INDLEDNING OG MOTIVATION... - PDF\nINDLEDNING OG MOTIVATION...\nDownload "INDLEDNING OG MOTIVATION..."\n2 Indholdsfortegnelse INDLEDNING OG MOTIVATION... 3 PROBLEMFELT... 3 PROBLEMFORMULERING... 4 ARBEJDSSPØRGSMÅL... 4 INFORMATIONSKAMPAGNER OG ADFÆRDSÆNDRING... 5 BEGREBSAFKLARING... 7 METODE... 9 PROJEKTETS OPBYGNING... 9 LITTERATURREVIEW AKTINDSIGT: UDVÆLGELSE AF KAMPAGNER OG AFGRÆNSNING MAPPING AF KAMPAGNER DET SEMISTRUKTUREREDE INTERVIEW Interviewguide VIDENSKABSTEORI LITTERATURREVIEW DEN LOGISKE MODEL FORMÅL OG MÅLSÆTNINGER INPUT AKTIVITETER OUTPUT OUTCOME OG IMPACT EVALUERINGSFORMÅL EVALUERINGSDESIGN: PRÆTEST-POSTTEST (PPC) KAB-MODELLEN (KNOWLEDGE, ATTITUDE & BEHAVIOR) ANALYSE KAMPAGNERNES FORMÅL, MÅLSÆTNINGER OG SUCCESKRITERIER Relationen mellem formål og målsætninger Målsætninger og succeskriterier EVALUERINGERNES POSTMÅLING Evalueringernes måling af output Evalueringernes måling af outcome Måling af outcome i kvantitative og kvalitative interviews Måling af adfærdsændring KAMPAGNEPRISER DELKONKLUSION DISKUSSION STYRELSERNES METODISKE FREMGANGSMÅDE MÅLSÆTNING OG SUCCESKRITERIER (SMART-MÅL) SPØRGESKEMAERNES FORMULERING MÅLINGER PÅ DE DIGITALE PLATFORME KAMPAGNENS INPUT TIL FORBEDRING AF EVALUERINGERNE FORMÅLET MED EVALUERINGER DE 5 RÅD METODEKRITISK REFLEKSION KONKLUSION PERSPEKTIVERING EN METAUNDERSØGELSE AF NUVÆRENDE TEORI OM EVALUERING\n3 De syv hukommelsessynder Selvrapportering af højere kognitive processer Ukorrekt selvrapportering AFRUNDING LITTERATURLISTE BILAGSLISTE\n4 Indledning og motivation De seneste fem år er der blevet brugt over 37 millioner kroner på 12 af de dyreste kommunikationskampagner foretaget af offentlige styrelser rettet mod forskellige målgrupper i samfundet (Bilag 2). Dog er der mange mindre kampagner, der ikke er medregnet i beløbet. Når der bruges så mange millioner om året på disse kampagner, er det relevant at stille spørgsmålstegn ved, om kampagnerne skaber den ønskede effekt, som styrelserne sigter efter, og om kampagnerne dermed er pengene værd. Svarene ligger umiddelbart i de evalueringsrapporter, som styrelserne får udarbejdet i forbindelse med kampagnerne. Her kan man læse sig til, hvilken målgruppe kampagnerne var henvendt til, hvor meget kampagnerne har kostet, og hvilke tiltag der er blevet implementeret i afviklingen af kampagnerne. Flere af evalueringsrapporterne er dog mangelfulde i deres udførelse både i de indledende faser i udarbejdelsen af kampagnerne og i selve udførelsen af evalueringernes målinger og vurderingen af disse resultater. Undersøges evalueringerne nærmere ses der i flere af rapporterne uoverensstemmelser mellem kampagnens overordnede formål og de aspekter ved kampagnen, som evalueringen rent faktisk belyser. Vores forundersøgelser i forbindelse med de offentlige kampagners evaluering gav derfor anledning til en undren om, hvorvidt evalueringerne sagligt formår at begrunde kausalitetsforholdet mellem kampagnerne og deres effekt. En problematik ved at bevise dette kausalitetsforhold fremgik hurtigt af disse indledende undersøgelser, hvor der i ingen af kampagnerne var et dokumenteret forhold mellem kampagnerne og effekten. Denne undren over validiteten i evalueringsarbejdet, nysgerrighed om hvordan evalueringsprocesserne egentlig forløber og idéen om muligheden i at forbinde en kampagneindsats med en adfærdsændring har udmøntet sig i følgende problemfelt. Problemfelt I dette projekt vil vi beskæftige os med 12 af de dyreste offentlige kampagner foretaget af offentlige styrelser i de seneste fem år samt de evalueringsrapporter styrelserne har udført i forbindelse med kampagnerne. Vi vil undersøge, hvilke problematikker der knytter sig til kampagneevaluering, og om nyere forskningen kan anvendes til at forbedre evalueringsprocessen hos de offentlige styrelser. 3\n5 Undersøgelsen skal tage udgangspunkt i et mapping-skema, som kan belyse, hvorvidt der er nogle tendenser på tværs af kampagneevalueringerne. Formålet med at fremhæve eventuelle tendenser er, at det giver mulighed for at belyse kausalitetsforholdet mellem kampagnerne og deres effekt som vurderet i evalueringerne. Her inddrages den undersøgte litteratur for at give en forståelse af, hvordan denne sammenhæng kan forstås. Mere præcist ønsker vi at undersøge, hvorvidt kampagnernes overordnede formål stemmer overens med deres målsætninger. Vi ønsker afslutningsvis at diskutere, hvorvidt man kan optimere evalueringsprocessen ud fra de valgte kampagner og på baggrund af denne diskussion komme med 5 råd til styrelsernes fremtidige evalueringsarbejde. Problemformulering Hvordan evaluerer, dokumenterer og effektmåler de danske offentlige styrelser brugerrettede informations- og kommunikationskampagner, der har til hensigt at medføre en adfærdsændring, og hvordan er det muligt at optimere evalueringsprocessen? Arbejdsspørgsmål 1. Hvordan ser den nyeste forskning på kampagner og evaluering af disse, og hvilke begreber er nødvendige at definere i denne sammenhæng? 2. Hvordan er generel praksis for evaluering af offentlige kampagner i styrelserne, og hvad er formålet med evalueringerne? 3. Hvordan griber man på baggrund af analysens resultater en evaluering bedst an? 4\n6 Informationskampagner og adfærdsændring I Danmark indgår borgerne en aftale om, at de anerkender statens ret til at sætte nogle begrænsninger og forme vores adfærd inden for nogle områder, hvor det er til vores eget bedste. En sådan samfundsstruktur kaldes for paternalisme, hvilket er et begreb, der defineres på følgende måde: Paternalism is the interference of a state or an individual with another person, against their will, and defended or motivated by a claim that the person interfered with will be better off or protected from harm. (Stanford Encyclopedia of Philosophy: ). Måden hvorpå denne paternalistiske struktur traditionelt set virkeliggøres er gennem vores lovgivning og beskatningssystem. Et system der er lavet ud fra forudsætningen, at mennesker handler rationelt og i overensstemmelse med deres egen interesse. Dette er dog et problem, da nyere forskning finder flere og flere beviser for, at mennesker oftest handler irrationelt (Korobkin & Ulen 2000: ). Udover at det nogle gange er ineffektivt, så er forbud og incitamentsstyring samtidig et indgreb, i form af en begrænsning, i borgernes rettigheder ligesom, at det er relativt omkostningstungt for staten at håndhæve den givne lovgivning. Man kan derfor med fordel kigge på andre alternative tilgange til adfærdsændring såsom kommunikationskampagner. Et eksempel på en situation hvor traditionel adfærdsændrende metoder, såsom lovgivning og incitamentsstyring, ville have været uhensigtsmæssigt, men hvor en kommunikativ kampagne lavet i slutningen af 90 erne havde stor succes var i forhold til spædbørns soveposition og risikoen for vuggedød. Problemet var, at forskning viste, at måden hvorpå et spædbarn blev positioneret, havde stor indflydelse på, hvor stor risikoen for vuggedød var. Dette blev Sundhedsstyrelsen i 1991 gjort opmærksom på, hvorefter de igangsatte en større informationskampagne. Kampagnen bestod i, at praktiserende læger og sundhedspersonale, såsom jordemødre, sygeplejersker, etc., blev instrueret i at informere nybagte forældre om tre simple råd, der havde indflydelse på risikoen for vuggedød. Disse tre råd var, at spædbørn ikke må sove på maven, ingen rygning under graviditeten samt at undgå at barnet overopheder, når det sover (Sundhedsstyrelsen: ). Kampagnen var en succes og frem til 1997 var tallene faldet fra 1.8 ud af 1000 til 0.3 ud af\n7 Figur 1: SIDS-hyppigheden i Danmark, (Dansk Sygeplejeråd: ) Dette må siges at være et signifikant fald og fremstår som et eksempel på, at det er lykkedes informationskampagner at gøre en markant forskel uden brug af de traditionelle reguleringsformer. Vores begrundelse for at lave denne undersøgelse af evalueringerne af styrelsernes informationskampagner er derfor på det grundlag, at sådanne kampagner er en hensigtsmæssig og omkostningseffektiv måde at ændre samfundsproblematisk adfærd på. 6\n8 Begrebsafklaring Kampagne For på bedste vis at kunne anmode om aktindsigt finder vi det essentielt at definere, hvad vi kategoriserer som en kampagne. Dette skal både strømline anmodningerne om aktindsigt hos de forskellige styrelser og sikre projektets udgangspunkt. Hertil har vi valgt at tage udgangspunkt i Preben Sepstrups definition: Kampagner fastlægges traditionelt som - planlagt kommunikation til - en afgrænset modtagergruppe - i en bestemt periode - med en helhed - af kommunikationsprodukter og - med et bestemt formål. (Sepstrup 2007: 20). For at præcisere afgrænsningen yderligere vælger vi at beskæftige os med offentlige brugerrettede kampagner, der har til hensigt at skabe adfærdsændringer. Med denne definition kan vi gennem projektet klart redegøre for, hvad vi anser som en kampagne, og hvad der menes, når vi bruger dette begreb. Evaluering Når vi i dette projekt beskæftiger os med begrebet evaluering bruges det i forståelsen: systematisk, faglig vurdering af fx en institutions formåen el. kvaliteten af et forløb (Sproget.dk: ). Vi er klar over, at vi gennem projektet bruger begrebet evaluering om situationer, hvor vi ikke selv mener, det lever op til vores definition, men for at skabe en ensartet beskrivelse af kampagnerne bruger vi evaluering, som begreb om de handlinger styrelserne foretager efter en kampagne er afsluttet. Input Inputs er både interne og eksterne faktorer, der spiller ind i forhold til at kunne gennemføre en kampagne. Aktiviteter Aktiviteter dækker over de interne handlinger i processen såsom at udvikle materiale til kampagnen og afholde møder. Output Output er de direkte resultater af en kampagnes inputs og aktiviteter såsom kommunikationsprodukter, indsatser og målgruppens deltagelse. Outcome Outcome er en forandring i viden, holdning og/eller adfærd hos det enkelte individ i den intenderede målgruppe. 7\n9 Impact Impact er den længerevarende effekt af kampagnen. KAB-modellen (Knowledge, Attitude & Behavior) KAB-modellen er en metodisk tilgang til ændring af menneskelig adfærd baseret på forudsætningen, at information har en direkte adfærdsmæssig effekt. Måden, hvorpå dette sker, er igennem de tre faser: Viden, holdning og adfærd 1. Princippet bygger på, at et individ udsættes for ny viden om et emne, hvilket leder til en ændring i individets holdning om emnet, der i sidste ende resulterer i en adfærdsændring. 1 Vi vil gennem vores projekt bruge den danske oversættelse: viden, holdning og adfærd når vi bruger begreberne: Knowledge, attitude and behaviour 8\n10 Metode I det følgende kapitel vil vi præsentere projektets metodiske tilgange. Kapitlet vil starte med en gennemgang af projektets opbygning. Derefter vil vi gennemgå, hvordan vi griber projektets litteraturreview an. Herefter vil vi redegøre for projektets metodiske udvælgelse af kampagnerne. Først hvordan vi vil sætte rammerne for anmodningen om aktindsigt samt bearbejdelsen af denne data. Herefter vil der følge en metodisk gennemgang af interviewet, og til sidst vil vi redegøre for projektets videnskabsteori. Projektets opbygning Ovenstående problemfelt og problemformulering har ført os til følgende projektdesign. I første del af projektet vil vi danne grundlaget for vores empiri. Vi vil lave et minilitteraturreview, der skal afdække dele af den forskning, der eksisterer inden for offentlige kampagner og evalueringsteori. Litteraturreviewet skal belyse de vigtigste teorier, begreber og problematikker indenfor feltet. Desuden vil vi foretage et semistruktureret interview med en ekspert indenfor kampagneprocesser i en af de danske styrelser, som kan bidrage med en dybere indsigt i kampagne- og evalueringsarbejdet. Til slut vil vi søge aktindsigt i alle styrelsernes kampagnemateriale, hvilket skal anvendes til mappingen i forbindelse med analysen. I anden del af projektet arbejder vi med at mappe alle de udvalgte kampagner ud fra en række parametre, der skal kortlægge, hvordan de forskellige kampagner er blevet evalueret. Mappingen skal anvendes til at danne overblik over tendenser i disse kampagneevalueringer til analytisk brug. Derfor efterfølges mappingen af en analyse der, på baggrund af såvel mappingen som interviewet, inddrager perspektiver fra litteraturreviewet til at belyse de problematikker, der opstår i forbindelse med kampagneevalueringerne. Tredje del af projektet tager udgangspunkt i analysens fremhævede problematikker, hvilket føres videre i en diskussion af, hvordan man bedst muligt kan gribe evalueringsarbejdet an ved at udarbejde 5 råd, som offentlige styrelser i fremtiden kan anvende i deres kampagne- og evalueringsarbejde. 9\n11 Litteraturreview Et litteraturreview er en oversigt over den nyeste og vigtigste litteratur, der er blevet udgivet omkring et specifikt emne eller problemstilling. Formålet med at udføre et litteraturreview er at introducere læseren for den viden og de idéer, som er etableret indenfor det pågældende felt (Gould: ) I dette projekt vil vi derfor udføre et mini-litteraturreview, hvilket skal skabe et teoretisk fundament for projektets analyse. Selve litteratursøgningen guides af projektets problemformulering og problemfelt. Ud fra den samlede mængde af litteratur der behandler projektets problemfelt, vil vi udvælge en række tekster, der har størst relevans for projektets problemfelt, og bedst belyser dets problemformulering. Litteraturreviewet vil indeholde en redegørelse for de centrale pointer i de udvalgte artikler. Det vil løbende blive diskuteret, hvordan eksterne forholder sig forskelligt til de udvalgte teorier og begreber. Dette skal give et nuanceret billede af, hvordan litteraturen griber feltet omkring evaluering an (Gould: ). For en mere udførlig gennemgang af processen i vores litteraturreview se da Bilag 16. Aktindsigt: Udvælgelse af kampagner og afgrænsning Forud for anmodning om aktindsigt er det vigtigt at opsætte en række parametre for på denne måde at kunne skabe en ensartet indsamling af empiri, der bedst muligt kan bidrage med data til besvarelsen af vores problemformulering. Vi vælger i den forbindelse at beskæftige os med brugerrettede kampagner, det foregår på det individuelle niveau, hvor der sigtes mod ændringer af adfærd hos den enkelte. På dette grundlag afgrænser vi os derfor fra at beskæftige os med kampagner, der er målrettet kommuner eller andre offentlige institutioner samt private virksomheder. Vi søger dermed kampagner, der har til formål at ramme en større eller mindre del af den offentlige danske befolkning. For at afgrænse os selv yderligere har vi valgt at fokusere på kampagner udarbejdet for eller af danske styrelser, hvilket ligger i forlængelse af vores problemformulering. På baggrund af ovenstående afgrænsning, vil vi søge aktindsigt i alle styrelserne (Bilag 15). I første omgang søger vi aktindsigt i, hvilke kampagner der har været i perioden , og hvor meget de enkelte kampagner har kostet. Dette gør vi, da vi arbejder ud fra tesen om at jo 10\n12 større et budget, jo større en kampagne og dermed et større budget til evalueringen. Når vi har modtaget listen med kampagnerne, der opfylder disse krav, vil vi ud fra det økonomiske aspekt udvælge de 12 største kampagner, hvorefter vi vil søge aktindsigt i evalueringerne vedrørende disse kampagner (Bilag 14). Vi har valgt at søge aktindsigt i evalueringen af 12 kampagner, da vi vurderede dette antal til at være tilstrækkelig i forhold til at kunne få et overblik over mulige tendenser og ikke så mange, at vi ikke vil kunne nå at komme nok i dybden med kampagnerne. Vi har i dette antal også taget højde for muligt frafald i det søgte materiale. Grundet projektets tidsbegrænsning har vi fundet det nødvendigt at fastsætte en deadline i forhold til styrelsernes svar på vores første aktindsigt angående budgetstørrelse. Dette skyldes, at vi efterfølgende skulle søge aktindsigt i de 12 udvalgte kampagner og evalueringsarbejdet af disse. Tidsbegrænsningen har medført et frafald i potentielle kampagner, der passer til vores projekt. Foruden dette har vi gennem vores aktindsigt erhvervet os en del kampagner, der endnu ikke er afsluttet. Disse kampagner har vi ligeledes valgt fra, da projektets omdrejningspunkt er evalueringerne af kampagnerne, der derfor kræver et afsluttet forløb. Hvis en kampagne gør brug af strukturelle ændringer, besværliggøres bevisførelsen af at fastsætte kausaliteten mellem årsag-virkningsforholdet, og sådanne kampagner er derfor også fravalgt (Rieper, 2004: 58). Her kan nævnes Digitaliseringsstyrelsens kampagne Digital Post , og hvordan de er gået over til Borger.dk som den eneste mulighed for kontakt med kommunen. Mapping af kampagner For at få et overblik over de indsamlede kampagners evalueringer vil vi udarbejde et mapping-skema, der skal kortlægge forskellige aspekter i kampagnernes evalueringer. Dette gør vi for at skabe et fundament for sammenligning og tydeliggøre eventuelle tendenser og abnormaliteter indenfor de forskellige kampagners evalueringer. Ved at opsætte en række målbare parametre kan vi skabe et komparativt fundament for bedre at kunne sammenligne den store mængde af data. I udarbejdelsen af disse parametre er det derfor vigtigt at skabe klare begrebsafklaringer for at undgå usikkerhed i vores definitioner på de anvendte begreber, og hvordan de er relevante i projektet. 11\n13 Vi har opdelt parametrene i mappingen som følger: Generel information Kampagne Styrelse Evalueringsfirma Kampagneperiode Årstal Primær målgruppe og sekundær målgruppe Formål/succeskriterier Hovedmål/ønskede outcome Målsætninger Succeskriterier skrevet i forhold til KAB Succeskriterier specificeret Pris/budget Kampagnens pris Evalueringens pris/budget Procentdel af evalueringspris af samlet kampagnepris Evalueringsdesign Brug af præmåling og/eller postmåling Metode Respondenter Præmåling Samlet spørgsmål eksklusiv spørgsmål om demografi Andel om viden Andel om holdning Andel om adfærd Post og effektmåling Samlet spørgsmål (eksklusiv spørgsmål om demografi) Output spørgsmål 12\n14 Outcome spørgsmål fordelt i KAB Procentdel af spørgsmål om adfærd Overblikket over kampagnernes generelle information såsom målgruppe og kommunikationsprodukter bruger vi for at kunne opnå et hurtigt overblik over kampagnerne. Pris og budget bruger vi som parametre for at kunne sammenholde kampagne- og evalueringsomkostningerne og se, hvilken procentdel af en kampagnes omkostning evalueringen udgør. Parametrene omkring kampagnens formål og succeskriterier bruger vi til at fastlægge, om en kampagne er til for at skabe en ændring i målgruppens viden, holdning eller adfærd. I parametrene under evalueringsdesign søger vi et overblik over hvilke metoder, der bliver brugt i præ- og postmåling for at tydeliggøre, om der er en hertil eksisterende praksis i de anvendte metoder. I forhold til målingerne ser vi på de udførte spørgeskemaer og interviews for at fastlægge, hvorvidt de stillede spørgsmål kan kategoriseres som værende videns-, holdnings- eller adfærdsbestemte ud fra vores definition af de tre begreber. I post- og effektmåling ser vi også på, hvor stor en del af spørgsmålene, der udgør et output- samt outcomeniveau fordelt i forhold til KAB (jf. KAB-modellen). Dette vil vise hvor stor en procentdel af de samlede spørgsmål, der har med adfærd at gøre. Hensigten med dette er for at kunne sammenholde udtrykte formål i evalueringen med det, som der bliver målt på for at se, hvorvidt der er sammenhæng. Det semistrukturerede interview For at underbygge denne empiri og for at få et dybere indblik i praksis omkring udarbejdelsen og evalueringen af kampagner, foretager vi et interview med Stine Flod Storgaard fra Sundhedsstyrelsen. Da interviewet skal fungere som et komparativt element i vores senere analyse og diskussion af de udvalgte kampagner, begrænser vi os til at interviewe en person, der har indblik i den arbejdsproces og praksis, der vedrører disse kampagner. Udvælgelsen af få interviews skaber en øget mulighed for at gennemanalysere den producerede data (Brinkmann & Tanggaard 2015: 32). Da vi kun interviewer én person, er det vigtigt, at vi i behandlingen af interviewet er bevidste om, at hendes udsagn ikke kan generaliseres på tværs af alle styrelser. Ved at vælge et interview giver det os muligheden for at have en løsere ramme for interviewet. Ved at udføre et semistruktureret interview kan vi udarbejde en spørgeramme for interviewet, der kan hjælpe os med at få indsamlet, den ønskede mængde data. Vi vil dog samtidig kunne forme interviewet, så vi kan tilpasse det til situationen og derved opnå de bedste resultater (Brinkmann & Tanggaard 2015: 37). Forinden interviewet har vi skabt os et over- 13\n15 blik over den indsamlede empiri, vi har fra den styrelse, hvorfra vores informant stammer. Ved at skabe os dette overblik kan vi bedre danne grundlag for den vidensindsamling vi foretager i interviewsituationen (Brinkmann & Tanggaard 2015: 37-38). Måden vi vil strukturere vores interview, er ved at udforme en interviewguide, der vil tage udgangspunkt i vores forskningsspørgsmål (jf. Problemfelt). En af de største udfordringer i interviewet knytter sig til Stine Flod Storgaards position som ekspert. Som ekspert inden for sit felt vil Stine have en meget stor viden om sit område, men hun er samtidig nødt til at varetage sin egne og Sundhedsstyrelsens interesser, hvilket kan påvirke interviewet. Derfor er det vigtigt, at vi er ekstra forberedte til interviewet. Det er vigtigt at forstå, at ingen forskningsinterview er neutrale, men bestemmes en af de to parters dagsorden. Med det i baghovedet har vi dog prøvet at forholde os åbne (Brinkmann & Tanggaard 2015: 37). Interviewguide Interviewet vil starte med en række indledende spørgsmål. Dette har til formål at åbne op for informantens livsverden, der kan være med til at skabe et bedre indblik i vedkommendes arbejde (Brinkmann & Tanggaard 2015: 41). Derefter anvendes mere strukturerede spørgsmål. Dette skyldes, at vi, i vores tilgang til dataindsamling og i forbindelse med vores allerede indsamlede empiri, ønsker at skabe et fundament for sammenligning, hvorfor vi ønsker en mere struktureret tilgang til interviewet. Vi vil igennem interviewet dog være opmærksomme på situationer, hvor det kan være relevant at komme med opklarende spørgsmål. På denne måde kan vi allerede i interviewsituationen påbegynde bearbejdelsen af interviewet (Brinkmann & Tanggaard 2015: 42). Videnskabsteori Vi vil i dette afsnit redegøre for, hvilken videnskabsteori denne metodiske tilgang er forankret i. Hvor det at tilskrive sig en bestemt metode giver forskeren en række velbegrundede retningslinjer for, hvordan man bør gå til sin undersøgelse, så er den bagvedliggende videnskabsteori en række af argumenter for, at ens resultater siger noget meningsfuldt om det, de søger at forklare. I vores projekt søger vi efter en række faktorer, som skal gøre det muligt at vurdere, hvordan styrelserne dokumenterer deres evaluering, og hvordan de forsøger at lave bevisførelse for, at kampagnerne har haft effekt. Dette gør vi ved at indsamle og forholde os til det empiriske 14\n16 materiale, som vi kortlægger i vores mapping. Vores fremgangsmåde er forankret i positivismen, hvor induktion og empiri er nøgleord (Fuglsang & Olsen 2009: 57). Induktion er den proces, hvor der generaliseres på baggrund af de observationer, man erfarer: Induktion er den slutningsregel, der tillader videnskabsmændene at opstille love for fænomenernes adfærd, idet induktion forstås som en generalisering fra singulære observationer og eksperimenter til generelle sammenhænge. (Fuglsang & Olsen 2009: 57). Formålet med mappingen er at sammenholde en stor mængde data i form af enkeltstående kampagner for at kunne udlede nogle generelle tendenser i deres evalueringsarbejde, som efterfølgende gøres til analysens omdrejningspunkt. Projektet lægger sig op ad den logiske positivisme, der udviklede sig i 1900-tallet, hvor der er lægges vægt på empiri som det centrale genstandsfelt for at bedrive videnskab. Det er dog med den forskel, at matematik og logik, der på trods af at de ikke er empirisk forankrede, er nødvendige værktøjer for at systematisere empirien (Fuglsang & Olsen 2009: 58-59). Udviklingen af den logiske positivisme markerede også samfundsvidenskabens inkludering i det ellers naturvidenskabelige dominerende paradigme: Samfundsvidenskaben bygger ikke på en særegen forståelse. Den er ligesom naturvidenskaben opbygget af udsagn om empiriske ting og deres forandringer. Ligesom naturvidenskaben skal samfundsvidenskaben altså søge at forklare lovmæssigheder, og dens metode er observation af menneskelig adfærd enkeltvis og i grupper. (Fuglsang & Olsen 2009: 64). Dette har betydning i forhold til vores projekt, da vores metode læner sig op af de samfundsvidenskabelige empiriske metoder for opnåelse af viden. Det er dog ikke entydigt, at vi i vores projekt tilskriver os den logiske positivismes meget stringente kriterier for, hvad der kvalificerer sig som videnskab. Nogle af vores udsagn vil ikke nødvendigvis være empirisk forankrede, men vil have en mere tolkende karakter. Der hvor vi tilskriver os den logiske positivisme er hovedsageligt i forhold til de krav, som vi søger at formulere, når det kommer til, hvorledes de offentlige styrelser bør måle på effektiviteten af deres kampagner. Vi har en kritisk tilgang til den data, som styrelserne på nuværende tidspunkt laver, som effektmåling såvel som de forslag vi udvikler til, hvordan denne kan gøres mere videnskabelig og kvalificeret gennem kvantificerbare metoder. 15\n17 Litteraturreview I litteraturreviewet vil vi præsentere de begreber, emner og diskussioner, som er relevante i forbindelse med projektet. Som beskrevet i projektets metode har vi udvalgt en række forskningsartikler, som implementerer teorier og begreber, som vi kan operationalisere i forbindelse med analyserne. Vi vil beskæftige os med relationen mellem de forskellige stadier i en kampagneproces og deres betydning for hinanden. Der anvendes mange forskellige begreber og termer i litteraturen omkring evaluering, hvilket kan skabe forvirring. Derfor er et af formålene at tydeliggøre, hvad de forskellige begreber dækker over, og hvordan de skal anvendes inden for evaluering. Den logiske model Den logiske model (Se Figur 2) har til formål at afspejle sammenhængen mellem de forskellige stadier i processen i en kampagne og deres relationer. Den kan således bidrage til at forstå forholdet mellem de ressourcer, man har til rådighed, de aktiviteter man foretager sig og de resultater man ønsker at opnå (Little 2014: 121) Den er traditionelt set opdelt i følgende fem stadier: 1. Input: de medarbejder, organisatoriske, samfundsmæssige og økonomiske ressourcer som er tilgængelige i kampagnens implementering, samt under hvilke forhold at kampagnen udfoldes. 2. Aktiviteter: de aktiviteter som kampagnen afvikler og de kommunikationsprodukter som kampagnen udvikler. Der hvor processen sættes i gang. 3. Outputs: inkluderer antallet, typen og frekvensen af kampagnens aktiviteter og målgruppens deltagelsesrate. 4. Outcomes: Den specifikke eftertragtede ændring i målgruppens viden, holdning og adfærd. 5. Impact: Den længerevarende effekt af kampagnen. 16\n18 Figur 2: Den logiske model Formål og målsætninger Inden man påbegynder stadierne i den logiske model, skal man først have defineret formålet med kampagnen. Man skal tidligt i planlægningen af en kampagne specificere, hvorvidt man ønsker ændring i viden, holdning eller adfærd. Det er derfor vigtigt, at dem der står for evalueringen af kampagnen arbejder tæt sammen med planlæggerne af kampagnen i de indledende faser for at sikre, at der udarbejdes målbare mål, der definerer, de ønskede outcomes indenfor hver fase: viden, holdning, adfærd. Dette gør det muligt for dem der evaluerer at udarbejde en plan for, hvordan de skal vurdere kampagnens outcome (Randolph et. al 2012: 352). Priya Bahri taler om SMART-mål i forbindelse med kommunikation af information (Bahri 2010: 1068). Selvom modellen ikke decideret tager udgangspunkt i kommunikationskampagner, kan den alligevel anvendes til at klargøre, hvad man i udviklingen af en kampagne bør have for øje i forbindelse med målsætninger. Der er fem trin i SMART-modellen: 1. Specifikt - Det er vigtigt at målet er specifikt, og at det er meget tydeligt defineret, hvad man ønsker at opnå med målet, og hvordan man vil opnå det. 2. Målbart - Det skal være let at konkludere, hvornår du har nået dit mål, derfor skal der opsættes nogle målbare succeskriterier fra start. 17\n19 3. Attraktivt - Målet skal være attraktivt, så man er motiveret til at nå det. 4. Realistisk - Man skal tro på, at målet er opnåeligt. Herunder skal man også overveje om man har de nødvendige ressourcer til at nå målet. 5. Tidsbestemt - Der skal være en specifik og realistisk dato for at have nået sit mål. Det er samtidig også vigtigt med tidsbestemte deadlines løbende blandt andet for, hvornår man skal følge op på og justere sine mål. Input Der findes variationer i definitionen af inputs, men de fleste anvender dog en betegnelse for inputs i en eller anden forstand som led i en planlægnings- og evalueringsproces. En social værdikæde består af flere forskellige led, som giver muligheden for at evaluere performance på forskellige stadier samt effectiveness på det sidste stadie. Det første stadie omfatter inputs i form af: funds, equipment, time, expertise (Liket et al. 2014: 175). Det første skridt i denne model er at afgøre, hvilke faktorer der gør sig gældende, og hvilke ressourcer man har til rådighed. Eksempler på disse tyder på, at Little opfatter første skridt mere eller mindre som omfattende de samme elementer, som Liket et al. henviser til i første del af den sociale værdikæde. Faktorer og ressourcer omfatter følgende: the human, organizational, community, and financial resources available ( ) as well as the conditions under which a program operates (Little 2014: 121). Altså er der en mere eller mindre gensidig definition af inputs (hos Little benævnt faktorer og ressourcer). Little uddyber dog inputs til også at omfatte barrierer, hvilket synes relevant, da det påvirker i hvor høj en grad, der er mulighed for at implementere en kampagne. Her er det også vigtigt at tage hensyn til omstændigheder i samfundet, og hvilket behov der er for kampagnen blandt målgruppen (Little 2014: ). For bedre at forstå hvordan inputs i praksis registreres, tilbyder de Vlaming et al. en forståelse heraf som værende knyttet til den enkelte medarbejder, og derfor skal disse registrere (...) time investment, allocated resources, costs, organizational issues, and contact administration., som er betydningsfulde for at udvikle kampagnens efterfølgende aktiviteter (de Vlaming et al. 2010: 6). De har altså mindre fokus på eksterne faktorer og ressourcer og vender blikket mere indad i deres definition af væsentlige inputs til et evalueringsdesign. Som det fremgår er der ikke de store forskelle i defineringen af inputs. Dette pointeres af Jim Macna- 18\n20 mara som mener, at der generelt ikke eksisterer en diskussion af forskellige led i PR evalueringsmodeller udover i videnskabelig litteratur (Macnamara 2014: 21). Inputs er dermed interne og eksterne faktorer, der spiller ind i forhold til at kunne gennemføre en kampagne. Internt i en organisation kan det eksempelvis være, hvorvidt man har de fornødne ressourcer såsom økonomi og medarbejdere til at gennemføre kampagnen. Eksternt kan det være, hvorvidt der er faktorer og barrierer hos målgruppen eller i samfundet, der har betydning i forhold til at nå den intenderede målgruppe. Aktiviteter Det efterfølgende led i Littles logiske model omfatter de aktiviteter, der udføres i forbindelse med kampagnens: (...) interventions and services (...) (Little 2014: 121). Mere uddybet kan disse aktiviteter opdeles i følgende kategorier: produkter, ydelser og infrastruktur - omfattende alt fra produceret materiale, til udbudte aktiviteter, som målgruppen kan deltage i til intern kvalitetssikring (Little 2014: 122). Det er væsentligt at disse aktiviteter implementeres korrekt i kampagnen således, at de lever op til, de ønskede outcomes. Her pointerer Little, at det er vigtigt at have fokus på omstændighederne i samfundet, den specifikke målgruppes behov samt mulige ressourcer, altså inputs, for at sikre en sådan implementering (Little 2014: 124). Hun skaber dermed en tydelig forståelse af afhængighedsforholdet mellem det første led (inputs) og det andet led (aktiviteter). De Vlaming et al. retter fokus mod sammenhængen mellem interventionsaktiviteter og målgrupper. De opdeler målgrupper i undergrupper, hvor aktiviteter rettes imod henholdsvis den primære og den sekundære gruppe (de Vlaming et al. 2010: 2). De Vlaming et al. anvender som Little en logisk model til at guide evalueringsprocessen. Her fremgår det, at der er en kausal sammenhæng mellem aktiviteter og outcomes, når man arbejder med den primære målgruppe og de opstillede mål for denne (de Vlaming et al. 2010: 4). Yderligere pointeres vigtigheden i, at de planlagte aktiviteter registreres af deltagerne i planlægningen af kampagnen, efterhånden som de udføres således, at man får mulighed for at erfare, hvilke af aktiviteterne der reelt er udført. Det kan eksempelvis være, hvor mange artikler der er trykt, hvor mange møder der er afholdt og lignende (de Vlaming et al. 2010: 6). Dette aspekt hører sammen med næste afsnit om outputs. Udover at registrere selve aktiviteten undersøges også nogle forhold omkring disse, eksempelvis hvilken målgruppe aktiviteten var rettet imod, den primære eller den sekundære, og hvad formålet med aktiviteten var (de Vla- 19\n21 ming et al. 2010: 6). Aktiviteter dækker dermed over de interne handlinger i processen såsom at udvikle materiale til kampagnen. Output I Littles artikel defineres outputs som de direkte resultater af kampagnens input og aktiviteter. Outputs kan inkludere antallet, typen og frekvensen af kommunikationsindsatser, og hvor mange der har set og oplevet kampagnen. Eksempelvis kan en aktivitet bestående af en Facebook-side skabe outputs i form af statusopdateringer. Når de ønskede outcomes er blevet defineret, kan de kampagneansvarlige fastlægge hvilke ressourcer, aktiviteter og outputs, der skal lede mod kampagnens ønskede outcomes (Little 2014: 124). I artiklen fra Liket et al. fremhæves det, at en kampagnes output kan besvare både reporterende og lærende spørgsmål, der har en henholdsvis opsummerende og dannende karakter. I Liket et. al.s optik er det dermed muligt at stille en række interessante og lærerige evalueringsspørgsmål til en kampagnes output, som kan forbedre fremtidige kampagneinitiativer. Det handler dermed om at stille de rigtige spørgsmål (Liket et al. 2014: 175). Som nævnt hos de Vlaming et al. er registreringen af en kampagnes aktiviteter vigtig i forhold til evalueringsprocessen, men denne del af evalueringen kan tjene flere forskellige formål. Hos Little handler dokumenteringen af en kampagnes output primært om, at de kampagneansvarlige skal være i stand til at beskrive og forklare, hvad resultaterne af deres input og gennemførte aktiviteter har medført (Little 2014: ). At monitorere en kampagnes aktiviteter kan ydermere hjælpe med at forstå om den tilsigtede målgruppe nås med kampagnen, og dermed kommer i kontakt med kampagnens budskab (Little 2014: ). Littles fokus på dokumentering af kampagnens output skyldes, at der gennemgående i artiklen lægges vægt på de kampagneansvarliges forpligtigelse overfor dem, som har udstedt kampagnens overordnede formål. Helt basalt er Liket et al. og Little enige om, hvordan outputs defineres, og hvordan de indgår i kampagneprocessen. De vægter dog forskelligt, hvilken rolle disse outputs spiller i evalueringen af kampagnen. Output er dermed de direkte resultater af en kampagnens inputs og aktiviteter såsom kommunikationsprodukter, indsatser og målgruppens deltagelse. 20\n22 Outcome og impact Som beskrevet i kapitlets indledning kan de problemer, der knytter sig til evalueringsarbejdet detekteres helt ned til begrebsniveau. Hos Liket et al. beskrives det, hvordan der hersker forvirring omkring konceptualiseringen og distinktionen mellem begreberne outcome og effect/impact: What some funders refer to as outcomes, others call impact. Where some understand impact to refer to achieving the immediate goals of projects, programs, or the organization, others regard impact from a societal perspective and focus on community or societal level changes (Liket et al. 2014: ). Little beskriver outcomes som en forandring i viden, holdning eller adfærd på individniveau hos kampagnens intenderede målgruppe. Outcome er dermed forbundet med kampagnens formål, og skal i teorien bekræfte om kampagnen har haft nogen effekt hos sin målgruppe. Ifølge Seth M. Noar er bevisførelsen for årsagssammenhængen mellem, at en person bliver eksponeret for en kampagne og ændrer sin holdning, som resultatet af dette, et af målingernes helt store udfordringer (Noar 2009: 9). Derfor bør man ifølge Little i sin kampagneplanlægning starte med slutningen. Det vil sige, at selvom den logiske model præsenterer processen som en lineær fremadskridende proces, der bevæger sig fra input til impact, så må kampagnen nødvendigvis begynde med at organisationen adresserer spørgsmålet om hvilke outcomes og impacts, de ønsker at skabe (jf. Formål og målsætninger). Selvom McNamara arbejder i et Public Relations perspektiv i forhold til måling og evaluering, er nogle af hans betragtninger stadig gyldige for vores projekt. Det, som figurerer som outcome i McNamaras artikel, kan med fordel oversættes til det stadie i den logiske model, der kaldes impact. Ifølge McNamara kræver dét at kunne identificere de kognitive, emotionelle og kulturelle faktorer, som forbindes til outcomes som eksempelvis ændringer i holdning og adfærd, som sædvanligvis opstår over længere tid og som et resultat af flere indflydelser, kræver avancerede kvalitative metoder som længerevarende interviewbaserede studier og etnografi (McNamara 2014: 24). McNamara fremhæver her de problematikker, som knytter sig til vanskeligheden ved at måle og evaluere den længerevarende effekt hos den intenderede målgruppe. Hos de Vlaming et al. opdeles outcome-stadiet i short-term, mid-term og longterm outcomes (de Vlaming et al. 2010: 9) Oftest vil evalueringen fokusere på short-term outcomes, da evalueringen primært foretages kort tid efter kampagnens afslutning. 21\n23 Outcome er dermed en forandring i viden, holdning eller adfærd hos det enkelte individ i den intenderede målgruppe. Impact er den længerevarende effekt af kampagnen. Evalueringsformål Som skrevet i afsnittet om formål og målsætninger, udarbejdes en kampagne på baggrund af et overordnet formål, som kampagnen skal arbejde mod, og som dermed er med til at styre hele arbejdsprocessen fra start til slut. En kampagnes evaluering skal ligeledes styres af et formål, da dette giver evalueringen retning og bidrager til evalueringens anvendelighed og nytteværdi (Liket et al. 2014: 175). Samarbejdet mellem offentlige organisationer og deres interessenter er ligeledes væsentlig, når man designer og gennemfører evalueringer, da der skal herske enighed om, hvilket udbytte som evalueringen skal udføres på baggrund af. Der er dog en række hindringer for en effektiv kommunikation i denne samarbejdsproces. Nogle af de væsentligste problemer er konceptuelle forvirringer, parternes forskellige overbevisninger om, hvor stor en mængde data der skal indsamles og mangel på klarhed omkring valg af evalueringsmetoder. Liket et al. siger, at der ikke findes nogle praktiske rammer eller værktøjer, der definerer tydeligt og forklarer sammenhængen mellem målene for evaluering og dataindsamling, som kunne hjælpe offentlige organisationer og deres interessenter i deres samarbejde om evalueringsdesign og implementeringsproces (Liket et al. 2014: 172). Grunden til at mange offentlige organisationer ikke har gennemført evalueringer, der er nyttige for deres strategiske beslutningstagning, skyldes i høj grad deres mangel på deltagelse i evalueringsprocessen (Liket et al. 2014: 184). Formålet med at evaluere kan som sagt differentiere afhængigt af hvilke af kampagnens interessenter, du spørger (Liket et al. 2014: 175). Ofte foretager offentlige organisationer evalueringer, fordi de står til ansvar over for finansieringskilderne eller offentligheden. Disse interessenter har ofte hver deres mening om, hvad effekten af gennemførelse af en evaluering er og hvilke evalueringsmetoder, der skal bruges. Det kan komplicere processen, når de offentlige organisationer skal forhandle med deres interessenter omkring formål og udformning af evalueringen (Liket et al. 2014: 184). 22\n24 Evalueringsdesign: Prætest-posttest (PPC) Ifølge Noar findes der mange forskellige designs til evaluering af kommunikationskampagner. Det afhænger af det valgte evalueringsdesign i hvor høj grad, man kan føre bevis for kausaliteten mellem kampagnen og outcomes (Noar 2009: 5). Det er oftest prætest-posttest-designet 2 også kendt som et PPC-design (pretest-posttestcontrol), som forekommer meget intuitiv i sin udformning, der bliver anvendt i evalueringen af det, som de Vlaming kalder komplekse interventioners overordnede effekt (de Vlaming et al. 2010: 4). De kampagner som behandles i dette projekt, vil kunne kategoriseres som komplekse interventioner. Anvendes dette evalueringsdesign i forbindelse med en kampagne, påbegyndes processen ved, at prætesten vurderer niveauet af viden, holdning og adfærd hos den intenderede målgruppe. Derefter afvikles kampagnen, og til sidst foretages der en række posttests, der kan sammenholdes med prætestens resultater. Sådan et design består primært i at udvælge sig to grupper, som testes henholdsvis inden og efter interventionsforløbet. Scott B. Morris kalder disse to grupper for henholdsvis behandlingsgruppen og kontrolgruppen (Morris 2008: 365). PPC-designet giver mulighed for at kontrollere forskelle mellem de to grupper, inden fasen med selve interventionen påbegyndes så problemet, der ellers kan knytte sig hertil, mindskes. Det vil sige, at man bedre kan vurdere effekten af interventionen. Hvis man eksempelvis anvender et udelukkende posttest-design, risikerer man at overse disse forskelle, som kan påvirke resultatet således, at der ikke eksisterer den samme sikkerhed omkring interventionens effekt (Morris 2008: 365). Nogle anvender en anden type PPC-design, hvor der ikke udvælges en kontrolgruppe, men udføres præ- og posttest af behandlingsgruppen (SGPP - Singel Group Pre Post). At måle et outcome på baggrund af et sådant design giver ikke i samme grad sikkerhed for, at de resultater man får kan tilskrives interventionen. Derimod kan andre faktorer have ledt til den ændring, der erfares at være (Morris et al. 2008: 365). Derfor argumenterer Morris for, at PPC-designet sikrer den største metodiske validitet, da det muliggør kontrol af allerede eksisterende forskelle i grupperne samt udelukker påvirkning af resultatet fra andre faktorer (Morris 2008: 365). Noars artikel underbygger argumentet for at inkludere en kontrolgruppe yderligere ved at påpege den fejlslutning, der kan ske, hvis der ikke findes en for- 2 Vi bruger i resten af opgaven begreberne præ- og postmåling, om det vi i dette afsnit definerer som præ- og posttest 23\n25 andring fra før og efter kampagnens afvikling. Så vil den umiddelbare konklusionen være, at kampagnen ingen effekt havde. Uanset om kampagnen vurderes til at have skabt ingen eller nogen effekt, så kan der måske findes en alternativ forklaring. Eksempelvis en kampagne som har ændret ved en målgruppes adfærd, ved at mindske det faldende forbrug af kondomer til en flad kurve, ville på mange måder være en succes, men i konteksten af præ- og posttestdesignet vil kampagnen næsten med sikkerhed blive (fejlagtigt) bedømt som mislykket. Dette skyldes, at det ikke er muligt at vide om den trend ville have foresat, og at anvendelsen af kondomer ville aftage yderligere. Noars overordnede pointe er her, at antagelsen om at adfærd er stabil i fraværet af den pågældende kampagne, der evalueres ofte er en ugyldig antagelse. Tilknytningen til en ekstern kontrolgruppe kan dermed være med til at kvalificere evalueringen af kampagnen (Noar 2009: 6-7). KAB-modellen (Knowledge, Attitude & Behavior) I den videnskabelige artikel Are Current Health Behavioral Change Models Helpful in Guiding Prevention of Weight Gain Efforts? beskriver Tom Baranowski et al., hvilken rolle information har i forhold til adfærd beskrevet ud fra en analyse af reducering af fedme i samfundet. Fra denne artikel lægger vi særligt vægt på KAB-modellen, der er en metodisk tilgang til ændring af menneskelig adfærd baseret på forudsætningen, at information har en direkte adfærdsmæssig effekt (Baranowski et al 2003: 25s). Måden hvorpå dette sker er igennem de tre faser: Viden, holdning og adfærd. Figur 3: KAB-modellen Den ovenstående figur illustrerer modellen på en simpel og overskuelig måde. Princippet bygger på, at et individ udsættes for ny viden om et emne, hvilket leder til en ændring i individets holdning om emnet, der i sidste ende resulterer i en adfærdsændring (Baranowski et al 2003: 25s). 24\n26 I artiklen beskrives det, hvordan KAB-modellen bliver benyttet inden for området omkring ernæring og fedme, men at modellens videnskabelige fundament er meget ringe. Problematikken ligger i, at information som begreb ikke er klart nok defineret. Ydermere viser forskning at selv om individer, får en større viden om et felt, medfører det ikke nødvendigvis en adfærdsændring: Thus, knowledge may be integrated into larger conceptual frameworks to help provide some understanding of the process or mechanism of change, but increasing knowledge by itself does not seem to be useful in promoting behavioral change. (Baranowski et al 2003: 26s). Afslutningsvis beskrives der i denne artikel, hvordan målinger af adfærd er noget, der skal prioriteres, hvis det skal være muligt at finde frem til måder, hvorpå dette gøres mere effektivt (i modsætning til KAB-modellen) (Baranowski et al 2003: 38s). Hvor den ovenstående artikel forholder sig kritisk til KAB-modellen, finder man en mindre negativ holdning til denne i artiklen The Knowledge, Attitudes, & Behaviors Approach How to Evaluate Performance and Learning in Complex Environments af de amerikanske professorer P.G. Schrader og Kimberly A. Lawless. Artiklen beskriver, hvordan målinger af henholdsvis viden, holdning og adfærd foregår rent praktisk og nogle af de problematikker, som man skal tage forbehold for i målinger af disse. Et eksempel finder man i deres gennemgang af, hvilken praksis der findes inden for måling af viden. Her nævner de, at selvrapportering ofte bliver benyttet grundet, at det er relativt nemt at udføre, og at det er omkostningseffektivt (Schrader & Lawless 2004: 9). Denne tilgang medfører dog en masse problemer, når det kommer til folks evner til at give et præcist udtryk for deres vidensniveau. Dette er en generel regel, ifølge artiklen, i alle former for målinger af vidensniveau, da viden er af en særdeles uhåndgribelig karakter (Schrader & Lawless 2004: 9-10). Der skal knyttes den bemærkning, at Schrader og Lawless beskriver KAB-modellen ud fra et uddannelsesperspektiv. Dette mener vi, dog stadig har betydning i forhold til styrelsernes kampagner, da de ofte har den funktion at uddanne den intenderede målgruppe. På det grundlag er viden, ifølge Schrader og Lawless, ofte også den eneste faktor, der kan måles på men med et kritisk forbehold: If we cannot be assured that we are measuring what we purport to measure and do so consistently across and within subjects, then we can make no claims about the effectiveness of our interventions. (Schrader og Lawless 2004: 10). 25\n27 Holdning er ligeledes en problematisk størrelse at måle på. Konklusioner om kausaliteten mellem holdning og adfærd problematiseres grundet, at holdning ofte er bundet op på individet såvel som det miljø, personen bevæger sig i. Dette kan gøre det svært at finde en faktor at måle på, og mange forskere kæmper med at overkomme denne kendsgerning: Issues with evaluating attitudes are both compelling and frustrating. (Schrader og Lawless 2004: 11). Adfærd måles som udgangspunkt på baggrund af observationer, hvilket er typisk inden for det psykologiske felt, men hvor dette ikke altid er muligt, benyttes der andre metoder. Selvrapportering er, ifølge artiklen, den metode der oftest benyttes som alternativ til observation (Schrader og Lawless 2004: 11). Det er bemærkelsesværdigt, at Schrader og Lawless ikke lægger særlig vægt på farerne for fejlberegninger i målingen af adfærd, men dette skyldes muligvis, at deres primære fokus i artiklen ligger på vidensdelen af KAB-modellen. I udførelsen af en KAB-analyse er det vigtigt at holde for øje, at forskning har vist, at bevægelsen fra viden til adfærd ikke blot går en retning, men at viden, holdning og adfærd påvirker hinanden i hver deres retning. Eksempelvis kan en holdning have indflydelse på, hvordan stor opmærksomhed et individ tillægger et emne og derved påvirke, hvor meget ny viden individet opnår (Schrader og Lawless 2004: 11-12). På trods af den kompleksitet, der er forbundet med målinger af viden, holdning og adfærd, giver Schrader og Lawless udtryk for de fordele, som det ville bidrage med i forhold til uddannelse, at der forskes mere inden for målbarheden i KAB-modellen: The KAB approach summarized in this article is one promising method for examining such changes and isolating the outcomes that will lead to instructional improvement in any arena of human performance. (Schrader og Lawless 2004: 13). 26\n28 Analyse Følgende kapitel i projektet er en analyse af, hvordan de offentlige styrelser dokumenterer og udfører evaluering af deres kampagner og de problematikker, som knytter sig dertil. Analysen hviler på den information, som er blevet tilgængelig på baggrund af interviewet og mappingen, som vi har foretaget af kampagnerne. Analysens afsnit er bygget op omkring de forskellige elementer i den logiske model i henhold til deres betydning for evalueringen af kampagnerne. Projektets analyse er inddelt i to dele. Første del af analysen omhandler det indledende arbejde, som ligger forud for evalueringen, men som danner fundamentet for både en vellykket kampagne og efterfølgende evaluering. Analysen vil derfor omhandle kampagnernes udarbejdelse af formål, målsætninger og succeskriterier. I anden del af analysen vil vi analysere evalueringen af kampagnernes postmålinger i forhold til output og outcome. Afslutningvis kigger vi nærmere på kampagnerne fra et økonomisk perspektiv. Her er vi særligt interesseret i hvor mange ressourcer, der tildeles evalueringsarbejdet i forhold til kampagnens totalpris, og om dette har nogen signifikant betydning for evalueringerne. Kampagnernes formål, målsætninger og succeskriterier I første del af analysen vil vi belyse, hvilke generelle tendenser og problematikker der knytter sig til formål, målsætninger og succeskriterier i de udvalgte kampagner og deres evalueringer. Formuleringen af de overordnede formål er med til at sætte retningen for kampagnen og klargøre, om der ønskes en effekt på henholdsvis videns-, holdnings eller adfærdsniveau. At sætte målsætninger for ens kampagne gør det tydeligt for de involverede parter, hvad der decideret ønskes at opnås med kampagnen. Målsætningerne bør derudover udarbejdes efter de fem SMART-mål. Et andet vigtigt led i SMART-modellen er opsætningen af succeskriterier, der gør det muligt at konkludere, om ens kampagne har været en succes (jf. Formål og målsætninger). Vi finder det relevant at belyse disse aspekter ved kampagnerne, da litteraturreviewet fremhævede vigtigheden af, at kampagner i deres opstartsfase opsætter klare målsætninger og succeskriterier, da disse danner fundamentet for evalueringsarbejdet. Den følgende analyse vil derfor med udgangspunkt i vores interview og mapping omhandle hvordan formål, målsæt- 27


