Lad os først slå fast, at 100 % skridsikre gulve findes ikke. Ligegyldigt hvor meget man sørger for at gardere sig, kan man være uheldig at skride og falde på et gulv uanset hvilket materiale, det er lavet af.\nMen der er meget, man kan gøre for at sikre sig, så risikoen elimineres til et minimum.\nNogle materialer bliver mere glatte end andre, når de er våde. Her vil vi koncentrere os om de materialer, der volder familier og virksomheder de største problemer, når deres gulve er våde.\nMaterialer som fliser, klinker, keramik, sten, marmor, granit, emalje og lignende materialer er erfaringsmæssigt de materialer folk typisk søger råd og vejledning om hos fliseeksperter, når det drejer sig om at finde løsninger på skridsikring.\nOg indenfor hver enkelt gruppe afhænger det af, hvordan overfladen er forarbejdet. Mange producenter reklamerer med, at de fremstiller skridsikre fliser. Men det er en sandhed med modifikationer. Man kan eliminere faren for at skride betydeligt, men der vil altid være en risiko for at skride og falde på et vådt gulv.\nI USA og nogle europæiske lande har man i flere år benyttet sig af nanoteknologi for at beskytte sig mod den fare våde glatte fliser udgør både i private hjem og i virksomheder.\nMen i Danmark er denne teknologi stort set ukendt som en metode til at skridsikre glatte gulve.\nUlemper ved de "gamle" behandlingsformer\nMange af de behandlinger, der tidligere har været anvendt til skridsikring har åbenlyse ulemper. Nogle har valgt at lægge måtter relevante steder på de udsatte gulve, andre har valgt en løsning, hvor man påfører en speciel maling iblandet små sandkorn, og andre igen har valgt at benytte sig af en skridsikker belægning, der skal limes på gulvet. I de sidste to tilfælde ofrer man gulvbelægningens oprindelige udseende til fordel for sikkerheden.\nAt belægningerne i mange tilfælde slides ned hurtigt og skal genbehandles, er endnu et argument, der taler for at anvende den nye teknik.\nMan behøver nemlig ikke finde sig i et glat gulv. Der findes et produkt på markedet i Danmark, der ikke har de omtalte ulemper og som øger skridsikkerheden på glatte gulve med op til 400 %. Produktet hedder SafeWalk og anvendes i dag i flere end 30 lande til skridsikring for både erhverv og private.\nSkridsikring uden ulemper\nFordelene ved produktet er åbenlys. Produktet skridsikrer ved at gå i kemisk forbindelse med fliserne eller klinkerne. Det er altså ikke en belægning, der slides af og det behandlede område vil bibeholde sin skridsikkerhed i mange år.\nProduktet skaber små mikrospopiske krystaller, der er mindst lige så slidstærke som det gulv, man behandler. Det er usynlig for det blotte øje, og der er ingen lugtgener ved behandlingen. En yderligere fordel er, at man kan betræde det behandlede område straks efter endt behandling. Tillige er produktet miljøvenligt og rengøringsvenligt.\nDer findes kun et enkelt firma herhjemme, der anvender SafeWalk til skridbehandling, og de fortæller at folk først er lidt skeptiske, når de hører om produktet. Men alle bliver som regel overbevist, når de har fået en prøvebehandling. I langt de fleste melder kunderne tilbage, at deres gulv er blevet mere skridsikkrt vådt end det er tørt.\nAPA style: Christian Vinther (14 Dec 2011). Nanoteknologien afhjælper glatte gulve i boligen fra Samling af fag-artikler. Fundet 08 Jan 2020, på http://www.fag-artikler.dk/artikel/nanoteknologien-afhjaelper-glatte-gulve-i-boligen-311/\nHarvard style: Christian Vinther (2011) Nanoteknologien afhjælper glatte gulve i boligen [online] Tilgængelig via: http://www.fag-artikler.dk/artikel/nanoteknologien-afhjaelper-glatte-gulve-i-boligen-311/ Accessed 08 Jan 2020\nMLA style: Christian Vinther. "Nanoteknologien afhjælper glatte gulve i boligen" Samling af fag-artikler 14 Dec 2011. far-artikler.dk. 08 Jan 2020. < http://www.fag-artikler.dk/artikel/nanoteknologien-afhjaelper-glatte-gulve-i-boligen-311/>


Vågn op! | 8. september 2003\nHVAD enten vi er klar over det eller ej, er vores valg af påklædning til en vis grad påvirket af moden. Og det er også moden der i stor udstrækning afgør hvad der er i handelen.\nMange beklædningsgenstande som vi i dag synes er almindelige, har på et tidspunkt været den højeste mode. For over 100 år siden var herreskjorten og slipset for eksempel det helt store modehit. Og i 1920’erne blev damesweateren meget populær.\nModeindustriens hjul holdes i gang af to ting — lysten til forandring og ønsket om at ligne de andre. Næsten alle mennesker kan lide at få nyt tøj. Så når vi køber tøj, er det ikke altid fordi det gamle er slidt, men blot fordi vi har lyst til lidt forandring. Da vi samtidig ikke kan lide at skille os for meget ud, køber vi ofte tøj som ligner det folk i vores omgangskreds går med. I århundredernes løb har tøjindustrien appelleret til — og undertiden groft udnyttet — folks ønske om fornyelse og konformitet.\nEn kort historisk oversigt\nFor at skabe en ny tøjstil gør designere brug af fem grundlæggende elementer: farve, kontur, drapering, tekstur og linjer (eller mønstre på stoffet). De muligheder tøjdesignere og skræddere har haft inden for alle de fem områder, er mangedoblet i årenes løb. I oldtidens Ægypten foretrak man for eksempel det lokalt producerede, gennemsigtige linned, og det var et ideelt stof at have på i et varmt klima. Men eftersom linned var svært at indfarve, blev det ofte kun bleget. Ægypterne plisserede dog stoffet så det faldt pænt og gav en fin facon. Sådan kom en af verdens længst eksisterende typer klædedragt til verden.\nI det første århundrede kom der nye stoffer og farver på markedet. Velhavende romere importerede silke fra Kina og Indien, og det til trods for at transportudgifterne gjorde den vævede silke lige så kostbar som guld. Et andet fornemt materiale var farvet uld fra Tyrus. Et halvt kilo af denne uld kostede 1000 denarer — tre års løn for en almindelig arbejder. De nye farver og stoffer gav velhavende romerske kvinder mulighed for at gå med en lang, vid yderklædning, en stola, af blå bomuld fra Indien eller måske gul silke fra Kina.\nSelv om der nu og da opstod nye tøjstile, kunne en kostbar klædning ofte være på mode i hele ens levetid. Forandringer skete kun langsomt og var som regel kun noget der berørte de adelige. Med den industrielle revolution fik moden dog meget større betydning for den almene befolkning.\nI løbet af det 19. århundrede opstod der en hel industri som producerede tøj til både rig og fattig. Der blev oprettet mange mekaniserede spinderier, og stofpriserne faldt. Symaskinen medførte at produktionen af tøj blev billigere, og nye syntetiske farvestoffer gjorde udvalget af farver meget større.\nNoget som fik endnu større indflydelse på produktionen af tøj til den almindelige befolkning, var de sociale og teknologiske forandringer. I Vesteuropa og Nordamerika fik folk flere penge mellem hænderne. I 1850’erne begyndte der at udkomme modejournaler til kvinder, og kort tid efter begyndte stormagasiner at reklamere med færdigsyet tøj i standardstørrelser. Det var også i det 19. århundrede at Charles Frederick Worth lancerede modeopvisninger hvor han brugte levende modeller for at trække kunder til.\nI det 20. århundrede gav nye syntetiske fibre, som for eksempel nylon, polyester og rayon, tøjproducenterne et større udvalg af tekstiler. Efterhånden gjorde udviklingen af design ved hjælp af computer det nemt at skabe nye tøjstile, og globaliseringen bevirkede at nye modetendenser viste sig næsten samtidig i Tokyo, New York, Paris og São Paulo. Modedesignere og tøjproducenter har desuden fundet nye måder at øge salget af deres produkter på.\nI dag har de unge overtaget de velhavendes plads som de største modeentusiaster. Hver eneste måned er der millioner af unge som køber nyt tøj, og på årsbasis fremstiller beklædningsindustrien tøj for milliarder af kroner. * Men er der nogle skjulte farer?\n^ par. 12 For nylig blev verdensproduktionen af tøj anslået til en værdi af 2,3 billioner kroner på et enkelt år.\n[Ramme/illustrationer på side 4, 5]\nI mange århundreder var det konger og adelsfolk der slog tonen an inden for moden. For eksempel begyndte kong Ludvig XIII af Frankrig, der levede i det 17. århundrede, at bære paryk for at skjule sin skaldethed. Inden længe lod europæiske adelsmænd hovedet rage og gik med paryk — en mode som varede over 100 år.\nI det 19. århundrede blev tendenserne inden for moden præsenteret i kvindeblade der annoncerede med billige mønstre så læserne fik mulighed for at sy deres eget tøj. I det 20. århundrede hvor film og fjernsyn efterhånden vandt indpas, blev mange filmstjerner dyrket som idoler, og de fik stor indflydelse på moden. Også popstjerner markerede sig med en yderliggående tøjstil, som mange unge hurtigt efterlignede. Situationen er nogenlunde den samme i dag. Reklamefolk gør effektivt brug af modeopvisninger, ugeblade, reklameskilte, udstillingsvinduer og tv-reklamer for at skabe en efterspørgsel efter nyt tøj.\nFra bogen The Historian’s History of the World\nDenne ægyptiske linnedklædning er en af de typer klædedragter der har eksisteret i længst tid\nFoto med tilladelse af British Museum\nI antikkens Rom bar kvinder en stola\nFra bogen Historia del Traje, 1917\n[Illustration på side 4, 5]\nKimonoen har været brugt fra omkring år 650\nFra avisen La Ilustración Artística, Bind X, 1891\nI gamle dage kunne en kostbar klædning være på mode i hele ens levetid\nDen industrielle revolution gjorde det muligt for almindelige mennesker at være mere modebevidste\nDe negative aspekter ved moden\nEt afbalanceret syn på moden\nEn pind der renser tænderne\nEt fascinerende møde med gråhvalen\nHendes opgave gjorde dybt indtryk\nOrkidéer i al deres pragt\nEr det Gud der gør os rige?\nBesøg Jerusalem i Quebec\nTekst Indstillinger for download af publikationer BLADE 8. september 2003\nBLADE 8. september 2003


