "Nye regler for beskatning af hovedaktionærers personalegoder og udbytter" af Annemette Vestergård Jacobsen, at en hovedaktionær kun anses for at have rådighed over en sommerbolig, hvis sommerboligen faktisk har været stillet til rådighed for denne hovedaktionær. At et selskab ejer en sommerbolig, medfører derfor ikke automatisk, at den ansatte hovedaktionær har haft rådighed over sommerboligen og er skattepligtig af udlejningsværdien.\nNår det skal bedømmes, om en given sommerbolig kan anses for at være stillet til rådighed for hovedaktionærens private brug, skal der foretages en konkret skønsmæssig vurdering med inddragelse af samtlige relevante forhold, som har betydning for, om der i den pågældende situation er tale om, at den omhandlede sommerbolig kan siges at være stillet til rådighed for hovedaktionærens private brug.\nVed denne vurdering kan en hovedaktionærs mulighed for faktisk benyttelse selvsagt indgå som et bevismoment ved vurderingen af, om sommerboligen er stillet til rådighed. Alt efter de øvrige forhold i den konkrete sag, eksempelvis om der er en forretningsmæssig begrundelse for selskabets køb af sommerboligen, kan hovedaktionærens mulighed for privat råden tillægges større eller mindre vægt ved den konkrete vurdering at om sommerboligen er stillet til rådighed for privat brug. Formodningsreglen i ligningslovens § 16, stk, 5, 2. pkt. kan således afkræftes.\nDet skal særligt fremhæves, at det ikke fremgår af hverken forarbejderne eller de administrative udsagn, at der består en generel formodning for, at en hovedaktionær skal beskattes af værdien af fri sommerbolig, hvis denne ikke har fraskrevet sig retten til at råde over den pågældende sommerbolig.\nPå baggrund af den seneste retspraksis kan det konstateres, at det tillægges betydning i den skønsmæssige vurdering af, hvorvidt en hovedaktionær har rådet over en sommerbolig, hvorvidt hovedaktionærens selskab har en interesse i at erhverve en sommerbolig. Har selskabet ikke en interesse heri, medfører det skærpede krav til afkræftelse af formodningsreglen.\nDer skal henvises til Veste Landsrets dom af den 3. december 2007, offentliggjort i SKM2008.8.VLR, hvor Vestre Landsrets flertal udtalte følgende\nDer skal endvidere henvises til Kammeradvokatens procedure i Vestre Landsrets dom af den 11. november 2008. offentliggjort i SKM2008.950.VLR, hvoraf følger\nDet er i sig selv særegent, at et selskab, der driver revisionsvirksomhed - R1 A/S - og som ikke i øvrigt drev virksomhed med fast ejendom, køber en sommerbolig.\nDerfor må der stilles skærpede krav til NVs afkræftelse af, at sommerboligen ikke var stillet til rådighed for hende, der svarer til de foreliggende skatteansættelser.\nFølgende fremgår af Landsrettens præmisser i SKM2008.950.VLR\nNV ejede frem til den 31. maj 2001 halvdelen af aktierne i R1 A/S og derefter alle aktierne.\nErhvervelsen af sommerhuset var ikke et led i driften af selskabet eller i øvrigt et led i selskabets sædvanlige aktiviteter, Herefter må det lægges til grund, at NV fik stillet ejendommen til rådighed.\nI SKM2008.8.VLR og SKM2008.950.VLR drev de omhandlede selskaber ikke virksomhed med fast ejendom eller udlejningsvirksomhed. De pågældende selskabers erhvervelse af en sommerbolig/hotellejlighed var således ikke et led i den almindelige drift eller led i selskabernes sædvanlige aktiviteter. Som følge heraf lagde Veste Landsret i begge domme til grund, at hovedaktionærerne havde fået stillet ejendommene til rådighed.