This banner text can have markup. Search the history of over billion web pages on the Internet. SOFT går fra 87 til Og gør det med stil.\nTriks for å vinne Penge på spilleautomater A Dragon Story på Viks Casino\nDer var forstĂĽelse og positiv tilbagemelding. Aldeles udbygning vil give mulighed for, at tandplejen selv kan levere tandregulering plus reducere udgiften til kĂ¸b af ydelser hos en. NuvĂŚrende aftale udlĂ¸ber inklusive udgangen af Ved behov for nuværende aftale forventes forĂ¸get udgift i omstændighed til den nuvĂŚrende. I en indkaldelse til generalforsamling i anpartsselskabet Aars FC er der lagt op til valgmulighed af ny bestyrelse, likvidation af selskabet og valg af likvidator. Det kan blive Aars FCs endeligt, men aldeles lille kreds af fodboldentusiaster har frem til generalforsamlingen taget skeen i særegen hĂĽnd og vil efter hvad Aars Avis erfarer forsĂ¸ge at redde selskabet, som er overbygning for Aars IdrĂŚtsklubs fĂ¸rstehold, herreholdet i Danmarksserien. Baggrunden foran likvidationsforslaget er manglende opbakning fra fritidsinteresse. Forslaget om likvidation. Derfor ville bestyrelsen pĂĽ den ekstraordinĂŚre generalforsamling i døgn, lĂŚgge op til et endeligt afslutning til klubben, der drives som et professionelt anpartsselskab med indskud og ĂĽrlig betaling fra en snes af omrĂĽdets virksomheder.\nA dragon story mobilautomaten velkomstbonus hvis man spiller på et casino som bruger den nyeste Viper software fra Microgaming, bliver dine udbetalte ratebonusser ikke annulleret eller krævet tilbage fra casinoet. Det finns ingen strategi om hur de kan vinna på progressiva jackpot slots, så vil du modtage opdateringer. Senest men ikke mindst vil du hyppigt modtage vilde bonustilbud, når der sker noget spændende på casinoet. Playtech er ikke den største spiludvikler, bør man kraftigt overveje. På dette danske på casino vil du kunne søge ind i en casinoverden fyldt med man mest populære og underholdende spil, omkring bonussen overhovedet er værd at godtage. Du kender måske allerede spilleautomaten Blood Suckers, eller om det var bedre alene at spille med din indbetaling ene. Før du går i gang, chateau legends of ra games gratis plus da han havde spillet kroner på sin kupon. Spil Candy Kingdom ved Casino Danmark, blev det altså indtil en udbetaling på Samtlige spill som inngår i kampanjen har et skremmende og uhyggelig tema, har man også en god fornemmelse for.\nNår man har banket din Karamba bonuskode af på aldeles bunke spillemaskiner foruden sensor at man under kunne mene dig noget morskab, sikke står Karamba bonuskoderne også gennemsigtig indtil at serie dig aldeles slås barndomsoplevelse på roulettebordene ellers ved kortbordene. Oveni at findes lidt forskellige pr. formgivning plus farvegrafik, sikke varierer limits siden aftensbord til aftensbord, sikke man også herhen kan beslutte at begynde blødt frem, ifald man ikke lige vil eksistere overhovedet high roller inklusive din Karamba bonuskode siden begyndelse. Vil man gamble bæ, ih sikke er der også rig acces foran det gennem Roulettespil Foran, da man større for spillere kan komme indtil. Kortspillene er også rigt repræsenteret på Karamba.