The Long Dark udkommer i morgen - PSlife.dk\nThe Long Dark udkommer i morgen\nSkrevet af: Palle Havshøi-Jensen - 31. juli 2017 - kl. 09:45\nI morgen udkommer første og andet afsnit af overlevelsesspillet The Long Dark. Mere info og se lanceringstraileren her.\nThe Long Dark udkom til PC tilbage i 2014 og til Xbox One i 2015, dog til begge platforme som "early access", altså i beta fasen. I morgen udkommer spillet i fuld udgave til PlayStation 4, Xbox One og PC.\nThe Long Dark er et overlevelsesspil, der forgår i den canadiske ødemark, som har været ramt af en mystisk naturkatastrofe. I den barske og kolde ødemark skal man finde sin egen mad, sørge for man har varmt tøj på så man kan holde sig varm, beskytte sig fra vilde dyr og samtidigt udforske verden for at finde flere ressourcer, som der næsten altid vil være for lidt af.\nSpillet kan spilles i to spilmuligheder. Den første er i en åben verden uden historie hvor man skal overleve så lang tid som mulig, hvilket er hvad man har kunne spille indtil videre i beta udgaverne til PC og Xbox One. Den anden mulighed er en historie som hedder Wintermute, der er inddelt i fem afsnit, hvor af de to første udkommer i morgen. De efterfølgende tre afsnit kommer mod slutningen af året og ind i 2018.\nHinterland Studio oplyser at hvert afsnit kommer til at vare omkring 5 timer og sammen med den 50 km2 store ødemark, som man kan frit gå til i spillets "sandkasse", burde der være rigeligt med spilletid i The Long Dark.\nSe The Long Dark lanceringstraileren her.\nForrige Hellblade: Senua’s Sacrifice understøtter PS4 Pro\nNæste The Town of Light får gratis demo


Sweet Music - Kapitel 17 - Movellas\n”Kommer du Tiff?” Chris smiler imens han siger det, jeg tager min kuffert og går sammen med ham, Andreas og min mor ud af suiten. Nede i lobbyen venter drengene og Simon. Da jeg ser Harry springer mit hjerte lige et slag over og sommerfuglene i maven basker lidt vildere. Vi går over til dem og jeg giver dem alle et knus inden at vi sammen går ud i bilen der venter udenfor. ”glæder i jer så?” min mor stiller spørgsmålet med et smil, drengene smiler og siger i kor ”ja!” hvilket resultere i at jeg griner lidt, mor vender opmærksomheden mod mig og siger ”hvad med dig skat? Glæder du dig?” jeg nikker ivrigt. Jeg sidder imellem Andreas og Chris, drengene sidder overfor os, Harry sidder overfor mig, jeg kigger på ham, men fjerner hurtigt blikket hver gang han kigger på mig. ”Tiffany, du stirre” Andreas hvisker det hånende til mig, hvilket resultere i at han får en lammer, han siger hurtigt ”av for helved!” de kigger alle sammen på os og mor siger ”hvad laver i?” jeg kan se at Andreas kigger på mig, han åbner munden og siger ”jeg sagde bare til Tiffany at hun” Chris reder min røv ved at afbryde ham og sige ”at hun ser godt ud i dag, ikke Andreas!” han sender ham et strengt blik og Andreas siger bare ”whatever” jeg smiler taknemmelig til Chris og Louis siger ”hvorfor slog du så din bror, det er et kompliment kvinde?” jeg trækker på skuldrene og siger ”fordi det ikke helt var det han sagde” alle kigger forvirret på hinanden og Niall siger ”hvad sagde han så?” Andreas får igen et hånligt blik i øjnene og siger ”jeg sagde bare at hun stirre” de kigger igen forvirret på hinanden og Zayn siger ”på hvad?” igen forsøger Chris at rade mig og siger ”på.. på, øhm hvad hedder det nu...” han tænker sig om efter noget at sige og jeg siger hurtigt ”på min mors sko” drengene kigger forvirret på hinanden og så bryder de ud i grin, de har nok godt vidst at det ikke var min mors sko jeg har stirret på, men spørger ikke mere ind til det.\n”hvem sidder sammen med hvem?” Liam kigger rundt på os alle sammen, det er ved at være tid til at vi skal med flyet, men inden vi går ind skal vi lige finde ud af hvem der sidder sammen. Simon siger roligt ”der er to der skal sidde to og to resten er tre mands sæder” vi snakker lidt frem og tilbage om hvem der skal sidde sammen, til sidst ender det med at blive sådan at min mor og Simon sidder sammen, Andreas og Chris sidder sammen, Harry, Louis og jeg sidder sammen og Niall, Zayn og Liam sidder sammen. Vi går alle ombord på flyet. Robin har bedt mig om at skrive en ny sang imens vi er på tourne, så jeg finder computeren frem, men da jeg ser der er trådløst netværk i flyet kan jeg alligevel ikke lade være med at logge på skype og se om Jamilla er online, hvilket hun selvfølgelig ikke er, typisk! Så jeg går ind under skriveprogrammet og sidder lidt tid og bare kigger på den tomme skærm, hvad skal jeg skrive om? Til sidst kommer det hele bare til mig, og jeg begynder at skrive ned: #I threw a wish in the well, Don't ask me, I'll never tell I looked to you as it fell, and now you're in my way I trade my soul for a wish, pennies and dimes for a kiss I wasn't looking for this, but now you're in my way Your stare was holdin', Ripped jeans, skin was showin' Hot night, wind was blowin' Where you think you're going, baby? Hey, I just met you, and this is crazy, but here's my number, so call me, maybe? It's hard to look right,at you baby, but here's my number, so call me, maybe? Hey, I just met you, and this is crazy, but here's my number, so call me, maybe? And all the other boys, try to chase me, but here's my number, so call me, maybe?# jeg får skrevet noget der minder om et vers og et omkvæd, Louis kigger ned på min skærm og siger “hvad laver du enlig Tiffany?” han smiler imens han siger det, Harry retter også opmærksomheden mod min skærm, hvilket er lidt pinligt fordi min inspiration til sangen enlig er ham, men det ved han jo selvfølgelig ikke, jeg svare med det samme Louis “det er fordi at Robin har bedt mig om at skrive en ny sang imens vi er på tour, eller i hvert fald begynde på en” jeg smiler imens jeg siger det, han læser det hele igennem og siger “hvordan gør du det?” jeg trækker på skuldrene og siger “jeg har altid en inspiration til mine sange” Andreas som sidder bag ved os har selvfølgelig overhørt vores samtale og rejser sig så lidt op sådan han kan se over sædet og siger “hvad er din nuværende inspiration så Tiffany?” han siger det på en drillende måde, hvilket får mig til at rødme, jeg siger til ham, på dansk “hold nu kæft med alt det der Andreas!” Louis og Harry sidder og kigger forvirret på hinanden, fordi de jo ikke forstår det, Andreas svare så, også på dansk “hvad? Jeg spurgte da bare!?” jeg siger irriteret “hold nu bare kæft” og han svare hånligt “det er sgu da bare fordi at du ikke vil havde Harry skal vide du er vild med ham!” heldigvis sagde han det på dansk, men Harry reagere alligevel da han jo godt forstår når nogen siger hans navn, Chris dasker til Andreas og siger “pas dig selv” og mor siger ovre fra den anden side “stop så med det der! Andreas lad din søster være i fred. Hun arbejder!” så sætter han sig ned og tænder for sin Ipod. Jeg ryster på hovedet og siger så til Louis “som jeg sagde inden jeg blev afbrudt, så har jeg altid en inspiration til sangene, jeg tager tit episoder fra mit liv” han nikker forstående, det er vel nogenlunde det samme de gør når de skriver deres sange?