\nDe faktiske forhold i nærværende sag adskiller sig fra de faktiske forhold i de citerede domme fra Vestre Landsret. H1.2 A/S har haft en væsentlig forretningsmæssig begrundelse for selskabets opførelse og køb af sommerhuset beliggende ...1, idet det ikke var muligt på opførelsestidspunktet at afstå sommerhuset. H1.3 A/S beskæftiger sig udelukkende med opførelse af sommerhuse. Selskaberne i H1-koncernen har i alt registreret 1.034 byggesager i tiden fra 1991 til 2008, jf. bilag 20.\nMedregnet heri er byggesager i eget regi, der i alt har udgjort 135 byggesager.\nDe skærpede krav til at kunne afkræfte formodningsreglen, der opstår, når et selskab erhverver et sommerhus, og selskabet ikke har forretningsmæssige interesser i at erhverve dette, er ikke tilstede i nærværende sag, hvor H1.3 A/S og H1.2 A/S har en forretningsmæssig begrundelse for at erhverve grunde og opføre sommerhuse. At opføre og sælge sommerhuse er netop selskabernes formål. Det fremgår udtrykkeligt af vedtægterne for H1.3 A/S og vedtægterne for H1.2 A/S, jf. bilag 27 og 28, at selskabernes formål er at drive byggeri, handel og anden i forbindelse hermed stående virksomhed.\nTil støtte for den nedlagte principale påstand gøres det for det andet gældende, at sommerhuset ikke har været stillet til rådighed for sagsøgers private benyttelse.\nSommerhuset beliggende ...1, blev opført med henblik på videresalg til tredjemand. H1.3 A/S opfører hvert år mellem 40 og 50 sommerhuse, enten for kunder med egen byggegrund, eller på en af selskabet ejet byggegrund med henblik på videresalg. Sommerhuset var et af fire sommerhuse, der blev opført i 1992, som det senere viste sig at være umulige at sælge. Da H1.3 A/S og H1.2 A/S' formål er at opføre sommerhuse, hersker der som anført ovenfor ikke tvivl om, at opførelsen af sommerhuset var forretningsmæssigt begrundet.\nSommerhuset har stedse været forsøgt solgt siden opførelsen i 1992. At sommerhuset fortsat har været forsøgt solgt bekræfter, at H1.2 A/S ikke har erhvervet sommerhuset til privat brug, men at opførelsen af sommerhuset, og den efterfølgende beslutning om at erhverve dette, har været begrundet i økonomiske overvejelser.\nH1.2 A/S valgte som følge af nærværende skattesag at sælge sommerhuset med overtagelse den 15. april 2009, for kr. 1.250.000, jf. bilag 16.\nSommerhuset er udelukkende blevet anvendt til udlejning gennem G1 A/S fra opførelsen i 1992 og indtil salgstidspunktet i april 2009.\nAf udlejningsaftalerne mellem G1 A/S og H1.2 A/S fremgår, at G1 A/S har åbnet kalenderen for udlejning for hele indkomståret 2005 og indkomståret 2006, jf. bilag 8 og 9. G1 A/S har således haft rådighed over sommerhuset i hele indkomståret 2005 og hele indkomståret 2006.\nDette understreges tillige af skrivelsen fra G1 A/S af den 23. marts 2009, jf. bilag 10, hvoraf følger, at sommerhuset er til rådighed for G1 A/S hele året, og at G1 A/S til enhver tid kan booke huset uden varsel, og ligeledes uden varsel bruge huset til løsning af akutte omplaceringsproblemer. Det fremgår endvidere, at huset, herunder poolafdelingen, altid skal stå indflytningsklart.\nG1 A/S har i overensstemmelse med udlejningsaftalerne afregnet over for H1.2 A/S, jf. de fremlagte ejerafregninger fremlagt som sagens bilag 12 og 14. Der kan ikke herske tvivl om, at G1 A/S har haft rådighed over sommerhuset i hele indkomståret 2005 og hele indkomståret 2006, og at sommerhuset har været udlejet gennem G1 A/S i overensstemmelse med de perioder, der er angivet i G1 A/S' skrivelse af den 14. februar 2008, jf. bilag 15.