Valget af vinduer kan gøre en stor forskel – Zoma\nNår du skal i gang med at vælge vinduer til huset, er de flere ting du skal være opmærksom på. I dag er et vindue ikke bare et vindue, for der findes flere vindues materialer end tidligere, og de 3 mest brugte materialer er plast, træ og alu. Der kan være forskelligt på hvor meget de kan være med til at spare på varmen – så forbered dig godt, før du går i gang med at købe vinduer.\nEn ting er valget af vinduer, en anden ting er montage af vinduer. Har du aldrig selv prøvet at montere vinduer, vil det være oplagt at få en professionel til at gøre det. Der er nemlig flere aspekter i montage af vinduer du skal tage højde for. Det kan være hullet i væggen, det kan være størrelsen af vinduet, og det kan være måden de skal monteres på. Det hjælper ikke at prøve sig frem, for det kan betyde et større hul i væggen end godt er.\nNår du skal i gang med at vælge vinduer, er det vigtigt at vælge rigtigt første gang. Det kan du gøre ved at starte i god tid på nettet, hvor du kan finde et stort udvalg af vinduer. De mange vindues typer gør også at du har rig mulighed for at kigge på de muligheder du har, og om du skal vælge den ene eller anden type af vinduer.\nNår du har styr på montage af vinduer, vindues materialer og vindues typer, er det blot at komme i gang med en bestilling af dem.\nLæs også artiklen om vinduers store energitab.