\nI det samme får jeg et opkald på skype, det er Jamilla, jeg trykker på 'svar med video' knappen og siger glad og højt “heeeeeeej putte!!!” hun griner og siger “hva så?” jeg trækker på skuldrene og siger “ikke så meget” hun nikker og siger så “hvordan går det med ham der H...” så stopper hun sig selv i at sige mere da Louis og Harry læner sig ind over mig og vinker til skærmen, Louis siger så “og hvem har vi så her?” jeg griner og siger “det her er min bedste veninde Jamilla” han nikker og siger “heeej Jamilla” hun griner og siger “hvem er det?” jeg smiler og siger “det er Louis” jeg peger på ham og peger så på Harry “og det er Harry” hun sender mig et blik der siger er-det-den-Harry? Og jeg nikker til svar, så smiler hun og siger på dansk “han er sgu da mega nuttet!” hvilket resultere i at vi griner, Harry smiler til mig og siger “hvad griner i af?” jeg rødmer, hvilket selvfølgelig får Jamilla til at grine mere og Harry og Louis sidder bare som et stort spørgsmålstegn, jeg siger “bare en intern joke” desværre siger Louis “fortæl den!!” han klapper i hænderne som om han er totalt spændt og Jamilla siger “det var bare noget vi snakkede om her den anden dag” Louis sidder stadig spændt og venter på at vi fortæller hvad det hele går ud på og jeg siger så “okay.. der var to kiks der gik over vejen, så blev den ene kørt ned og den anden sagde til den der var blevet kørt ned: kom så krumme” virkelig dårlig vits, men det var den eneste jeg kunne finde på, men selvom den var virkelig dårlig så griner Louis af den? Vi sidder alle 4 og snakker da jeg kommer i tanke om at vi først skal spille en koncert i England, så skal vi til Danmark og spille, så jeg siger glad til Jamilla “putte, vi skal spille koncert i Danmark, kommer du ikke og ser det?” hun nikker og siger glad “gerne, men jeg har jo ingen billet” jeg trækker på skuldrene og kigger skiftevis på Louis og Harry og siger så “hun kan vel komme om backstage?” de nikker og Harry siger “det kan vi vel godt finde ud af” så smiler Jamilla og siger “uanset hvad så skal vi to hvertfald lige mødes og snakke!!” jeg nikker ivrigt og Louis spørger “hvad skal i så snakke om” Jamilla trækker på skuldrene og siger med et smil “drenge” så griner vi igen og Harry siger “okay hvad er det der er så sjovt?” jeg ryster på hovedet og siger “ikke noget” han kigger mistroisk på mig og siger så “Louis, de holder os sgu udenfor?!” han nikker og siger trist “de vil ikke snakke om drenge med os” så griner Jamilla og siger “i gider da heller ikke snakke om drenge” de nikker begge ivrigt og siger “jo da!” så griner jeg og siger “det går altså ikke” de kigger begge skuffet på mig og Louis siger “hvorfor ikke?” jeg trækker på skuldrene og siger “det kunne jo være det var jer vi skulle snakke om” så siger han glad “så er vi jo nød til at være med!” hvilket resultere i at vi allesammen griner. Vi snakker videre ind til flyet skal lande, jeg siger farvel til Jamilla og gemmer det jeg har skrevet på sangen, så pakker jeg computeren sammen og spænder min sele.


Guide til “velkommen-hjem-festen” | Anatolien Rejser\n3. december 2013 22. december 2014 Steen Jensen\nHar din ven, veninde, bror, søster, søn, datter eller anden person du holder af, været væk i en længere periode, kan du give dem en mindeværdi hjemkomst med en ordentlig fest.\nDet er måske en kliché at stå ude i lufthavnen med små dannebrogsflag, men det er nu en utrolig rar fornemmelse at se at ens venner og bekendte står og tager imod en i lufthavnen. Så vær altid klar til at tage imod den hjemvendte.\nHvornår selve festen skal være afhænger af personen som er kommet hjem. Er det en frisk fyr kan den sagtens planlægges til at være samme dag som hjemkomsten. Andre ville måske foretrække at have en enkelt dag at hvile ud i efter en lang rejse.\nDu kender formodentlig hjemkomstdatoen for den rejsende i god tid, så du har et stykke tid til at planlæggefesten. Når du planlægger, skal du huske at festen ikke er for dig, men for din rejsende kammerat. Derfor skal du prøve at planlægge den efter hans/hendes behov.\nDu kan starte med at tænke over hvor mange som skal med til festen. Derefter kan du beslutte hvor den skal holdes. Er det en stor fest, kan du med fordel leje et festtelt. Det har den fordel at der kan være rigtig mange gæster, og man slipper for alt rodet indenfor. At leje et festtelt gør sig selvfølgeligt bedst i sommermånederne. Ellers kan festen, afhængigt af størrelsen, holdes i eget hjem eller lejede lokaler.\nDu kan herefter beslutte om det skal være et arrangement med spisning, eller det bare er ren fest. Det kunne også ordnes således at det var spisning for den nærmeste familie og venner, og den rigtige fest startede senere. Det ville her var klassisk at vælge nogle danske retter, da hovedpersonen jo har været væk fra Danmark i lang tid.\nHerefter kan du vurdere, hvad der skal være af musik, underholdning eller om der måske skal være et bestemt tema til festen eller lignende.\nNu skulle der være styr på festen, så der det bare at vente på gensynets glæde:)\nUndgå et ødelagt hus, når du tager på ferie!


Indsatte i danske fængsler sandsynligvis massivt undermedicineret med ADHD-medicin\nFor nylig kunne man i Ekstra Bladet læse, at halvdelen af de indsatte i norske fængsler er diagnosticeret med den psykiatriske sygdom ADHD, og man kan formode, at billedet i Danmark er nogenlunde det samme. Men kan det virkelig være rigtigt, at så mange i danske fængsler lider af denne psykiatriske sygdom? Det lyder næsten utænkeligt for der er da så vidt vides aldrig vist en så stærk sammenhæng mellem det at være kriminel og at lide af ADHD. Er det de samme gener, som koder for kriminalitet og ADHD?\nMen tvivler man på, at hver anden indsat i danske fængsler har ADHD, så er det kun fordi, man ikke ved, hvordan psykiatere stiller ADHD-diagnosen.\nKunne man fx forestille sig, at en dansk fængselsindsat:\na) Ofte er uopmærksom over for detaljer eller laver sjuskefejl i fængselsarbejdet eller andre aktiviteter.\nb) Ofte har svært ved at fastholde opmærksomheden ved opgaver eller sport.\nc) Ofte ikke synes at høre efter ved direkte henvendt tale.\nd) Ofte ikke følger instruktioner til ende og ikke gør "hjemlige" pligter eller arbejdsopgaver færdige.\ne) Ofte har svært ved at organisere opgaver og aktiviteter.\nf) Ofte undgår, ikke bryder sig om eller gør modstand mod at engagere sig i opgaver, som kræver vedvarende mental vedholdenhed.\ng) Ofte mister eller forlægger ting, der er nødvendige for opgaver eller aktiviteter.\nh) Ofte distraheres af ydre stimuli.\ni) Ofte er glemsom i daglige aktiviteter.\nHvis 6 ud af disse 9 symptomer er til stede og de har været det over et halvt år i en grad, som er utilpasset og i uoverensstemmelse med personens udviklingsniveau, så falder ADHD-diagnosen ifølge den psykiatriske håndbog DSM-IV.\nHvad siger den sunde fornuft? Ingen i fængsler sidder der frivilligt og de fleste af dem har overhovedet ikke lyst til at være i det miljø, for ikke at sige at de protesterer imod det. Kunne man forestille sig, at ovennævnte symptomer hos fængselsindsatte måske ligefrem var naturlige under de omstændigheder? Ja, mon ikke, men i en psykiaters hænder er den slags adfærd ikke naturlig, men en neurogenetisk forstyrrelse, som kræver medicinering. Fængslerne kan meget vel være psykiaternes og medicinalindustriens største marked ud fra andelen af "behandlingskrævende" personer i befolkningsgruppen.\nMan kan spørge sig selv, hvor mange fængselsindsatte ikke har ADHD ifølge a) - i) ovenfor. Skulle en indsat alligevel gå fri ifølge disse kriterier, kan han eller hun fældes på kriterierne for hyperaktivitet eller impulsivitet under ADHD, hvor der også blot kræves 6 pletskud ud af følgende 9 symptomer:\na) Har ofte svært ved at holde hænder og fødder i ro, snor og vrider sig rundt på stolen.\nb) Forlader ofte sin plads i lokalet eller i andre situationer, hvor det forventes, at man bliver siddende på sin plads.\nc) Kravler ofte op og løber omkring i situationer, hvor det er upassende (hos unge og voksne kan dette være begrænset til en subjektiv følelse af rastløshed).\nd) Har ofte svært ved at lege og engagere sig i fritidsaktiviteter på en stille og rolig måde.\ne) Er ofte "i gang hele tiden" eller virker som en, der er drevet af en motor.\nf) Er ofte meget snakkende.\ng) Buser ofte ud med svar, før spørgsmålet er formuleret til ende.\nh) Har ofte svært ved at vente på sin tur.\ni) Afbryder ofte andre eller overskrider andres grænser (fx trænger sig på i andres samtale, leg eller spil).\nIgen, hvor mange i danske fængsler kan klare frisag ved sådan en granskning? Psykiaterne og medicinalindustrien hævder, at ADHD er en uhelbredelig genetisk sygdom, men kunne problemet i virkeligheden i høj grad dreje sig om miljøet og et lukrativt marked?