\nSagsøger har på intet tidspunkt anvendt sommerhuset privat. Sagsøger har sammen med sin familie udelukkende anvendt sit private sommerhus på ..., hvor alle ferier afholdes. Der findes ingen rationel årsag til, at sagsøger skulle vælge at køre 15 kilometer fra sit pæne private hjem med udgang til vandet til et gammelt sommerhus, som ligger et stykke fra vandet.\nSagsøger har desuden ingen nøgle til sommerhuset, idet G1 A/S er i besiddelse af alle nøgler til sommerhuset. H1.2 A/S har en enkelt hovednøgle, der anvendes, når huset skal tilses, eller der skal udføres reparationsarbejder i huset.\nDet skal bemærkes, at det forekommer inkonsekvent af skattemyndighederne, at sagsøger skal beskattes af værdien af fri sommerbolig, jf. ligningslovens § 16, stk. 5, af sommerhuset, når det selskab, hvori sagsøger er hovedaktionær, i indkomstårene 2005 og 2006 ejede henholdsvis 6 og 7 sommerhusgrunde og sommerhuse. H1-koncernen er for indeværende ejer og medejer af 40 sommerhuse, og alligevel anses sagsøger udelukkende for at have rådet privat over sommerhuset omfattet af nærværende sag. Det er helt normalt i branchen for opførelse af sommerhuse, at selskaber opfører huse med videresalg for øje, og at disse selskaber ligger inde med flere huse ad gangen, der ønskes solgt, og som alternativt i en periode bliver udlejet.\nDet fremgår af oversigten fremlagt som bilag 35, at selskaberne under H1.1 ApS, hvor sagsøger er hovedanpartshaver, er medejer af et større antal udlejningsejendomme, herunder et motel, helårshuse, lejligheder, sommerhuse, erhvervsejendomme med videre, hvilket tillige var tilfældet i indkomstårene 2005 og 2006. Sagsøger ejer således udlejningssommerhuse i andre selskaber, eksempelvis i selskabet H1.4 A/S.\nDer skal henvises til Højesterets dom afsagt den 1. september 2009, offentliggjort i SKM2009.558.HR. Sagen omhandlede en eneanpartshaver, hvis selskab havde erhvervet en hotellejlighed. Højesteret lagde ved afgørelsen for det første til grund, at der var tale om et selskab, der ikke drev udlejningsvirksomhed. For det andet lagde Højesteret til grund, at selskabet havde erhvervet lejligheden på vilkår, der måtte anses for udformet med henblik på at sikre adgang til en vis brug for ejeren, hvorfor eneanpartshaveren var skattepligtig af værdien af fri sommerbolig i ikke-udlejede perioder, jf. ligningslovens § 16 A, stk. 9, og § 16, stk. 5.\nSKM2009.558.HR adskiller sig faktuelt fra nærværende sag, idet sagsøger er hovedanpartshaver i et selskab, der har som formål at opføre sommerhuse. Selskabet har opført i alt 1.034 sommerhuse for fremmed og egen regning fra 1991 til 2008. Der er således en forretningsmæssig begrundelse for, at sommerhuset beliggende ...1 blev opført, og en forretningsmæssig begrundelse for, at H1.2 A/S efterfølgende erhvervede sommerhuset.\nHerudover adskiller SKM2009.558.HR sig fra nærværende sag på den måde, at sommerhuset ikke er opført på vilkår, der kan anses for udformet med henblik på at sikre sagsøger en vis brug. Tværtimod har sommerhuset været udlejet gennem G1 A/S siden opførelsen i 1992 og frem til salget i 2009. Opførelsen af sommerhuset og udformningen af udlejningsaftalen med G1 A/S er ikke sket med henblik på at sikre adgang for sagsøger til sommerhuset. På baggrund af Højesterets præmisser i SKM2009.558.HR gøres det således gældende, at sommerhuset ikke har været stillet til rådighed for sagsøgers private brug.