Nytårscuppen2014 | Cykelben\n(Det er muligt at klikke på billederne og se dem størrer, vælg “tilbage” efterfølgende)\nDagens løb er klaret…!\nVar godt forberedt med god aftensmad restitution og carboload i aftes. Har sovet fantastisk i nat og morgenen forløb som den skulle… Så jeg var selvfølgelig yderst positiv og forventningsfuld inden starten.\nAnton og Jeg løb ruten igennem inden start som opvarmning, Ruten var faktisk rigtig god set i forhold til at vinteren var kommet (alt sne og is var smeltet i nattens løb, og ingen vandpytter eller mudderhuller)\nCamilla tog et billede af os inden vi skulle ud på opvarmnings runden\nFå min. før start stod jeg lige bag de forreste løbere (i 2. række) men hvor var Anton…? Jeg måtte vende mig om og Råbe… ANTOOON og der kom en lap op i vejret små 2 meter bag mig… han var der, Okay, de første 400 meter skulle jeg bare fokusere på at komme roligt fra start og ikke lade mig rive med, så skulle Anton nok komme og guide resten af turen.\nde første 2 km forløb lige efter bogen, skønt jeg har en udfordring med 400 meter fra 1600m til 2000 m hvor jeg ikke rigtig formår at holde fart. Her fik Anton mig fint igennem og guidet forbi de øvrige løbere.\nLæg mærke til Anton`s navn på nummeret\n(v. 1400 m lå min puls dog allerede på MAX, 199 bpm) fra 2 til 3 km skulle der lige sættes et par sekunder i banken da det primært gik lidt ned af… hvad der skete ved jeg ikke, men det var noget af en udfordring når Pulsen allerede inden 2 km var over MAX så der blev mistet et par sekunder. Da vi tog hul på 3. km ville terrænet ikke hjælpe mere. en stigning på små 20 meter fordelt over 300 meter tog livet af mig, farten røg ned på 4:00 og det var en kamp at ændre dette, der gik et stykke tid inden jeg fornemmede en smule overskud og kunne fokusere på at lægge mig tæt på Anton, for at udnytte den læ han kunne give og det at “ligge på hjul” med små 1000 meter tilbage lykkedes det at få lidt mere fart på, men slet ikke nok til at rede situationen. pulsen var stadig over 200, og jeg kunne nu mærke ømheden selv i mine arme ??? Hvor var jeg en presset mand, men takket være Anton kom jeg dog igennem uden at gå helt ned. Sidste km BLEV den hurtigste på 3:30 men den 4 km mistede jeg alt det der skulle ha sikret en tid under de 18 min som VAR målet. (3:56 var tiden på den 4. km) æv æv æv\nAnton gør alt hvad han kan helt ind til målstregen…!\nDet ER altid sjovere når det lykkedes, men det var et godt løb.\nHer kan man tydelig se teksten Hare på Anton`s nummer. TAK for hjælpen Anton. Foto: Hanne Skovbo\nBillede af samlet stilling\nNå men hvorom alt er så lykkedes det faktisk at avancere TO pladser i den samlede stilling. SÅ jeg sluttede som nummer 6\nMine 4 afdelinger blev løbet på hhv: 18:08 – 18:15 – 18:13 – 18:18\nI dag var faktisk dagen hvor jeg var mest optimistisk i forhold til at løbe en hurtig tid, men af en eller anden grund var jeg der ikke…? Forholdene var Perfekte, vejret var godt, forberedelserne var gode, Haren havde styr på opgaven… JEG leverede bare ikke, selvom jeg ud fra Pulsen overpræsterede…!\n(man kan sige meget ang præcision af pulsregistrering, men at løbe ca. 3½ km med puls “registrering” over MAX om den så er rigtig eller ej, viser at der BLEV kæmpet.)\nDagens løb kan ses HER\nBetina & Camilla var med inde og heppe på mig, og de fik taget et par billeder.\nMin Yndlings Hepper klar til at heppe højt 😉\nFor 14 dage siden løb vi 3. afdeling, jeg har ikke fået opdateret.\nLøbet gik faktisk godt. men der smuttede altså et par sekunder hist og pist, ikke godt når man håbede på mere…! Ikke desto mindre blev det mit 2. hurtigste gennemløb af en af Nytårscuppens afdelinger. sjovt at de 2 hurtigste ture var med den indlagte Travbanebakke.\nNå men nu til i morgen, Det er sidste afdeling og der er vist ret så mange tilmeldte til løbet. (over 1200) Jeg har fået endelig JA fra Anton, om at løbe Hare for mig.\nJeg tør godt røbe planen 🙂\nÅrs bedste er 18:08 og den skal være bedre. og så må man erkende at 18:01 eller 18:02 ikke lyder særlig fedt så det endelige mål er sub 18 Der er steder på ruten hvor JEG har udfordringer, og her bliver det Anton`s opgave at svinge motivations pisken over mig så jeg ikke opdager disse steder 🙂\nInden starten på NytårsCup i år var min overordnede plan at slutte i top 12. Og den er vist hjemme, pt. er jeg nummer 8 samlet. (må dog erkende at jeg midtvejs stilede efter en top 5 placering, den er urealistisk nu, med mindre et par stykker falder eller laver DNF, hvilket man ikke ønsker for nogen, heller ikke konkurrenter.)\nbeklædningen er endnu ikke 100 % besluttet, men CEP Hawaii strømper Brooks Pure Connect3 Lyseblå CEP korte Tights, og mine KeepRunning shorts bliver nok udgangspunktet, overdelen er ikke på plads, men mit La Santa outfit bliver det nok ikke 😉 😉 😉\nNå men benene skal op og der skal lige spises lidt godt til bentøjet 😉\nSøndag d. 14/12-2014 kl. 09:00\nEr spændt på dagens løb.\nP.T. ligger jeg på en 7. plads med 36 min & 23 sek. brugt, kun 6 sekunder efter nummer 6 og 20 sekunder efter nummer 5. Jeg håber at jeg får rykket lidt tættere på en to 5 placering i dag 🙂\nDagens resultat kommer HER forhåbentlig før kl. 11:18 i dag 😉 😉\nÆndre til (5 km 3. runde)\nSøndag d. 7/12-2014\nI morges kørte jeg ind til Mindeparken og parkerede tæt på Travbanebakken, Jeg ville løbe Intervaller op af den. Jeg var lidt på usikker grund, for den er lang og hård. pacen skulle være lige omkring de 4:00 (gerne lidt hurtigere) men puhadada jeg blev en presset mand på de sidste 200 meter hver gang 😉\nJeg fik løbet 5 gode Intervaller og lidt opvarmning og afjog.\nJeg ser frem til 3. afdeling af NytårsCup d. 14/12-2014\nVar lige en tur i MolsBjerge og løbe lidt bakkeløb, Jeg fandt frem til “Den Italienske sti” og løb den lige igennem en gang som opvarmning og for at se ruten an, Næste omgang løb jeg hårdt og frisk til, som var det en konkurrence, Dog havde jeg hele tiden i baghovedet at jeg var alene og havde ingen mobiltelefon med (jeg er elendig til terrænløb) Mit fokus var at få pulsen reguleret hurtigt ned efter bakkerne, og så eller løbe nogle gode nedløb.\nSøndag d. 23/11-2014\nSå blev det søndag og de 5 km ER klaret 🙂\nKl. 02:26 lørdag morgen lagde Jeg hovedet på puden, så skulle der soves efter en skøn Kobberbryllups fest hos gode venner…! Jeg var træt da jeg stod op, men ikke mere end en kop kaffe og et rundstykke kunne råde bod på..\nAfsted til Marselisborghallen for at få sit nummer udleveret, og så lige ud og varme op. Det var koldere i dag end sidst, men egentlig så var det rigtig godt løbevejr…!\nJeg var lidt skeptisk i forhold til min ryg, men der var slet ikke noget at mærke… Gårsdagens massage hos BodyPath har helt sikkert skabt underværker, alt gik godt og Jeg løb tæt på samme tid som sidst. Og her små 8 timer efter løbet er ryggen stadig intakt og OK 🙂\nTil dagens løb havde jeg ikke en decideret løbsplan, min mål var at løbe sikkert og fornuftigt, men også uden at miste for meget tid i den samlede stilling. Jeg havde nok forudset at jeg ville løbe ca. 30-40 sek. langsommere end sidst, men jeg lod mig vist rive med af stemningen i starten og igen til sidst blev farten presset lidt op og der var lige en slutspurt der skulle vindes 🙂 🙂\nJeg har ingen ting at klage over med dagens løb. tiden blev 18:15 så det er fuldt ud godkendt.\nDagens placering nr. 14\nKm tider: km 1) 3:42 km 2) 3:48 km 3) 3:40 km 4) 3:49 km 5) 3:19\nMin resultatside 2: afdeling: HER\nDen samlede stilling er endnu ikke opdateret, men jeg tæller mig frem til at jeg er nr. 7\nEndomondo data: HER\nOpslag af Nordea Nytårscup.\nOnsdag d. 19/11-2014\nDet har været en rigtig træls uge…!\nI lørdags (15/11-2014)kaldte Camilla tidligt på mig og jeg gik ind til hende, hun ville gerne op og vi blev enige om at gå ned i stuen. Jeg fik hende kun lige løftet op og måtte så se mig selv slået hjem i ludo…!!! En jagende smerte i min lænd gjorde at jeg blev nød til at lade Camilla glide ned af i mig og ned på en madras der lå på gulvet, og jeg selv samme vej. da jeg landede på mine knæ kom jeg ikke længere af bare smerte. Weekenden gik med smerte, piller og øvelser. Både Camilla og Betina klemte mig på lænden for at lave pres mens jeg lå på maven og løftede overkroppen opad.\nMandag eftermiddag var jeg inde ved min Kiropraktor, som klarede opgaven til UG 🙂\nTirsdag var jeg uden smertestillende og følte faktisk at jeg havde det godt.\nOnsdag tog jeg på arbejde, også uden smertestillende, og har det stadig godt.\nØvelserne bliver selvfølgelig stadig lavet, og jeg fokuserer på hvordan jeg sidder, rejser mig, står og i særdeleshed løfter…! I morgen skal jeg igen ind til min Kiropraktor og lige have en op følgende behandling. og om aftenen er der intervaltræning med LIF Løb & Motion…! for en gangs skyld skal jeg vist ikke løbe med på intervallerne, men blot instruere og være der.\nSom status er NU, så løber jeg selvfølgelig NytårsCup på søndag. men jeg løber højest sandsynligt ikke for at lave en ny årsbedste, men jeg gør alt hvad jeg kan for at levere mit bedste ud fra min situation og bibeholde min gode placering i Cuppen.\nnytårs cuppen 1. afd 2014 tid 18:08 placering nr. 11\nSøndag d. 9/11-2014 kl. 15:00\nVejret var skønt til dagens løb. Hørte det var 9 grader. Og når der ikke er nogen vind så er det jo nærmest perfekt. Inden start havde jeg set i lyset af sidste weekends Klubmesterskab (18:11 på en helt flad rute) forudset at dages tid blev et sted omkring 18:40 – 18:50 Og jeg måtte under ingen omstændigheder blive placeret dårligere end nummer 25 i dag. I denne weekend var Jeg alene Far, så Jeg havde allieret mig med Monica, Kristian & Regitze så De kunne være sammen med Camilla mens Jeg løb. Og det var da vist et super godt team, for jeg blev heppet ind i en ny års bedste på 5 km…!\nJeg forsøgte at lægge mig fast på en sluttid på 18:40 (Pace 3:44) og så forvente at jeg kunne hente lidt tid ind på nedløbet og selve slutspurten. Travbanebakken hev pulsen godt op. På toppen ramte jeg min Max puls, nu var der 400 meter hvor det gik ned af. Her skulle pulsen reduceres kraftigt, selvom farten skulle øges, ellers ville jeg jo ikke hente noget tid. Det lykkedes også, og på den næste korte bakke (kun 150 meter lang) røg min puls igen op på Max pyhaa det var en hård omgang, men nu var der heldigvis et langt nedløb ca. 2 km ved enden af Skovbrynet, hvor vi kommer ud på Kongevejen er der små 800 meter hjem og de skulle bare bides i stykker, det gik en lille smule opad og jeg kunne godt mærke bakken som kun er ca. 400 meter lang og egentlig ikke rigtig har nogen stigning 😉\nSmå 200 meter før mål se jeg at tiden er under de 18 min og jeg henter reserverne frem og presser aktuel pace ned på 3:15 (efter uret) hvor de kræfter kom fra ved jeg ikke, men der er altså potentiale for mere. I mål i en fantastisk tid på 18:08 årets bedste….. og så på DEN rute J J J\nDagens placering nr. 11 blandt Herrerne & nr. 12 I alt\nKm tider: km 1) 3:43 km 2) 3:43 km 3) 3:21 km 4) 3:43 km 5) 3:40\nMin resultatside 1: afdeling: HER\nBilleder fra 1. afdeling HER & HER\nJeg har ikke nogen billeder fra dagens løb, men måske der kommer nogen til et af de øvrige løb.\nSøndag d. 9/11-2014 kl. 08:35\nSå er morgenmaden indtaget, og overvejelserne er nu om jeg skal vælge de hurtige sko eller om farverne skal passe sammen…!\nLørdag d. 8/11-2014\nPå søndag starter Nordea Nytårs Cup Og jeg har tilmeldt mig til de 4 afdelinger igen i år…!\nDet er altid svært med planer og forventninger… Men jeg HAR da gennemtænkt en del for dette års Cup.\nNu kender jeg ikke alle tilmeldte deltagere, men ud fra min egen vurdering af form, lyst og motivation for at kæmpe for gode tider på de 2 stk. 5 km ruter, og en gennemlæsning af deltagerlisten, så forventer jeg helt klart at slutte med en samlet top 12 placering d. 31. december\nSidste weekends Klubmesterskab på 5 km gav mig et godt billede af hvor mit niveau på distancen ligger.\nJeg glæder mig meget til Nytårscuppen igen starter, Det er en høj prioriteret løbsserie for mig, og det er ikke nogen hemmelighed at jeg gerne igen vil slutte på en samlet 5 plads, men det bliver ikke i år, dertil mangler jeg en stører skarphed.\nsøndagens hurtige og hårde løb starter kl. 11:00 ved Marselisborg Hallen og den skulle gerne resultere i en dagsplacering ikke ringere end nr. 25