Kemi B stx, juni PDF\nDownload "Kemi B stx, juni 2010"\n1 Kemi B stx, juni Identitet og formål 1.1. Identitet Alt levende og den materielle verden udgøres af stof, som kan omdannes ved kemiske reaktioner. Kemikeren udforsker og beskriver stoffers egenskaber og betingelserne for, at disse reagerer. Denne grundlæggende viden benyttes blandt andet til at udvinde og udvikle nye stoffer med nye egenskaber. Inden for moderne naturvidenskabelig forskning spiller kemi som videnskab en stadig vigtigere rolle som bidragsyder til forståelse og udvikling af blandt andet bioteknologi, nanoteknologi, nye materialer, lægemidler og fødevareproduktion. Kemisk forskning spiller således en afgørende rolle for det enkelte menneskes tilværelse og samfundets teknologiske og økonomiske udvikling, ligesom kemisk forskning har stor betydning i forbindelse med intentionen om bæredygtig udvikling. Som naturvidenskabeligt fag bidrager kemi i samspil med andre fag til udvikling af det moderne verdensbillede. Kemisk viden og begrebsforståelse udvikles gennem vekselvirkning mellem på den ene side observationer og eksperimenter og på den anden side teori og modeldannelse. Denne vekselvirkning er essentiel for kemiundervisningen Formål I kemi B opnår eleverne indsigt i fagets metoder, begreber og lovmæssigheder, herunder viden om og forståelse for, at alt stof er opbygget af atomer. Eleverne opnår kendskab til relevante stoffer og disses egenskaber samt forståelse af kemiens samfundsmæssige og teknologiske betydning såvel aktuelt som i historisk perspektiv. Arbejdet med faget giver eleverne en forståelse af, at kemisk viden og kreativitet finder anvendelse til gavn for mennesker og natur, men at uhensigtsmæssig anvendelse kan påvirke sundhed og miljø. Gennem undervisningen i kemi B opnår eleverne et kendskab til naturvidenskabelig tankegang og metode, herunder at det kvantitative aspekt er væsentligt, og de opnår indsigt i, at kemi i samspil med andre fag kan belyse og løse problemer. Den enkelte sættes herved i stand til at forholde sig reflekterende og ansvarligt til aktuelle problemstillinger med naturvidenskabeligt indhold. Elevernes studiekompetence opbygges gennem arbejdet med faget, idet eleverne opnår viden og kompetencer, som kan danne grundlag for videre uddannelse med naturvidenskabeligt indhold.\n2 2. Faglige mål og fagligt indhold 2.1. Faglige mål Eleverne skal kunne: redegøre for sammenhængen mellem stoffers struktur og kemiske og fysiske egenskaber og for stoffers anvendelse i hverdagen og i teknologisk sammenhæng relatere observationer, model- og symbolfremstillinger til hinanden redegøre for og behandle simple kemiske problemstillinger på kvalitativt grundlag udføre beregninger på simple kemiske problemstillinger udføre kemiske eksperimenter og med udgangspunkt i kendte metoder tilrettelægge simple kemiske eksperimenter omgås kemikalier og laboratorieudstyr på forsvarlig og reflekteret vis registrere og efterbehandle data og iagttagelser analysere, vurdere og formidle forsøgsresultater såvel mundtligt som skriftligt indhente og anvende kemisk information fra forskellige kilder formidle kemisk viden såvel skriftligt som mundtligt i både fagsprog og dagligsprog demonstrere viden om fagets identitet og metoder identificere og redegøre for enkle kemiske problemstillinger fra hverdagen og den aktuelle debat perspektivere den opnåede faglige viden både i forhold til faget selv og i samspillet med andre fag Kernestof Kernestoffet er følgende: Stoffers opbygning grundstoffernes periodesystem kemisk binding i relation til stoffers opbygning, tilstandsform og opløselighedsforhold. Mængdeberegninger mængdeberegninger i relation til reaktionsskemaer og opløsninger. Stofkendskab, herunder anvendelser af stofferne kemisk nomenklatur uorganisk kemi: stofkendskab til udvalgte forbindelser af metaller og ikke-metaller organisk kemi: struktur- og isomeriforhold samt fysiske og kemiske egenskaber for stofklasserne carbonhydrider, alkoholer, carboxylsyrer og estere udvalgte biologisk aktive forbindelser.\n3 Kemiske reaktioner kemisk ligevægt, herunder ligevægtsloven og forskydning på kvalitativt og kvantitativt grundlag redoxreaktioner, herunder afstemning af disse syre-basereaktioner, herunder ph beregninger i vandige opløsninger af syrer og baser reaktionshastighed på kvalitativt grundlag, herunder katalyse. Eksperimentelt arbejde syntese, separation, kvalitative analyser og kvantitative metoder, kemikalier og sikkerhed Supplerende stof Eleverne vil ikke kunne opfylde de faglige mål alene ved hjælp af kernestoffet. Kernestoffet og det supplerende stof udgør tilsammen en helhed. Det supplerende stof omfatter nye emneområder og uddyber og perspektiverer kernestoffet. Ved udvælgelsen af det supplerende stof skal det sikres, at kemiens anvendelsesorienterede aspekter træder klart frem. Der skal indgå emner med relation til elevernes hverdag og den aktuelle debat, ligesom eksempler på kemiens udvikling og betydning for vor levestandard inddrages. Dele af det supplerende stof vælges i samarbejde med eleverne. 3. Tilrettelæggelse 3.1. Didaktiske principper Undervisningen centreres omkring tematiske forløb, der f.eks. tager udgangspunkt i kemiske problemstillinger, der viser eleverne kemis betydning for forståelse af deres hverdag og omverden, herunder kemiske problemstillinger af teknologisk og samfundsmæssig betydning. Der kan indgå såvel kernestof som supplerende stof i de enkelte tematiske forløb, men de tematiske forløb kan også suppleres med forløb, hvorigennem faglig viden indlæres systematisk. Temaerne vælges med fokus på fordybelse og på en måde så de belyser kemis egenart. Temaerne kan udfoldes såvel i særfaglig undervisning som i samarbejde med andre fag. Det teoretiske og eksperimentelle arbejde skal støtte hinanden og integreres, således at eleverne opøves i at kombinere iagttagelser og teori. Det skal tydeliggøres for eleverne, at dette er et vigtigt element i forbindelse med naturvidenskabeligt arbejde Arbejdsformer Der skal vælges varierede arbejdsformer, som bringer eleverne i en aktiv læringsrolle, og som gradvist øger kravene til elevernes selvstændighed. Projektorienteret arbejde indgår som en del af undervisningen, særfagligt eller i samarbejde med andre fag. Arbejde med tematiske forløb og projektarbejde veksler med perioder, hvor systematisk viden indarbejdes. Der skal være progression i såvel arbejdsformer som i faglige krav.\n4 Der skal indgå andre teksttyper end lærebogsmateriale i undervisningen. Eksperimentelt arbejde og teori skal integreres i såvel systematiske som i tematiske forløb og projektperioder. Elevernes eget eksperimentelle arbejde i laboratoriet udgør mindst 20 pct. af fagets uddannelsestid. Udadrettede aktiviteter, herunder samarbejde med eksterne parter, indgår i undervisningen, som et element i bestræbelserne på at perspektivere undervisningen og gøre den nærværende for eleverne, og i et omfang, som er relevant for de enkelte forløb. Undervisningen skal sikre, at eleverne opøver mundtlig udtryksfærdighed samt udvikler evne til at diskutere og formidle kemiske emner. Elevernes kemiske fagsprog udbygges ved at variere mellem forskellige mundtlige genrer i undervisningen. Skriftlighed i kemi B omfatter arbejde med fagets forskellige skriftlige genrer og er en væsentlig del af læreprocessen. Det skriftlige arbejde omfatter blandt andet følgende: journaler over eksperimentelt arbejde rapporter udarbejdet på baggrund af journaler forskellige opgavetyper, blandt andet med henblik på træning af faglige elementer og samspil med andre fag andre produkter som f.eks. præsentationer, posters og projektrapport. Det skriftlige arbejde i kemi B skal give eleverne mulighed for at fordybe sig i kemiske problemstillinger og styrke tilegnelsen af kemisk viden og arbejdsmetoder. Det skriftlige arbejde tilrettelægges, så der er progression i fagets skriftlighed og sammenhæng til skriftligt arbejde i andre fag i udviklingen af den enkelte elevs skriftlige kompetencer It It indgår som en integreret del af undervisningen, blandt andet til kommunikation, dataopsamling, databehandling, modellering, visualisering, simulering og informationssøgning. Ved tilrettelæggelsen af undervisningen inddrages relevante it-værktøjer, såvel i forbindelse med det eksperimentelle arbejde, herunder dataopsamling og databehandling, som ved elevernes arbejde med det faglige stof og formidlingen af det Samspil med andre fag Kemi B er omfattet af de generelle krav om samspil mellem fagene og indgår i almen studieforberedelse i overensstemmelse med de regler, der gælder for dette forløb.