\nDer skal tillige henvises til Landsskatterettens kendelse dateret den 25. maj 2009, offentliggjort i SKM2009.459.LSR. I sagen havde klagerens selskab som hovedaktivitet at opføre og udleje ejendomme. Det fremgår af Landsskatterettens begrundelse og resultat, at erhvervelsen af 2 sommerboliger var et led i driften af selskabet. De var endvidere anskaffet på grund af klagerens lokalkendskab, og lå i meget kort afstand til klagerens bolig.\nSommerboligerne havde karakter af driftsaktiver, og klageren ansås som følge heraf ikke for at have haft rådighed over sommerboligerne, jf. ligningslovens § 16, stk. 5, 2. pkt.\nDe faktiske forhold i nærværende sag er sammenlignelige med de faktiske forhold i SKM2009.459.LSR. Sagsøgers selskab, H1.2 A/S har som hovedaktivitet at opføre sommerhuse. Dette fremgår eksplicit af selskabets vedtægter. Ydermere har sagsøger et stort lokalkendskab, og sommerhuset omfattet af nærværende sag ligger kun 15 kilometer fra sagsøgers private bopæl. Sagsøger har derfor ingen interesse i at have rådighed over sommerhuset beliggende ...1, idet hans private bopæl både er pænere og i langt bedre stand, og bopælen er tillige placeret umiddelbart ud til strand og vand, jf. bilag 22-25. Når sagsøger og hans familie tager i sommerhus, benytter de sig således af deres private sommerhus beliggende på ..., jf. bilag 26.\nDet gøres gældende, at Landsskatterettens kendelse offentliggjort i SKM2009.459.LSR er i overensstemmelse med intentionerne for ligningslovens § 16, stk. 5. Af bemærkningerne til det lovforslag, hvor § 16, stk. 5. indsættes i ligningsloven, fremgår følgende\nBeskatning efter denne formodningsregel forudsætter, at den pågældende direktør eller medarbejder i et eller andet omfang råder privat over sommerhuset.\nSom anført på side 8 i stævningen følger det således direkte af lovforslagets bemærkninger, at formodningsreglen i ligningslovens § 16, stk. 5, 2. pkt., kun kan anvendes, hvis hovedaktionæren faktisk har haft rådighed over sommerhuset. Dette følger tillige af cirkulære nr. 1. af den 2. januar 2001, punkt 3.2.1 og Ligningsvejledningen, Alm. del. 2009-1, afsnit A.B.1.9.6 vedrørende formodningsreglens anvendelse. Formodningsreglen fører derfor ikke altid til, at en hovedaktionær beskattes af værdi af fri sommerbolig. Tværtimod skal der foretages en konkret skønsmæssig vurdering af hovedaktionærens rådighed over sommerboligen.\nI skrivelse dateret den 14. februar 2008 fra G1 A/S, jf. bilag 15, er det angivet, at G1 A/S i indkomståret 2005 har haft rådighed over sommerhuset i perioderne den 1. januar til den 11. april, den 16. april til den 23. september, den 25. september til den 15. oktober og den 22. oktober til den 31. december. Det er tillige angivet i skrivelsen, at G1 A/S i indkomståret 2006 har haft rådighed over sommerhuset i perioden den 1. til den 2. januar og den 11. februar til den 31. december. Desuagtet gøres det gældende, at sagsøger ikke har haft rådighed over sommerhuset i de mellemliggende perioder.\nDet fremgår af den som bilag 36 fremlagte oversigt over G1 A/S' bemærkninger til sommerhuset beliggende ...1 i indkomståret 2005, at sommerhuset utvivlsomt har været lukket i perioden fra den 12. april til den 15. april 2005, på grund af udskiftning af et sandfilter.