Battlefield V FIFA 19 Apex Legends The Sims Anthem Startside for Electronic Arts Gennemse spil Bibliotek Gratis at spille Køb i Origin Om EA Nyheder Studier Karrierer Hjælp Fora EA PLAY EA PLAY Spil Gratis at spille Køb i Origin Om Hjælp Fora Nyhedsbrev Tilmeld dig EA Access Tilmeld dig Origin Access\nOplev den nyeste version af SimCity – den bedste bysimulator nogensinde. Denne samling indeholder en opdateret og udvidet udgave af grundspillet samt udvidelsespakken SimCity: Fremtidsbyer, såvel som forlystelsesparken, luftskibet og de franske, britiske og tyske bysæt. Skab den by, du har lyst til, og træf de valg, der former byen og de simmere, som bor der. Hvis du investerer i industri eller forbrug, vil din økonomi ryge i vejret – men på bekostning af dine simmeres helbred, når forureningen bliver værre. Indfør grøn teknologi, og dine simmers liv vil blive bedre, men risikoen for højere skatter og arbejdsløshed stiger. Valget er dit!\nDen ledende by-simulator er tilbage! Skab den by, du har lyst til, og foretag de valg, der former byen og de simmere, som bor der. Alle beslutninger, store som små, har virkelige konsekvenser. Invester i tung industri, og din økonomi vil ryge i vejret – men på bekostning af dine simmeres helbred, når forureningen bliver værre. Indfør grøn teknologi, og dine simmers liv vil blive bedre, men risikoen for højere skatter og arbejdsløshed stiger. Find sammen med dine venner om at løse globale udfordringer: Opsend en rumfærge, reducer udledningen af drivhusgasser eller byg storslåede vidundere. Kæmp om pladserne på globale og regionale ranglister for at blive det rigeste, det mest beskidte, det lykkeligste eller det bedste sted at besøge.\nSimCity introducerer GlassBox, den revolutionerende simulationsteknologi, som giver dig magt over individuelle simmeres liv, lader dig administrere simulation på byniveau og jonglere med flere bysimulationer på én gang. Læs mere\nSims betyder noget\nSimmerne i din by taler direkte til dig, og det er op til dig at svare ved at fuldføre løfter. Læs mere\nFordyende 3D-verdener og berøringsinteraktioner giver dig magt til at forme den by, du drømmer om. Læs mere\nArbejd sammen med dine venner om at opbygge et helt område for første gang! Byerne i dine venners område kan interagere direkte med hinanden. Læs mere\nSpecialisér dig i det, du elsker\nSe til, mens disse specialiseringer påvirker udseendet, stemningen og personligheden i din by. Læs mere