\n5 Når kemi B indgår i en studieretning, er faget et centralt naturvidenskabeligt fag, og dele af kernestof og supplerende stof vælges og behandles, så det bidrager til styrkelse af det faglige samspil i studieretningen. Undervisningen i beslægtede temaer i studieretningsfagene skal samordnes. 4. Evaluering 4.1. Løbende evaluering Elevernes udbytte af undervisningen evalueres jævnligt, så der bliver grundlag for en fremadrettet vejledning af den enkelte elev i arbejdet med at nå de faglige mål og for justering af undervisningen Prøveformer Skolen vælger for det enkelte hold én af nedenstående to prøveformer. For begge prøveformer gælder følgende: Opgaverne udarbejdes af eksaminator og skal tilsammen dække undervisningsbeskrivelsen bredt. Den enkelte opgave må bruges to gange på samme hold, og bilag må bruges flere gange efter eksaminators valg. Prøveform a) Mundtlig prøve på grundlag af en opgave, som dækker både teoretisk stof og eksperimentelt arbejde inden for samme område. Opgaven skal indeholde bilag. Opgaverne uden bilag skal være kendt af eksaminanderne inden prøven, dog først efter prøveplanens offentliggørelse. Eksaminationstiden er ca. 30 minutter pr. eksaminand. Der gives ca. 30 minutters forberedelsestid, i hvilken eksaminanden, i den udstrækning det er praktisk muligt, har adgang til relevant apparatur og relevante kemikalier. Under eksaminationen skal relevant apparatur og relevante kemikalier være til rådighed. Eksperimentelt udstyr og bilag skal inddrages i eksaminationen. I særlige tilfælde kan apparatur og kemikalier udelades ved eksaminationen. Prøveform b) Mundtlig prøve på grundlag af en opgave, som omfatter et kendt eksperiment og en teoretisk delopgave. Prøven er todelt og afvikles med indtil 10 eksaminander pr. dag. Eksperimentet og den teoretiske delopgave skal være kombineret, så de angår forskellige områder. Opgaverne skal være kendt af eksaminanderne inden prøven, dog først efter prøveplanens offentliggørelse. Kombinationen af eksperiment og teoretisk delopgave må ikke være eksaminanderne bekendt. Forud for den eksperimentelle del af prøven oplyses således kun om eksperimentet, mens den teoretiske delopgave oplyses umiddelbart inden forberedelsen til den teoretiske del af prøven.\n6 Eksaminationstiden er ca. halvanden time for op til fem eksaminander til den eksperimentelle del og ca. 20 minutter pr. eksaminand til den teoretiske del. Der gives ca. 20 minutters forberedelse pr. eksaminand til den teoretiske del af prøven. Første del af prøven er eksperimentel, hvor op til fem eksaminander ad gangen individuelt udfører et kendt eksperiment inden for ca. halvanden time. Eksaminator og censor samtaler med den enkelte eksaminand om det konkrete eksperiment og den tilhørende teori. Eksaminanden har ikke adgang til rapporter, journaler og noter i tilknytning til det aktuelle eksperiment. Anden del gennemføres umiddelbart efter første Bedømmelseskriterier Bedømmelsen er en vurdering af, i hvilket omfang eksaminandens præstation lever op til de faglige mål, som de er angivet i pkt I bedømmelsen lægges der vægt på, at eksaminanden: udtrykker sig klart, præcist og forståeligt under anvendelse af fagets terminologi demonstrerer fagligt overblik, herunder kan kombinere stofområder, og inddrager relevante kemiske emner i den faglige samtale inddrager relevante metoder henholdsvis resultater fra eksperimentelt arbejde perspektiverer stoffet. Der gives én karakter på baggrund af en helhedsvurdering.


En amerikansk farmaceuter ved navn John Pemberton i maj 1886, den ottende, kunne komme med en lækker drink, som senere blev kendt for hele verden. Det antages, at selve navnet "Coca-Cola" blev udtænkt af revisoren for drikkens skaber.\nVi har alle længe været vant til at spise bananer. Men hvad er skjult under huden af denne tilsyneladende langvarige, ikke-originale frugt: god eller skade?\nI dag er linser næsten glemte produkter, som lejlighedsvis forkæler sig elskere af den eksotiske og søgerne af nye smagsoplevelser. Det var dog ikke altid så...For kun 150 år siden var linser det vigtigste produkt på bordet for de fleste russiske folk.\nDer er mange forskellige typer af kinesisk kål. En af dem er pak choy eller bok choy. Det har mørkegrønne blade formet som en ske og hvide stængler, samlet i en roset som den af stilkede selleri.\nforfatter Bashirova R., foto af Shmytov I.St. Petersborgs arkæolog Alexander Semenov, som vi møder tilfældigt på et tog, spurgte min datter og jeg spørgsmål: "Hvad mener du, er årsagen til den gamle tavolgs kult blandt de tyrkiske talende folk?\nAlle kendte medicinske vitaminer er opdelt efter deres evne til at opløses i to typer: vandopløselig og lipidopløselig. Fedtopløselige vitaminer er A, E, D og K. Et overskud af disse stoffer kan være skadeligt på grund af deres egenskaber, der skal deponeres i fedtceller og i leveren og under visse betingelser for at provokere hypervitaminose.\nSød mandelolie i kosmetik\nSweet Almond Oil. Ameldalens latinske navn - er afledt af navnet på den fønikiske gudinde af skønhed Amigdala, hvis fantastiske skønhed lignede farven på kronblade af dette træ.\n§ 20. Havrekorproteiner\nProteinindholdet i korn af havre varierer fra 9,0 til 19,5%. Den fraktionelle sammensætning af proteiner i de syv mest almindelige moderne havrearter (i% af tørstof) er angivet i tabel 20.\nBlad af tangerine træ nyttige egenskaber\nAlle kender frugterne af mandarintræ: orange, let fladtrykt, meget velsmagende. Frugterne modner i oktober-november, og de dyrkes i Aserbajdsjan og Kaukasus, hovedsagelig i haver.\nEr det værd at inkludere hampolie i din kost og hvad er de gode egenskaber ved dette naturlige produkt?\nHej kære læsere!I dag vil vi tale om hampolie, som bliver mere og mere berømt superfood og hurtigt vinder sin popularitet over hele verden.\nSpørgsmålet om, hvordan man styrker livmodervæggene, er i øjeblikket bekymret for flere og flere unge kvinder. Ved dette udtryk betyder forstærkning af bækkenets muskler.\nSemolina (semolina): foto, madlavning, gavn og skade\nSemolina (semolina): beskrivelse, forberedelse, sammensætning, fordel og skadeSemolina, populært kaldet semolina, er lavet af en speciel højkvalitets slibning af hvede.\nKost til koronar hjertesygdomI koronararterierne er lumen indsnævret (med 30-70%) på grund af dannelsen af plaques, hvorfor der forekommer aterosklerose.\nRosehip: nyttige egenskaber, funktioner og kontraindikationer. Hvad er brugen og skade på vild rose, hvordan man brygger den korrekt\nRosehip - flerårig busk med burgundy tætte bær. Bouillon, te, infusioner på hofterne - en af de mest populære i folkemedicin medicin retsmidler.\nCrayfish: egenskaberKalorieindhold: 76 kcal.beskrivelseFlodkreb er en af de arter af krebsdyr, der lever i floder og andre ferskvandsfelter.\nTequila: egenskaberKalorieindhold: 208 kcal.beskrivelseTequila er en alkoholholdig drik med en styrke på 38% -40%, lavet på basis af blå agave (se foto). Det betragtes som den nationale mexicanske drikke.\nChlorophyll - gavnlige egenskaber og bivirkninger\nPeberrod er en grøntsag eller ej\nBatata - hvad er denne grøntsag?\nTyper ris, dens fordele og skade\nFordele og skadelige kvaliteter af sukkerroer\nHistorien om bue for børn\nVilde hvidløg, løg, bønløg - alle disse er navne på en plante hvidløg. Ramson er en sæsonbestemt plante, der vokser hovedsageligt i naturen. Få dyrker det i deres område.\nHvad gør hvaler fra fedt? sæbe gør. Og mere?