\nHerudover skal det bemærkes, at sommerhuset tillige var lukket den 24. september 2005 på grund af hovedrengøring efter massiv udlejning i sommerferien, og at sommerhuset var lukket i perioden fra den 16. oktober til den 21. oktober 2005, idet det var nødvendigt at udskifte en vaskemaskine, at foretage reparation af en emhætte og herudover foretage diverse reparationer af elinstallationer m.v.\nDet fremgår af oversigten vedrørende indkomståret 2006, jf. bilag 37, at sommerhuset var lukket i perioden fra den 3. januar til den 10. februar 2006, på grund af udskiftning af et stort vinduesparti i poolområdet i sommerhuset. Vinduespartiet kan ses på billedet fremlagt som bilag 38. Det fremgår af billedet, at størstedelen af siden af huset skulle udskiftes, hvorfor det tog i alt fem uger inden arbejdet var færdiggjort.\nDet følger derfor af oversigterne for indkomstårene 2005 og 2006, at sommerhuset utvivlsomt har været lukket ned i de perioder, hvor G1 A/S angiver, at G1 A/S ikke har haft rådighed over sommerhuset, jf. bilag 15. I disse perioder var sommerhuset ubeboeligt på grund af reparationer, hvorfor sagsøger selvsagt ikke har benyttet sommerhuset i disse perioder.\nSåfremt sagsøger havde ønsket at bruge sommerhuset privat, ville G1 A/S have noteret dette i oversigterne fremlagt som bilag 36 og 37. Sagsøger skulle således gøre noget aktivt for at få rådigheden over sommerhuset. Det fremgår ikke af oversigterne for indkomstårene 2005 og 2006, at sagsøger har givet en sådan meddelelse til G1 A/S.\nNår henses til,\nder var en forretningsmæssig begrundelse for, at H1.3 A/S opførte sommerhuset,\nder var en forretningsmæssig begrundelse for, at H1.2 A/S efterfølgende erhvervede sommerhuset,\nsommerhuset straks blev tilmeldt udlejning efter opførelsen,\nsommerhuset siden opførelsen stedse har været søgt udlejet hele året,\nselskabets ret til eget brug af sommerhuset skyldes istandsættelse grundet det store slid på sommerhuset som følge af udlejningen,\ndet ubestrideligt er en del af H1.3 A/S og H1.2 A/S' vedtægter at opføre sommerhuse, hvilket selskabet har gjort 1.034 gange fra 1991 til 2008. og\nselskaberne har opført sommerhuse siden 1960'erne,\nses der ikke at være fornødent grundlag for at fastslå, at sommerhuset har været stillet til sagsøgers rådighed.\nIfølge ligningslovens § 16, stk. 5, er det antallet af dage, hvor sommerhuset beliggende ...1 har været til rådighed for sagsøger, der skal beskattes. Det vil sige, at de dage, hvor sagsøger ikke har haft rådighed over sommerhuset, skal fratrækkes i den skattemæssige beregning efter § 16, stk. 5. I denne sammenhæng er det ikke relevant, hvorvidt sommerhuset har været udlejet eller ej. Den skattemæssige beregning på baggrund af udlejning i 20,5 uge i indkomstårene 2005 og 2006 skal således tilsidesættes, jf. nedenfor.\nI skrivelse dateret den 14. februar 2008 fra G1 A/S, jf. bilag 15, er det angivet, at G1 A/S i indkomståret 2005 har haft rådighed over sommerhuset på følgende tidspunkter\nFra den 22. oktober og til den 31. december\nDette betyder, at sagsøger maksimalt har haft rådighed over huset i 11 dage i indkomstàret 2005, hvilket svarer til 1,75 uger. Ifølge ligningslovens § 16, stk. 5, 1. pkt., skal værdien af en sommerbolig på oven for nævnte tidspunkter sættes til ¼ % pr. uge af ejendomsværdien pr. 1. oktober året før rådighedsåret. Sagsøger skal således beskattes af sin rådighed over sommerhuset med 0,4375 % af ejendomsværdien på kr. 1.300.000, svarende til kr. 5.687,50.