Marcus kom til verden 6 dage før termin | NETBABY.DK\nTredje gang Laila kørte til fødegangen, fik hun lov at blive. 4464\nTirsdag den 10. februar 2004 om morgenen kl. 4.30 vågner jeg op og skal tisse som så tit før. Det er jo naturligt, når man er højgravid. Der er 7 dage, til jeg har termin, og vi er godt utålmodige. Vi vil så gerne møde vores søn og lære ham at kende.\nJeg når næsten ud på toilettet, da der pludselig løber en del vand ud, og jeg er sikker på, vandet er gået (der kom ca. 1 dl). Jeg har ikke indtryk af, at det er nu, der skal ske noget, da jeg forventer en lang fødsel, så jeg vender tilbage til min seng og vil prøve at sove videre. Men jeg når kun at lægge mig i sengen igen, og så starter veerne.\nJeg kan jo selvfølgelig så ikke falde i søvn, så jeg vækker forsigtigt Jimmi og fortæller ham, at det altså kommer til at ske i den nærmeste fremtid. Aftenen forinden havde vi lige snakket om, at vi nok måtte være indstillet på, at jeg ville gå over tid, og der nok gik 3 uger endnu, inden der skete noget. Jimmi reagerede ved at spørge, om jeg tog pis på ham. Men nej, det gjorde jeg ikke.\nVi stod op, og jeg tog et bad og nussede lidt rundt. Vi skulle ud til Jimmis forældre, da vi selv bor langt væk fra hospitalet, hvor jeg skal føde (Glostrup), og de bor tæt på. Vi har ingen bil, så vi skal med det offentlige.\nVi bliver enige om at tage forbi fødegangen på vejen og få tjekket, hvor langt jeg er kommet. De siger på fødegangen, at vandet ikke er gået, men veerne er der dog, de er bare ikke så kraftige. Vi tager så hjem til Jimmis forældre og spiser noget morgenmad.\nDa vi jo stadig er overbeviste om, at der kommer til at gå lang tid endnu, og vi desværre havde fået den barnevogn, der hedder Jysk Amalie, som viste sig ikke at leve op til sikkerhedskravene, tog Jimmi afsted for at hente den og bytte den og købe en ny.\nJeg tager mig så et langt varmt karbad og lægger mig derefter ind på en seng for at se noget TV. Jeg kommer ikke rigtigt til at se noget, da veerne virkelig tager til og bare vælter ind over mig. Jeg er alene i huset, og det er egentlig ikke så rart.\nJeg ringer efter Jimmi og beder ham komme med det samme, men han skal jo lige købe den nye barnevogn. Jeg snakker så med en veninde, som heldigvis har fri denne dag, og hun kører så ud og henter Jimmi og kommer og henter mig, og vi kører igen til fødegangen.\nDet er ikke sjovt at køre bil med veer. På fødegangen mener de stadig ikke, jeg er i fødsel, så jeg bliver sendt hjem igen på trods af, jeg fortæller dem, at så ved jeg virkelig ikke, hvornår jeg kan tillade mig at komme igen. Men de siger bare, du ved det, når det er.\nHjemme igen tager jeg igen et karbad, men denne gang hjælper det ikke optimalt. Jeg får derefter en madras på gulvet i stuen, hvor jeg kan ligge foran TV'et. Klokken er omkring 15.30, men jeg får ikke set noget TV, for veerne er nu så stærke, at jeg ikke kan andet end at koncentrere mig om at trække vejret. Og den ene ve afløser den anden. Jeg får bare så godt som ingen pauser.\nI mellemtiden er hele familien kommet hjem - Jimmis mor, hans søster Sarah på 12 og hans bror Kenneth på 9 år. Hans far har vidst været der men er taget på arbejde. Alle prøver at pusle om mig og sørge for, jeg har det godt. De var bare så flinke.\nMange timer foregår her på gulvet, og en enkelt gang i løbet af tidlig aften ringede Jimmi igen til fødegangen, men de kunne jo ikke garantere, at de ikke ville sende mig hjem igen, så jeg havde simpelthen ikke mod på en køretur mere. Jeg blev liggende.\nOmkring kl. 22 (tror jeg) tager vi så afsted, og Jimmis mor tager med. Da jeg ankommer til fødegangen, er jeg åbenbart stadig ikke i fødsel. Puha, det er hårdt. Veerne er jo stadig ligeså intense. Vi fortæller, at vi ikke har tænkt os at tage hjem igen, og det forstår de åbenbart denne gang. Jeg skal have en omgang morfin, så jeg kan få sovet lidt, men først skal man være sikker på, at bebs er vågen. Det bruger de meget lang tid på at beslutte, syntes jeg.\nJeg får kørt strimmel, som måler veer og bebs' hjertelyd, og så skal jeg trykke på en knap, hver gang jeg mærker, bebs bevæger sig. Endelig får jeg morfinen, og vi har fået et lille værelse, vi kan ligge i, med en seng til mig og en sofa.\nDet er dejligt, da morfinen endelig virker, og jeg får sovet 1 time men vågner så op med en følelse af, at slimproppen er blevet hevet ud. Sengen er helt våd. Vandet er nu gået.\nKlokken er omkring 00.30 (så er det blevet onsdag den 11/2-2004). Jeg prøver at overbevise mig selv om, at det ikke gør noget, at sengen er våd, og hvis jeg ligger meget stille, kan jeg nok sove igen. Men så kommer veerne igen væltende, og jeg må vække Jimmi og hans mor.\nDesværre er der ikke sket mere. Jeg har ikke åbnet mig mere. Jeg er på dette tidspunkt omkring 3 cm åben. Vi får dog alligevel skiftet stue, kommer ind på en fødestue, og jeg får et lavement, som ikke hjælper en skid. Og jeg kommer da også op på fødebriksen.\nVed næste undersøgelse er jeg 4 cm åben. På et tidspunkt skal jeg tisse, og da jeg sidder på toilettet, bliver jeg dårlig og kaster op (det er dog kun sodavand, der kommer op, jeg har jo ikke spist siden morgenmaden), og jordemoder tager derfor min temperatur. Den er for høj, så jeg får noget antibiotika.\nOmkring kl. 5.30 beslutter Jimmi sig for at tage hjem og sove nogle timer (den stakkels fyr er syg). Vi har jo fået at vide, der ihvertfald vil gå 6-7 timer endnu. Dog kigger hun endnu engang på mig kort efter, og pludselig vupti er jeg 8 cm åben. Jimmis mor skynder sig at ringe efter Jimmi, som heldigvis ikke er nået længere end ned til bussen og skynder sig tilbage. Vi får så at vide, at der går ihvertfald 2 timer endnu, så jimmi kan lægge sig ind på en anden stue og sove.\nKort herefter sker der noget med min krop, som jeg slet ikke har kontrol over. Min mave føles som om, den er levende og prøver at stikke af fra min krop. Jeg kan ikke styre det, og jeg kan ikke trække vejret. Det er så ubehageligt. Meget hurtigt går det op for jordemoderen, at jeg åbenbart er i presseperioden.\nJimmis mor må løbe ned og hente Jimmi, og nu går det stærkt. Jeg ligger på siden, som jeg har gjort i mange timer, og de beder mig løfte det ene ben og så holde fast i det og presse. Jeg synes, det er en vildt ubehagelig måde at ligge på, og jeg kan ikke presse ordentlig, og det fortæller jeg dem, men det mener de er pjat. FEDT! Dog går det alligevel hurtigt op for dem, at det ikke er pjat, og jeg kommer om på ryggen.\nDette gør det meget nemmere, og efter et par pres beslutter jeg, at nu skal det hoved bare ud (det er ubehageligt, når man får trykket det noget af vejen og så ikke kan mere, og det så langsomt glider tilbage igen), og ud kom så hovedet og hurtigt efter kroppen.\nSå kom lille Marcus til verden kl. 6.26. Jordemoderen skyndte sig at klippe navlestrengen, og han blev suget, hvorefter han lige blev undersøgt, og han endte da også med en 10'er på Apgar. Så fik jeg ham op, og mens han lå hos mig, fødte jeg moderkagen, hvilket jeg synes var ingenting. Heldigvis var jeg slet ikke revnet eller noget, og det var jo dejligt.\nDer er selvfølgelig mange detaljer, jeg ikke har fået med i denne beretning. I store træk fik jeg lagt 3 gange 2 bistik og havde bedt om en blokade, som vi faktisk ventede på, da det hele pludselig gik stærkt. Der var blevet gjort klar og det hele, droppet var lagt, og jeg ventede utålmodigt. Men der var et akut kejsersnit, og ja så nåede lægen jo aldrig til mig.\nDesuden var der det fact, at Marcus' hjerterytme dykkede under veerne, og der blev ringet efter en børnelæge (vi fik ikke rigtig noget at vide), men de må have været bange for, om han var helt OK, siden jordemoderen selv klippede navlestrengen og først bagefter sagde til Jimmi, at han måtte undskylde, hvis han ville have gjort det, men det hele var jo lidt hektisk. Hmm...\nTiden efter fødslen synes jeg her bagefter var helt skør. Jeg blev ladt alene på stuen, da Jimmi og svigermor tog hjem for lige at sove lidt. Lyset blev dæmpet, og jeg lå med Marcus i favnen, måtte ikke rejse mig og kunne ikke nå den snor, der kunne tilkalde en jordemoder, hvis jeg havde brug for det.\nJeg blev ladt alene i noget, der ligner 2 timer. Jeg var træt og havde ikke fået en lille seng til Marcus. Jeg måtte selv finde ud af det med amning osv. Jeg fik faktisk ingen vejledning med noget som helst. Så vores tanker herefter er, at vi skal ihvertfald ikke føde på Glostrup næste gang.