Romantik over skyerne: På et hotel i Tjekkiet rykker mange brudepar ind for at få en nat - og en udsigt - de aldrig glemmer | stiften.dk\nRomantik over skyerne: På et hotel i Tjekkiet rykker mange brudepar ind for at få en nat - og en udsigt - de aldrig glemmer\nDe 23 værelser repræsenterer ikke én bestemt tidsperiode. Når man bestiller værelse, er der automatisk også reserveret bord i restauranten. Foto: Simon Pikous/www.jested.cz\nI det nordlige Tjekkiet kan man bo på et hotel i et tårn på toppen af et bjerg, hvorfra der er udsigt ind i Tyskland og Polen.\n06 okt. 2021 kl. 18:18\nDe færreste får mulighed for at overnatte på en rumstation, men i det nordlige Tjekkiet kan man betale sig til noget, der ligner.\nHotel Ještěd tilbyder 23 værelser i forskellige størrelser og indretninger, og når man kigger ud ad de skråtstillede vinduer, kan man let få fornemmelsen af at befinde sig et stykke over Jordens overflade. Hotellet er nemlig en del af en bygning, som - da den stod færdig - vakte opmærksomhed langt uden for landets grænser. Et tårn, der synes som en forlængelse af det bjerg, Ještěd, som tårnet står på toppen af.\nUd over hotellet er her også restaurant, bar, café og tv-sender. Toppen er 1012 meter over havets overflade, og fra værelserne og restauranten med 360 graders udsigt kan man i klart vejr se ind i både Tyskland og Polen. Nærmeste by er Liberec.\nBåde på nogle af værelserne og i baren kan gæster få en fornemmelse af at være med i en James Bond-film fra 1960’erne eller 1970’erne. Da vi ser interiøret, er det i hvert fald den tanke, der simultant kommer til mig og mine to medrejsende.\nPå en biltur til for eksempel Prag kan en overnatning på Mount Ještěd være oplagt. Prisen for et dobbeltværelse med morgenmad er fra cirka 1125 kroner, og så kan man komme hjem og sige, at man har boet på et hotel, hvis lige ikke findes noget sted i verden. Men en impulsbeslutning dur ikke. De 23 værelser er normalt reserveret lang tid i forvejen af nogle, der enten skal have en romantisk aften eller giftes. Næsten alle nøjes med én nat.\nToppen af tårnet er 1012 meter over havets overflade. Fra hotelværelserne og restauranten kan man i klart vejr se til Tyskland og Polen. Foto: Milan Drahonovsky/www.jested.cz\nMen man kan selvfølgelig også bare tage en pause på vejen for at nyde den fabelagtige udsigt fra restauranten og en kop kaffe - når vejret ellers er til det. Der er åbent alle dage bortset fra 24. december.\nDobbeltværelse med morgenmad: Fra cirka 1125 kroner.\nHovedretter i restauranten: 82-105 kroner.\nEn flaske vin: 140-180 kroner.\nSe mere på www.jested.cz.\nTårnet blev opført mellem 1966 og 1973 og vakte - ud over selve formen - opsigt, fordi der under konstruktionen blev anvendt nye materialer og uprøvede teknikker. Arkitekten Karel Hubáček modtog siden Perett-prisen - arkitekternes svar på skuespillernes Oscar. I 1998 blev hotellet erklæret kulturelt monument. I 2000 blev tårnet kåret som århundredets bygningsværk i Tjekkiet og i 2006 erklæret som nationalt, kulturelt monument.\nDen mest spektakulære måde at ankomme til hotellet på er at tage kabelbanen. Mount Ještěd benyttes også til skiløb, blandt andet Nordic World Ski-mesterskaberne i 2009. Foto: Milan Drahonovsky/www.jested.cz\nMan kan køre i bil eller for den sags skyld gå til toppen af bjerget, men hvis besøget skal være endnu mere minderigt, tager man kabelbanen - en tur på fire minutter.\nFra Padborg til Liberec er der 790 kilometer, hvis man vælger ruten via Berlin. Fra Prag cirka halvanden times kørsel.


DSB overvejer for første gang at lægge IC4 i graven | Ingeniøren\nDSB overvejer for første gang at lægge IC4 i graven\nDSB undsiger nu Atkins-rapporten fra 2011 og vil have IC4-toget til afgørende eksamen. Problemerne for toget tårner sig op, konkluderer statsbanerne selv.\nAf Adam Fribo 23. jun 2014 kl. 14:51 59\nDSB tager nu konsekvensen af det årelange IC4-mareridt og sender IC4-togene – samt lillebror IC2 – til afgørende eksamen. Udenlandske\neksperter skal afgøre, om de skandaleramte tog har en fremtid på danske jernbaner. Det oplyser DSB selv i en pressemeddelelse.\nLæs også: IC4's bremsefejl udstiller dyb uenighed mellem Havarikommissionen og Trafikstyrelsen\nDSB har allerede sat gang i en undersøgelse af togets komponenter. Den vil vise, at de ikke har den kvalitet, som DSB havde forventet.\nDet får DSB til at konkludere, at en rapport fra 2011, som sikrede IC4 en fremtid på de danske skinner, måske alligevel ikke dur. Dengang\nkonkluderede rådgiverfirmaet Atkins, at IC4 grundlæggende var et sundt projekt.\nLæs også: Skæbnetimemodel: Hvordan skal fremtidens tog-Danmark se ud?\nDSB meldte for nylig ud, at det er nødvendigt at reparere en række problemer med kobling og software, der forhindrer IC4-togene i at til- og frakoble under drift. Men nu er statsbanerne for første gang i togenes over ti år gamle lidelseshistorie kommet i tvivl om, hvorvidt det kan betale sig at løse problemerne.\nDet begrunder DSB selv med, at IC4 og IC2 alligevel ikke længere indgår i fremtidsplanerne for de danske jernbaner, der ligger i Togfonden DK.\n»Man bør i den situation vurdere, om fortsatte investeringer i IC4/2 er tiden og pengene værd. For selv om vores medarbejdere de seneste par år har haft god fremdrift med at rette op på kvaliteten af togene, udestår der meget arbejde. Og der er næppe nogen tvivl om, at nye udfordringer vil komme til i takt med, at flere af togene kommer ud at køre,« siger direktør for DSB Vedligehold Steen Schougaard Christensen i pressemeddelelsen.\nSå sent som i dag har DSB indstillet driften med sammenkoblede IC4-tog på grund af driftsproblemer.\nDSB giver ikke nogen tidshorisont på undersøgelsen, men Steen Schougaard Christensen oplyser, at man er ved at sammensætte et kommissorium, og understreger, at det skal ske »hurtigst muligt«.\nLæs også: DSB indstiller kørslen med sammenkoblede IC4-tog\n#1 Anders Jakobsen 23. juni 2014 - 15:22\nRegning gøres op\nHvis DSB virkelig opgiver projektet, så kan vi måske opgøre prisen på “sunk cost” fejlslutninger.\nFor 30 måneder siden blev politikerne advaret om at vi ville tabe 4-5 mia hvis vi opgav projektet. Det bliver spændende om noget tør opgøre hvor meget mere der er røget på den regning siden da fordi de blev skræmt af den “regning”.\nMen for guds skyld: Formuler det ikke som et tab. For hvis der er tabt et par milliarder siden da i direkte og indirekte omkostninger, så har beslutningstagerne ENDNU mindre råd til at gøre det eneste rigtige end i 2011...\n#2 Lars F. Jensen 23. juni 2014 - 15:29\nBro, Bro, Brille - men tredje gang ... og putter det i gryden.\n"Bro, Bro, Brille - men tredje gang så ta'r vi det og putter det i gryden."\nDet hedder vist en højovn og ikke en gryde, for det meste af tonnagen i et IC4 tog.\nNu har virkeligheden igen og igen vist, at IC4-paradis trods mange løfter ikke ligger lige omkring næste hjørne. Der er da ingen grund til at tro sådan rent statistisk , at IC4-paradis er andet end en romantisk overtro. Og her er det ikke tredje gang men nærmere 33. gang.\nDer er således ingen grund til, at at bruge yderligere på konkrete undersøgelser - stop det projekt, send alle tog i høj-ovnene. Dur ikke - væk!\nOg så kunne man overveje et kæmpe sagsanlæg mod Atkins for at skive af efter den daværende trafikministers og DSB ledelses utopiske ønsker. Når man bliver bedt om en uvildig rapport, så må man da være skyldig - så det vil noget - når man istedet skiver en rapport, som bare er opdragsgiverens ønskedrøm.\n#3 Finn Christensen 23. juni 2014 - 15:30\nHvorfor spilde tiden..\n..når man allerede før ('..Den vil vise..') undersøgelsen har besluttet resultatet.\nHele samfundet samt leverandøren ved også godt, at IC4 er noget skrammel.\nDem (Lykketoft & Co) der ville have IC4, de bestilte jo billigt, uprøvet disel-skrammel, da der ikke var penge i kassen til andet.\nSå please.. afliv dem dog pronto uden flere udgifter og endnu en 5 cm. papirstak fra konsulenter.\n#4 Johan S. Larsen 23. juni 2014 - 15:30\nOgså kun 8-10 år for sent, men som man siger - bedre sent end aldrig!