\nIfølge Landsskatterettens kendelse af den 2. april 2009, skal sagsøgers personlige indkomst for indkomståret 2005 forhøjes med kr. 121.875. Da ovenstående beregning viser, at sagsøger kun skal beskattes af kr. 5.687,50, skal sagsøgers personlige indkomst nedsættes med kr. 116.187,50, svarende til den subsidiære påstand.\nAf skrivelsen fra G1 A/S fremgår, at G1 A/S i indkomståret 2006 har haft rådighed over sommerhuset på følgende tidspunkter\nFra den 11. februar og til den 31. december\nI indkomståret 2006 har sagsøger således maksimalt haft rådighed over sommerhuset i 39 dage, hvilket svarer til 5,5 uge. Ifølge ligningslovens § 16, stk. 5. 1. pkt., skal værdien af en sommerbolig på oven for nævnte tidspunkter sættes til ¼ % pr. uge af ejendomsværdien pr. 1. oktober året før rådighedsåret. Sagsøger skal således beskattes af sin rådighed over sommerhuset med 1.375 % af ejendomsværdien på kr. 1.450.000, svarende til kr. 19.937,50.\nIfølge Landsskatterettens kendelse af den 2. april 2009, skal sagsøgers personlige indkomst for indkomståret 2006 forhøjes med kr. 135.937. Da ovenstående beregning viser, at sagsøger kun skal beskattes af kr. 19.937,50, skal sagsøgers personlige indkomst nedsættes med kr. 115.999,50, svarende til den subsidiære påstand.\nSkatteministeriet har i sit påstandsdokument til støtte for sin påstand anført følgende\nSagen drejer sig om, hvorvidt et sommerhus i indkomstårene 2005 og 2006 var stillet til sagsøgerens rådighed, således at han er skattepligtig af værdien heraf efter ligningslovens § 16, stk. 5.\nSagsøger er direktør i H1.2 A/S, som han kontrollerer via H1.1 ApS.\nH1.2 A/S ejer et sommerhus beliggende ...1. Huset, der er opført i 1992, er ifølge BBR-registret udstyret med swimmingpool, sauna og spa. H1.2 A/S erhvervede i 2000 det i sagen omhandlede sommerhus. Efter selskabets vedtægter er dets formål at drive byggeri, handel og anden i forbindelse hermed stående virksomhed.\nDet fremgår af selskabets regnskab, at det ingen ansatte har. Af selskabets resultatopgørelse fremgår, at lejeindtægten fra sommerhuset netto var negativ med 38.253.- kr. og provision fra G1 80.000,- kr. Årets resultat efter nettofinansieringsudgifter var på 1.957.534.- kr.\nDe tilsvarende tal for 2005/06 er 1.433.560,- kr. Nettolejeindtægten - 102.984.- kr. og provision fra G1 75.000.- kr. Årets resultat før skat og efter finansielle indtægter var 1.250.700,- kr.\nEfter de foreliggende regnskaber og de fremlagte bilag skal det lægges til grund, at selskabet ikke, ud over ejendommen ...1, i de år drev udlejningsvirksomhed.\nDet kan endvidere efter de indgåede lejeaftaler, herunder overenskomsten med sommerhusudlejning gennem G1 A/S konstateres, at sagsøger - ejeren af selskabet og dermed hovedaktionæren - efter nærmere aftale med G1 havde ret til selv at benytte sommerhuset. Endelig havde hverken sagsøgeren eller selskabet udtrykkelig givet afkald på denne ret til egen brug.\nUnder disse omstændigheder må sommerhuset anses for at være stillet til hovedanpartshaverens rådighed til privat brug.\nDet følger af Højesterets dom, SKM2009.558.HR, at sagsøger derfor skal beskattes af den blotte rådighed over sommerhuset, dvs. for hele året, bortset fra den tid, sommerhuset faktisk har været udlejet. Det er uden retlig betydning, at sagsøgeren faktisk ikke har benyttet sommerboligen.\nDet kan af samme grund ikke tillægges nogen betydning, at sagsøgeren personligt havde et sommerhus på ..., og/eller at han er bosiddende i nærheden af ...1.\nDet bemærkes, at der under hensyn til, at H1.2 A/S' vedtægter og selskabets faktuelle virksomhed, ikke er nogen forretningsmæssig begrundelse for, at sommerhuset i 16 år ikke er blevet afhændet, men forblevet udlejet.