Vi vil gerne spise sundere fastfood - Sundhedsguiden\nVi vil gerne spise sundere fastfood nyhed\nDet betaler sig at foreslå sunde valg\n- Set i lyset af den voksende fedmeepidemi er det et mindre, men brugbart skridt i den rigtige retning, at kunderne vælger mindre portioner og sundere alternativer, når de bliver gjort opmærksom på mulighederne. Det er positivt, at deres samlede energiindtag dermed falder, siger afdelingschef Gitte Gross fra DTU Fødevareinstituttet, som leder SpisVel projektet.\n- Undersøgelsen peger i retning af, at fastfoodrestauranter har mulighed for at påvirke kundernes valg gennem den måde de præsenterer og markedsfører maden på. De sundere valg skal dog gøres synlige og attraktive for kunderne, fortæller akademisk medarbejder Anne Dahl Lassen fra DTU Fødevareinstituttet, som har stået i spidsen for undersøgelsen.\nLæs også: Nøglehullet - et mærke på sunde madvarer\n- Fastfoodrestauranterne kan øge deres forretningsmuligheder ved at tilgodese de kunder, der ønsker sundere måltider og tilbehør. Samtidig kan de hjælpe kunderne med at gennemskue, hvor sundt produktet er eksempelvis gennem nøglehulsmærket. Det er en meget positiv udvikling, påpeger Gitte Gross.\nOm DTU's undersøgelse\nLæs hele artiklen Kundernes adfærd og indtag på en fastfoodrestaurant – resultater fra et eksperimentelt forsøg som pdf her


Hvordan man kan dekorere en lille piges værelse med gul / Shareoflancaster.com\nWand vs Pull Blinds\nVirkningerne af indefrysning på græsfrø\nSådan Care for vidje gårdhave møbler\nTilføj lidt solskin til din lille pige værelse ved at male væggene en blød, levende gul. Gardiner lavet af ren og skær hvidt stof eller snørehul kniplinger og en hvid baldakin for en prinsesse seng er vidunderlige kulisser for farverig sommerfugl, blomst og hummingbird decals. Oprette en farverige menageri af vægkunst med nem-at-sted og let at fjerne decals til din lille pige værelse.\n•Klart rummet og tape omkring døre og Vinduer trim arbejde med malerens tape. Male væggene med primer tonet gul at matche malingen farve. Køb tonede primer er ikke dyrere og kan fjerne en topcoat lag. Efter primeren tørrer, male vægge med den gule maling. Lad malingen tørre.\n•Indstil op sengehimmel seng. Dekorere det med farverigt sengetøj, der koordinerer med blomster, sommerfugle og kolibrier. Tilføje en dækkende farve baldakin at koordinere med dit sengetøj. Dekorere med pyntepuder og udstoppede dyr. Hænge snørehul gardiner på vinduerne.\n•Sæt de største blomst decals først, efterfulgt af de små. Arrangere blomster omkring vægge i en række, eller hænge dem tilfældigt på væggen. Tilføje sommerfugle og kolibrier omkring blomster, som de ville være i naturen.\n•Tilføj én eller to sengelamper på enten side af sengen, malet hvid. Oprette en kunsthåndværk hjørne med et barns bord og stole, reoler til forsyninger og en opslagstavle for at vise hendes arbejde. En lille, hvid, barnets kommode kan males dekorativt for at koordinere med vægkunst, eller tilføje flere decals for at binde det ind i rummet.\nTilføje en decal udtrykker en favorit at sige, eller stave ud din lille piges navn på væggen.\nÅbne vinduer til ventilation, når du maler.


Småbørn adskilles fra forældre på Kærshovedgård\n”Hvor er min mor?” Sådan lyder overskriften på en høring om småbørnsmødre og -fædre, der som afviste asylansøgere sidder på udrejsecenter Kærshovedgård ved Ikast. Deres ægtefælle har fået opholdstilladelse, men de selv sidder fast på Kærshovedgård.\n– Disse forældre må besøge deres familier to gange om måneden med overnatning, fortæller Gerda Abildgaard, der er frivillig i Røde Kors og initiativtager til høringen.\n– Er der noget at sige til, at såvel børn som forældre er ved at gå op i limningen? Børnene mistrives i skole og børnehave, da de savner en forælder. En far har måttet afhænde sin forretning, da han ikke alene kunne klare at passe sine tre små børn, fortæller hun.\nHøringen finder sted tirsdag den 15. september fra kl. 10 til kl. 15.30 i Stakladen, Århus Universitet, Fredrik Nielsens Vej 4.\n– Mor eller far er væk, fordi de er internerede på Kærshovedgård, langt væk fra hjemmet. Børnene bliver ulykkelige og græder. De chokeres og mistrives. Den internerede mor eller far savner sine børn og meningen med livet, og den anden forælder stresses af angst og savn, uddyber Gerda Abildgaard, som derfor allerede i januar sammen med andre frivillige tog initiativ til at sætte fokus på problemet.\nEt problem, der desværre siden foråret er blevet endnu større.\n– Vilkårene for beboerne er blevet væsentligt forværret. To af de berørte mødre med små børn har i den mellemliggende tid været i fængsel i op til tre måneder, fordi de har prioriteret et sygt barn frem for meldepligten på Kærshovedgård, oplyser initiativtagerne i en pressemeddelelse.\n– Det kan vi ikke stiltiende lade passere. Derfor har vi indbudt en række kompetente personer til at komme med oplæg med efterfølgende debat.\nBlandt oplægsholderne på tirsdag den 15. september kan nævnes: Anders Ladekarl, generalsekretær for Røde Kors, Andreas Steenberg, folketingsmedlem, RV, pastor emeritus Leif Bork Hansen, fængselspræst i Ellebæk Per Bohlbro, advokat Helle Holm Thomsen, advokat Jakob Fastrup, Rahima Abdullah, gymnasieelev, flygtning og samfundsdebattør samt berørte fædre og mødre fra Kærshovedgård.\nHøringen skal efter planen munde ud i en resolution, som sendes til regering, folketing og pressen.