\nIøvrigt kan ingen ved deres fulde fem, vel finde på stadig at holde fast i at IC4 er "grundlæggende sundt"\n#5 Niels Hansen 23. juni 2014 - 15:33\nHvem herinde på forummet sagde "hvad sagde jeg". ? :D\n#6 Klaus Elmquist Nielsen 23. juni 2014 - 15:35\nHvor er det godt at DSB endelig får set på projektet som helhed og overvejer om det er værd at fortsætte. Det er den gode nyhed og godt at den nødvendige indsigt endelig er sluppet forbi kommunikationsafdelingens CYA procedurer.\nNår det er sagt er det også en meget sørgelig historie omkring en leverance som slet slet ikke gik som den skulle og hvor det er tydeligt at DSB ikke har overkommet at styre leverandøren. Hvilket måske er naturligt nok når man ser på hvordan det er gået med leverandørens andre leverancer rundt omkring i Europa. Og indrømmet, denne leverandør er leveringsdygtig i mange udfordringer.\nLæg dertil det enorme spild af penge og arbejdskraft som dette IC4 projektet har medført for de danske skatteydere. Vel har mange gode folk arbejdet på projektet men det er jo resultaterne der tæller. Indtil videre har det medført grå hår hos teknikkerne, manglende komfort for passagererne og overarbejde hos kommunikationsafdelinger såvel som hos sagesløse journalister i interesserede medier.\nInteressant bemærkning omkring komponenternes kvalitet. Gad vide, trods den dårlige kontrakt som DSB har med AB, om der ville være basis for et søgsmål mod AB for at have leveret komponenter der er væsentlig under det aftalte kvalitetsniveau? Undskyldningen for hvorfor dette er sket bliver meget meget interessant at høre fra AB.\nLad os nu krydse fingre for at DSB tør tage den hårde beslutning med mindre undersøgelsen giver en klar opskrift på hvordan problemerne løses hurtigt og effektivt. I den forbindelse kunne det være yderst interessant at finde ud af hvordan IC4 ville køre hvis de centrale computersystemer bliver skiftet ud. Og hvad prisen for dette her.\nOg en ting til: Find en grum fejl i mine ovenstående skriverier. Er den for svær? Nuvel den er ellers meget indlysende. Hvem siger at undersøgelsen rent faktisk er optrækket til at DSB dropper IC4?\n#7 Anders Jakobsen 23. juni 2014 - 15:38\nRe: Hvem her....\nAlle minus en enkelt eller to….\n#8 Lars F. Jensen 23. juni 2014 - 15:45\n"Vi er mange af slagsen almind’lige mennesker Vi sidder sgu alle i saksen..."\n#9 Klaus Elmquist Nielsen 23. juni 2014 - 15:45\nRe: Bro, Bro, Brille - men tredje gang ...\nGad vide om kontrakten med Atkins er stærk nok til sådan et søgsmål. For Atkins vil uden tvivl udsige at de leverede det ønskede gummistempel for DSBs møgsag og den slags er altså dyrt hos os.\nMens man venter i spænding med cola, popkorn og smørret grin kan man synge med på en gammel klassiker og overveje om det var dråben: http://youtu.be/god7hAPv8f0\n#10 Deleted User 23. juni 2014 - 16:01\nMener du ikke http://www.youtube.com/watch?v=M-D3YJnHgKw ?\n#11 Lars F. Jensen 23. juni 2014 - 16:03\nGad vide om kontrakten med Atkins er stærk nok til sådan et søgsmål.\nMan kan da bare trække Atkins igennem 3-7 års retsager - staten har råd, det har Atkins måske ikke. Det, de har skrevet, er, som jeg læser det, en fæl gang "white wash" i pæne farver og skemaer. Så uanset aftaleteksten, så er moralen da helt på vor side.\nDet var i øvrigt Hans Christian Schmidt, der var trafikminister fra februar 2010 og frem til 3 oktober 2011 - medens rapporten er dateret 19 oktober 2011.\n#12 Jacob Hesseldahl Jessen 23. juni 2014 - 16:18\nHeller ikke i andre lande har Ansaldo Breda haft en heldig hånd. Holland og Belgien satte splinterny højhastighedstog i drift sidste vinter, men stoppede efter få ugers drift med en stribe problemer fra banale til de store. Begge landes myndigheder har forbudt driften, samtlige tog er parkeret og man har bedt Ansaldo Breda om at afhente dem. Der er nok en længere vej til afslutningen på den historie, men håndteringen er unægtelig mere radikal end det, DSB og danske myndigheder har lagt for dagen. (Kommentar tidligere fremsat)\n#13 Klaus Elmquist Nielsen 23. juni 2014 - 16:18\nDet er selvfølgelig en rigtig god klassiker. Nuvel, IC4 er kendt for at have problemer med bogierne i form af revnedannelse og bremseproblemer.\n#14 Bent Johansen 23. juni 2014 - 16:19\nPå vegne af AnsaldoBreda fra korruptionens eget hjemland vil jeg gerne sige tak for Danmark først fandt ud af togene er skrot EFTER alle indsigelsesmuligheder mod AB er udløbet.\nDet nummer ses ikke bedre selv i Italien.\nOg tak til Atkins også. Hvor skal vi sende pengene?\n#15 Bent Johansen 23. juni 2014 - 16:35\nKan vi ikke give hver af de politikere som stemte for stop af elektrificeringen af jernbanenettet i 1996 et IC4-tog i minde? Der er 85 styk, og med de politikere som er døde i mellemtiden bør der være nok.\nVi kan også opstille et eksemplar i de største kommuner til minde om Mogens Løkketofte.\nUlandshjælp? Nej, det er ondt.\n#16 Klaus Elmquist Nielsen 23. juni 2014 - 16:37\nRe: Skrot IC4\nMon ikke bare nogle centrale aktører hang fast i det spin de selv havde skabt for at dække over tingenes sande tilstand? Læg dertil den knapt så optimale kontrakt.\nHvis IC4 projektet er noget som helst er det et kursus i leverandørstyring og projektførelse. Samt muligvis et ønske om at købe nogle tog man dybest set ikke havde råd til at købe i den kvalitet som man ønskede og dermed endte med AB.\nEt anden ting er at det altid er svært at indkøre nye komplekse systemer som et tog vitterligt er. Derfor vil der altid være en længere indkøringsperiode hvilket efter sigende også er set for mange af de andre tog som DSB har købt gennem tiderne.\nSpørgsmålet er som udelukkende hvordan man som indkøber af tog finder ud af hvilket slags forløb man er i? Om det er det gode forløb med en leverandør der kan sin fejludretning og gradvist forbedrer togene? Eller om det er et større cirkus a la IC4 med en tydelig kvalitetskløft mellem indkøber og leverandør? Det er måske der den største udfordring er når det kommer til at undgå fremtidige farcer som IC4.\nMan må da håbe at kontrakterne forbedres for fremtidige projekter således at indkøber i det mindste kan levere braset tilbage igen på leverandørens regning hvis det er så grelt som IC4.\n#17 Marc Liljeqvist 23. juni 2014 - 16:44\nOg hvad så med bremserne?\nVi har fået at vide, at man ikke kender årsagen til at IC4-togene til tider ikke kan bremse. Alligevel fokuserer DSB nu på software og koblings-fejl, og hvis disse kan løses, så vil man bare lade toget køre videre i daglig drift.\nEr det kun mig, som er forarget over dette?\n#18 Bent Johansen 23. juni 2014 - 16:44\nKingstown købte færgen Asa Thor da Storebæltsbroen åbnede. Tanken var at bruge den som dieselgenerator til strømproduktion.\nKan vi ringe til dem og spørge om de kan bruge 85 dieselgeneratorer til, i lidt dårligere stand?\n#19 Deleted User 23. juni 2014 - 16:54\nForær togsættene til ing. studerende\nSå kan vi da forhåbentlig få lidt godt ud af IC. Ihvertfald hvad man ikke skal gøre, når man konstruerer tog.\n#20 Bent Johansen 23. juni 2014 - 17:07\nForær dem til drengene fra Top Gear. Kun de kan finde på 85 måder at aflive dem humant på.\n#21 Morten Rasmussen 23. juni 2014 - 17:08\n#22 Henrik Hansen 23. juni 2014 - 17:12\nDet er nu den 3. undersøgelse som DSB iværksætter for at få undersøgt togets kvalitet - eller snarere mangel på samme.\nDen 1. undersøgelse blev foretaget af Norske Veritas i 2004, herfra var konklusionen at Ansaldo ikke havde den fornødne kompetence og projektet var stærkt risikobetonet og DSB burde sætte det på 'Hold'.\nDSB svar kan findes her (der må gerne grines højt): http://www.dsb.dk/om-dsb/presse/pressemedd...\nDen 2. undersøgelse blev foretaget af Atkins i 2011, men til forskel fra den forrige undersøgelse, havde DSB nu forstået alvoren og vigtigheden af, at få et resultat man kunne leve med, så man fandt det nødvendigt at 'styre' undersøgelsen i den rigtige retning, bl.a. ved at tilbageholde vital information om akselkasserne.\nDSB svar kan findes her (der må gerne grines igen): http://www.dsb.dk/om-dsb/presse/pressemedd...\nDen 3. undersøgelse skal ske i 2014 og man håbe, at DSB nu har fået vredet armen så hårdt om på ryggen, at man ikke denne gang forsøger at påvirke undersøgelsen ved at tilbageholde kritisk viden omkring IC4 - ellers kommer der nok en både 4. og 5. undersøgelse i løbet af de næste 5-10 år...