\nDet kan endvidere ikke tillægges nogen betydning, at andre selskaber i H1-koncernen som påstået måtte have haft væsentlig udlejningsvirksomhed. Det er i øvrigt udokumenteret, hvilket omfang og tidsmæssig udstrækning den påståede udlejningsvirksomhed har haft. Det fremlagte bilag 35 udgør ikke en sådan dokumentation. I øvrigt bemærkes, at hovedparten af de i bilag 35 nævnte udlejningsejendomme er erhvervsejendomme og helårsbeboelse. Der foreligger ikke dokumentation for - og er i øvrigt i strid med det i stævningen side 6, 5. nye afsnit, anførte - at selskabet også har udlejet et sommerhus beliggende ...\nDet er udokumenteret, at sommerhuset i de pågældende år var ubeboeligt pga. reparation. Det bemærkes videre, at sagsøgerens rådighed over sommerhuset ikke er påvirket af, at G1 A/S i perioder vælger "at lukke" sommerhuset for udlejning. Det er udokumenteret, at sommerhuset i øvrigt har været "lukket" i 2005.\nDet fremgår som ubestridt, at A er eneejer af selskabet H1.2 A/S gennem sit Holdingselskab H1.1 ApS.\nEfter As forklaring udlejede H1.2 A/S i 2004-2006 alene sommerhuset beliggende på ...1. Denne forklaring støttes tillige af de regnskabsmæssige tal for selskabet for årene 2004-2006. Herefter og efter vedtægterne for H1.2 A/S lægger retten til grund, at selskabets hovedformål er handel og ikke udlejning.\nEfter udlejningsaftalen med G1 A/S havde A mulighed for en vis privat brug af sommerhuset under nærmere angivne forhold, idet bemærkes at A ikke i lejeaftalen gav afkald på retten til at benytte sommerhuset privat. Under disse omstændigheder, og da sommerhuset blev erhvervet af selskabet for mere end 9 år siden, anses sommerhuset som stillet til rådighed for A. Bestemmelsen i ligningslovens § 16, stk. 5 finder derfor anvendelse, hvorfor A skal beskattes af sommerhusets værdi.\nDet fremgår af oplysningerne fra G1 A/S i hvilke perioder, sommerhuset var udlejet til anden side. Herefter lægger retten til grund, at sommerhuset i de øvrige perioder har været stillet til rådighed for A, idet eventuelle ikke nærmere dokumenterede reparationer ikke kan ændre herpå. Som følge heraf, og da skattecenteret har opgjort udlejningsperioderne af huset til anden side i overensstemmelse med skrivelsen fra G1 A/S, tager retten Skatteministeriets påstand om frifindelse til følge.\nA skal betale sagsomkostninger til Skatteministeriet med i alt 25.000 kr., der udgør udgifter til advokatbistand.\nRetten har lagt vægt på sagens værdi, omfang og resultat.\nSagsøgeren, A, skal inden 14 dage til Skatteministeriet betale sagens omkostninger med 25.000 kr.


Samarbejdspartnere - Studysea\nForside > Om Studysea > Samarbejdspartnere\nFor at kunne give flere fordele og bedre service til vores studerende, samarbejder Studysea med en række forskellige organisationer. Her er en oversigt over vores samarbejdspartnere.\nStudysea samarbejder med Danish Students Abroad (DSA) som er danske udlandsstuderendes rådgivnings- og interesseorganisation.\nDu kan støtte og følge DSA’s arbejde på www.dsabroad.dk\nStudysea er en godkendt ICEF agent. ICEF sætter profesionelle og etiske retningslinjer for rekrutteringen inden for uddannelsessektoren. Du kan læse mere om de kriterier ICEF stiller på ICEF’s hjemmeside.\nVores partneruniversiteter i udlandet finder du under Universiteter. Læs om de kriterier vi vurderer vores partneruniversiteter ud fra.