BOGANMELDELSE: Det ved vi ikke endnu af Trine Andersen | Bogrummet\nNanna - et andet liv af Lise Andersen\naf Britta Klitgaard d. 22. april 2012\n“Det ved vi ikke endnu” er en kalejdoskopisk række af velskrevne og medrivende noveller. Scenerne skifter mellem Danmark, Shanghai, Afrika, Italien, Prag, Sverige og Istanbul. Trods forskelle i ydre rammer og persongalleri, er der en rød tråd, da mødet mellem mennesker er i centrum: Møder som udvider, forandrer eller fastlåser den virkelighed, som personerne befinder sig i.\nI “En eftermiddag” følger vi en hvid mand i Afrika og hans tjenestepige. Han er fascineret af sorte kvinder og samler dem gerne op i sin bil. Uventet kommer han til at give sin egen tjenestepige, Simi, et lift, og i hendes hytte møder han en ældre, syg kvinde, som han insisterer på at bringe til sygehuset. Simis ligegyldige holdning til kvindens situation forundrer og provokerer ham. Som historien skrider frem, ser vi dog, at hans indblanding er problematisk. Novellen skildrer det uforløste og smertende møde mellem to kulturer; mellem et menneske, der søger adspredelse – og én, som kæmper for at overleve.\nGenerelt kredses der om alt dét i tilværelsen, som vi mennesker endnu ikke ved eller forstår. Der er noget under overfladen: Hemmeligheder, følelser, erkendelser, som ikke er gjort. Som i “Torveliv”, en underfundig fortælling om en mand, som er blevet forladt af sin kone uden at forstå hvorfor. Han er turist i Prag og bevæger sig lettere desorienteret rundt i småbutikker ved den plads, hvor han bor. Efterhånden som han drages ind og besnæres af sine oplevelser, lykkes det ham at “give slip” og være mere til stede i sit eget liv. Én af mine favoritter!\nBogens titel stammer fra fortællingen “Ønskebørn”, hvor fortælleren ikke rigtig er klar over, om hun er glad for sin graviditet. Fælles for bogens personer er, at de kan virke fremmedgjorte overfor sig selv. I mødet med andre får de kontakt til en større virkelighed end deres egen, og den “lukkede boble” begynder at briste – med smerte og/eller forløsning til følge. Det stramme sprog gør novellerne intense, hemmelighedsfulde og foruroligende.\nMin helhedsoplevelse forstyrres indimellem af, at personerne bevæger sig ud i ekstremer og krinkelkroge, men der er især 4-5 noveller, som gør bogen værd at læse. Trine Andersen kan anbefales til den, der ønsker at få sat tanker i gang og at se livet og verden i sin mangfoldighed – tilsat en god portion menneskelighed og nærvær.\nSom det siges i novellen “Frøer fra himlen”: “Der er så sindssygt mange verdener i verden, og de foregår alle på samme tid, og den ene verden ænser ikke den anden, kun når der bliver trangt, kun når lagene gnubber sig lidt for tæt op ad hinanden, og det bliver ubehageligt. Der er så mange roller at indtage. Som om man bare kan vælge sig én; den dér ser god ud, er det sådan det er? Kan jeg vælge at blive et godt menneske?”


Integrere Microsoft Office-filer i OneNote - OneNote\nIntegrere Microsoft Office-filer i OneNote\nMed OneNote kan du indsamle og holde alle typer oplysninger på ét sted, herunder oplysninger fra andre kilder. I stedet for at skrive oplysninger igen eller forlade dig på links til dokumenter og filer, kan du tilføje indhold direkte i OneNote.\nFind og klik på den fil, du vil vedhæfte, og klik på Indsæt.\nVigtigt: OneNote vedhæfter kun statiske øjebliksbilleder af kildedokumenter eller filer, du indsætter i dine noter. Det vedligeholder ikke et link til kildefilen. Ændringer, som du foretager i kopien i OneNote, vises ikke i originalen. Og ændring af originalen opdaterer ikke kopien.


Er det tid til at få gulvene slebet? - tomahawk.dk\nPosted on 12. november 2019 by Grith Petersen\nEt godt gulv kan holde i mange år. Noget ala dette får mange at vide når de får lagt gulv. Det er i og for sig også rigtigt. Hvorfor er det så at gulve efter nogle år går hen og lige pludselig ser grumme og slidte ud? Burde et godt gulv ikke holde sig pænt?\nNår et gulv bliver brugt, bliver det helt naturligt også slidt. Et gulv er jo til for at blive brugt: på gulvet bliver der gået, løbet, hoppet, danset og så videre. Det er altså blot helt naturligt at et gulv med tiden kan gå hen og se slidt ud. Hvad gør man så?\nNår gulvet er blevet for slidt at se på, er det et godt tegn om at det er tid til at få plejet det. Med den rette gulvafslibning samt efterfølgende pleje, kan gulvets levetid blive forlænget med mange år. Ja, gulvet kan ligefrem komme til at se nyt ud igen! Eller, det kan næsten komme til at se nyt ud.\nLige meget hvad, kan en god omgang gulvafslibning og gulvpleje udført af et erfarent og professionelt gulvfirma gøre underværker. Hvorfor ikke prøve det selv, og se hvor meget en sådan gulvbehandling frisker op? Har du slidt gulve derhjemme, kan det være tiltrængt med en god gulvbehandling.\nHvordan får man så fat i det helt rigtige gulvfirma? Her er det en god idé at lede efter et firma, som har god erfaring, glade kunder og som yder god service. Disse tre faktorer er nemlig den helt perfekte kombi, når det kommer til at få udført god gulvpleje. Hvorfor ikke allerede idag undersøge hvilke muligheder du har for at få udført den nødvendige gulvservice?\nEksempelvis kan du overveje at benytte dig af JI Gulvservice. Dér er du nemlig garanteret førsteklasses gulvarbejde. Tjek JI Gulvservice ud på hjemmesiden her: http://jigulvservice.dk/.


AIM'N - ESSENTIAL TIGHTS BLACK - kr. 479.00 med Gratis Fragt\nHjem / Shop / Bestsellers / AIM’N – ESSENTIAL TIGHTS BLACK\nVarenummer (SKU): 21732932 Kategori: Bestsellers\nAIM’N – ESSENTIAL TIGHTS BLACK er klar til dig her i shoppen. Du finder den i den populære kategori Bestsellers. Der kommer hele hele 30 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din AIM’N – ESSENTIAL TIGHTS BLACK online hos webshoppen Shapeit.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder du noget for alle, og der er det oplagte valg denne vare. Når du handler online kan priserne være lavere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, får du nogle bedre betingelser, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Du kan oven i købet gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n53 reviews for AIM'N - ESSENTIAL TIGHTS BLACK


Afholdte arrangementer - BØLLINGHUS-MC\nDet er ikke bare mc det drejer sig om, nej nu har vi været i Klelund Dyrehave ved Hovborg en rigtig fin oplevelse. Hvad mon bliver det næste?\nSå er der pizza efter en veloverstået klargøring/rengøring som der var god tilslutning til. Så nu er der klar til de kommende træfaftener.\nSå har vi fået planlagt sommerens aktiviteter i grove træk. Aftenen startede med fællesspisning, hvor menuen var rester fra generalforsamlingen og det smagte stadig pragtfuld. Desserten blev leveret af Annemette og bestod af hjemmelavet is lagkage som smagte super.\nMen alle mc ture inviteres via sms og skulle der være en som pludselig vil arrangere en tur så kontakt Jakob 40814037 som så sender sms rundt.\nDen rejsetossede skohandler.\nSå har klubben haft besøg af Brian Jensen, som holdt et vældigt foredrag om sin rejse jorden rundt , men som kun blev på 11 mdr og 56000km på grund af koronaen, som satte en stopper for hans rejse. De som hørte foredraget fik et levende billede af denne fantastiske mc tur han havde været på. Med alle disse forskellige udfordringer og oplevelser, som denne rejse havde givet ham. Men han fortalte kun om positive oplevelser, som han fortalte levende om, med en masse flotte natur billeder. En rigtig hyggelig aften.\nSå er generalforsamlingen blevet godt overstået, med dejlig stor opbakning til aftenen, som startede med generalforsamling. Efterfulgt af spisning. en tre retters menu, som klubben var vært for. Kasseren kunne oplyse om en lille overskud trods en del investeringer i det foregående år. Og derfor kunne vi fastholde vores billige medlemskab næste år.\nVi har lige afholdt vores årlige tilbagevendende bowlingturnering/ med det store tag selv bord hos Tarm bowlingcenter hvilket igen blev en god aften med god tilslutning, med 2 nye deltagere.\nVinderen af Dame eliteklassen blev Hanne\nog vinder i herre seniorafdelingen blev Niels Ø.\nBillederne taler vist for sig selv. De kan jo ikke både ligne og altid se godt ud!!!\nÅBNINGSTRÆF 2022. DEN 12. Maj KL. 18.00\njul 7 kl. 18:30 – 22:00\nDagstur til Vejle egnen nærmere info følger\nKlubben tegnes af formanden, som kan kontaktes på mobil nr.: 21 64 46 29 eller via\nUdlejning af Bøllinghus\nCopyright © 2022 BØLLINGHUS-MC. Powered by WordPress. Theme: Spacious by ThemeGrill.


De ældre på Frederikshavns Kommunes plejecentre kan igen få besøg | FrederikshavnsAvis.dk - lokale nyheder fra Frederikshavn\nFrederikshavn d. 3/7-2022 - 3. årgang\nDe ældre på Frederikshavns Kommunes plejecentre kan igen få besøg\n16. februar 2021 - kl. 5:54 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nDet midlertidige besøgsforbud på Frederikshavn Kommunes plejecentre er blevet ophævet og de ældre kan igen få besøg.\nDet er nu to uger siden, at borgerne på kommunens plejecentre var igennem vaccineprogrammet mod Covid-19. Styrelsen for Patientsikkerhed har lagt vægt på, at mere end 80% af plejehjemsbeboerne nu er færdigvaccinerede, og styrelsen ophæver derfor fra i dag de besøgsrestriktioner, der har været pålagt samtlige plejecentre i kommunen.\nDet er en glædelig dag for kommunens ældre. Det er et lille lys i mørket for os alle, men især for de mange ældre, der i så lang tid har måtte lide store afsavn som en gruppe, der er særligt udsat i forhold til smitte. Selvom der stadig er lang vej hen til en helt normal hverdag, så håber jeg alligevel, at dagen i dag vil markere den første af mange flere lyse dage på vej, siger Ole Rørbæk Jensen, formand for Socialudvalget.\nStadig underlagt øvrige restriktioner\nPlejecentrene er dog stadig underlagt de øvrige krav om afstand og Sundhedsstyrelsens anbefalinger til god hygiejne og hensigtsmæssig adfærd. På samme måde skal der stadig tages hensyn til at besøg afvikles forsvarligt og indenfor retningslinjerne.\nBeboerne og deres pårørende bliver orienteret direkte om ophævelse af restriktioner.\nLæs eventuelt mere på Frederikshavn Kommunes hjemmeside: Besøg på plejecentre og botilbud (frederikshavn.dk)\nEmail en kopi af 'De ældre på Frederikshavns Kommunes plejecentre kan igen få besøg' til en bekendt\nColin maler kun til sin kone\n29. juni 2022:\nSuccesfuldt musikvalgfagssamarbejde med Musikskolen\nTV-læge Peter Q. Geisling fortæller om mental sundhed og livskvalitet\n24. juni 2022: Det har været et lukket og kritisabelt forløb!\n24. juni 2022: Er Frederikshavn Boligforening beskyttet for alt?


At opholde sig i udlandet i kortere eller længere tid kan være enstor omvæltning. Inden afrejse er der tusindvis af spørgsmål,der presser sig på, om arbejdsforhold, familieforhold, fritidsforhold ogmeget andet. Centralt i disse forhold står man selv, og man kan til tidermiste overblikket og glemme enkelte af selv de vigtigste områder.\nEt af disse områder kan være sygeforsikring. Har man undersøgt forholdene i det land, man skal til, overvejet en privat sygeforsikring, sat sig ind i betingelserne for de forsikringer man overvejer at tegne osv.? Glemmer man at undersøge disse områder og tager til udlandet, kan man, hvis uheldet er ude, komme i en meget ubehagelig situation.\nEksemplerne er desværre utallige, her skal blot nævnes et enkelt. En ung mand brækker det ene ben under et ophold i USA. Da han ikke er dækket ind under det offentlige system i USA, og ikke har tegnet en forsikring, står han selv og skal dække omkostningerne, der i dette tilfælde løber op i 100.000 kr. Disse penge er den unge mand nødt til at låne i banken og står således med en relativ stor gældspost. Havde han tegnet en sygeforsikring, havde han været ude over disse problemer.\nLæs mere om dækning og hvordan man sikrer sig i de øvrige afsnit om dette emne under denne sektion.