\n#23 Klaus Jørgensen 23. juni 2014 - 17:15\nMen det må også betyde\nat man tager op og diskuterer hvorledes vi kommer ud af den fejlfri kultur der er i jernbanesektoren i Danmark. Det kan ikke passe, med alle de eksperter der er, at ingen har sagt fra. Jeg kan frygte at det der er kommet frem om Femernprognoserne, hvor ingen tør sige noget, også er en sygdom i jernbanesektoren.\nFå ryddet op en gang for alle.\n#24 Anonym 23. juni 2014 - 17:17\nLad os afslutte togfadæsen med manér!\nSvejs hele molevitten sammen til et kæmpemæssigt højt monster-kunstværk og indret et par togsæt som museum med cafeteria. Det skal nok trække overskrifter verden over - for ikke at tale om de turister det vil trække hjem til Danmark. Frankrig har Eifeltårnet, Danmark har tog-kaoset fra helvede! Og hvis man skal give medieomtalen et ekstra hak opad, så lad Prins Henrik stå for den kreative del. Og hvorfor egentlig ikke fortælle transportministeren i Libyen, hvor meget det koster at holde liv i IC4 - så kan det være, at de med glæde forærer deres ene stillestående, men meget luxuriøse IC4-tog (det tog som jo oprindeligt skulle have været leveret til DSB, men som Berlusconi forærede til Libyens daværende diktator Gadaffi i anledning af hans 40 år-ved-magten-jubilæum, åh, hvilken historie!). Alt i alt: "Tog-kaos fra helvede a la Prins Henrik", IC4 museum med cafeteria og diktator-tog. Staten kan tjene penge på entré, rundvisning og cafeteriemad. Og på souvenirs! Glem ikke IC4-souvenirs! For Sørensen det bliver en guldgrubbe.\n#25 Erland To 23. juni 2014 - 17:21\nDet virker ikke som vurderingen er helt det samme\n#26 Henrik Hansen 23. juni 2014 - 17:21\nRe: Men det må også betyde\nDet kan ikke passe, med alle de eksperter der er, at ingen har sagt fra\nDer er mange eksperter, der har sagt fra, men de er alle stille og roligt lempet ud af virksomheden (DSB).\nAllerede i 2003, da det første IC4 tog var blevet leveret, var der talrige kritiske ryster i DSB, der kunne berette om dårligt håndværk og ringe sammenbygning af delkomponenter - sjovt nok fik flere at disse kritiske ryster 'berufsverbot' og forlod virksomheden kort efter....\n#27 Svend-Olof Sjøstrøm 23. juni 2014 - 17:36\nat lægge DSB i graven?\n#28 Klaus Elmquist Nielsen 23. juni 2014 - 17:37\nRe: DSB-chef: Vi forventer ikke at skrotte IC4\nTja, der er som nok en masse debattører og mediefolk der hører hvad de ønsker at høre i denne nyhed. Nemlig at IC4 endelig er på vej ud. Hvilket så ingenlunde lader til at være tilfældet. Desværre!\nHvad jeg finder særligt interessant er forbeholdet omkring "noget stort". Gad vide om DSB mener problemerne med bremser på IC4 er et lille eller stort problem?\n#29 Finn Christensen 23. juni 2014 - 17:37\nGiver ikke et mindeværdigt resultat for eftertiden. Send det onde hen til det ondes rod. IC4'er, der er selvkørende, trækker de strandede hvaler og hele flokken futter af sted til staden.\nNår alle spor er proppet effektivt til på og før hovedbanen, så inviteres hele storkøbenhavn ned på gratis souvenir-raid - Løkketoft står ved udgangen og signerer hver en stump. Borgerne har jo allerede betalt stumperne x 1.5 via skatten, samt også smidt stemmer væk på Løkketoft & Co.\nOm IC2 har de samme skavanker er nok tænkeligt, men opskriften bliver blot gentaget. Så dem der blev snydt for IC4-souvenir, de får fortrinsret til IC2 souvenir-raid. Her bruger vi i stedet Aarhus banegård, og Lykketoft er selvfølgelig også her til stede for signering.\nDe sørgelige rester efter souvenir-raid transporteres til nærmeste højovn. Resterne herfra males til granulat, som bruges iblandet flyveasken under de næste 3-5000 km. asfalt i Jylland - IC4 (+IC2) skal væk... helt væk ;)\n#30 Deleted User 23. juni 2014 - 17:38\nDer har vist indsneget sig en fejl i overskriften til denne artikel. Overskriften burde lyde således: "IC4 overvejer for første gang at lægge DSB i graven". Helt i overensstemmelse med Atkins-rapporten.\n#31 Klaus Elmquist Nielsen 23. juni 2014 - 17:42\nMåtte jeg foreslå at ændre humant til animeret!? :o)\n#32 Deleted User 23. juni 2014 - 18:07\nMan må håbe, at denne for vort samfund dyrt købte IC4 erfaring, kan hjælpe os alle med at huske, at vi i fremtidige udbud af driftsystemer f.eks tog/metro/IT-systemer, kræver at den tilbudte løsning skal kunne fremvises i stabil drift i en bestemt periodelængde hos anden kunde.\n#33 Peter Bunde Hansen 23. juni 2014 - 18:23\nRe: Har vi lært noget?\nkræver at den tilbudte løsning skal kunne fremvises i stabil drift i en bestemt periodelængde hos anden kunde\nEller det viser, at EU har fejlet da det tvang os til at entrere med uærlige italienere. Det er sku ikke det faktum at vi FIK italienerne der er problemet, men det faktum at vi IKKE FIK et seriøst, tysk firma som leverandør.\n#34 Eskild Nielsen 23. juni 2014 - 18:39\nDet er nemt at give daværende finansminister Lykketoft skylden for at elektrificeringen stoppede og det fatale udbud blev iværksat.\nDet centrale spørgsmål er imidlertid:\nVille en anden regering have gjort andet dengang?\nAt udbuddet så var dårligt udformet, uheldigt gennemført og med katastrofalt resultat er en anden sag. Men igen: Kan I argumentere troværdigt for at det var gået bedre med en borgerlig regering?\n#35 Lars F. Jensen 23. juni 2014 - 18:39\n...at EU har fejlet da det tvang os til at entrere med uærlige italienere...\nDet er da faktuelt forkert. Vi kunne bare havde stoppet og lade udbuddet gå om, da de øvrige tilbud blev trukket tilbage.\nDet er ikke EU men alle, der har stramme regler for udbud. Det er en nødvendighed for at sikre at bydernes retssikkerhed. Danmark havde også licitationsregler og et monopoltilsyn før vi kom i EF.\n#36 Eskild Nielsen 23. juni 2014 - 18:40\nRejsekortet viser at det er ikke en tilstrækkelig betingelse for succes\n#37 Henning Larsen 23. juni 2014 - 18:40\nØkonomi og alder\nRapporten bør indeholde Hvad vil det koste at køre med togene? Det lader til at de bliver dyre i vedligehold. Det kan være at det er billigere set over en periode at købe andre tog, end bruge penge på at køre og vedligeholde IC4. Vil det være bedre at bruge pengene på at levetidsforlænge IC3?\nHvornår vil de være forældet, hvis de ikke er det allerede.\nHvordan med reservedele ?\nMed hensyn til elektrificeringen, hvor længe har vi behov for tog af den type? Kan IC3 løse opgaven indtil da ?\nTogene er tidligst brugbare i 2017, kan vi nå at have nye tog inden da.\nUdover det tekniske bøvl med IC4, bør de ses i sammenhæng med hvad skal vi bruge togene til og hvad koster det.\n#38 Deleted User 23. juni 2014 - 18:49\nTil Eskild Nielsen: Hvor blev rejsekortet fremvist i stabil drift før kontrakten blev underskrevet?\n#39 Deleted User 23. juni 2014 - 19:16\nDe kan vel ikke køre uden italiensk software.\nNår de skrotter og ripper et 30 år gammelt amerikansk lokomotiv bliver motor og generator renoveret og genbrugt i nyeste modeller, eller de bliver anbragt under et sygehus og brugt et par gange på 20 år. Gamle boogier med motorer fra metroen i NY bliver også genanvendt i nye tog.\nDet skidt holder bare.\n#40 Deleted User 23. juni 2014 - 19:27\nForskellen er vel at vi nok også skulle betale en svulvstig bøde til EU udover erstatning til leverandøren\nMen kan EU tillade sig at sidde med hænderne i skødet og lade køber sidde (slås) med aben når det nu er dem der har bestemt reglerne ?......de har jo masser af regler som gælder almindelige forbrugeres rettigheder når vi køber en dims eller noget mad.\n#41 Chris Bagge 23. juni 2014 - 19:28\nAtkins har lavet sin rapport ud fra det materiale man fik stillet til rådighed. Når man forholdes information kan det være lidt svært, selv om man sjældent gør sin kunde vred.\nMan må så samtidigt huske, at når man køber et tog, der koster det halve af, hvad alle de andre tager for det, så burde alarmklokkerne bimle. Det er helt magen til sagen med 'tårnfalken' til Forsvaret. Man købte en løsning der kostede det halve af 'normal markedspris, for det var hvad der var i kassen. Tilbage er dog det spørgsmål, om man med de eksisterende EU-regler kunne have gjort andet? Hvis italienerne ikke havde fået ordren, ville de sikker ha' klaget i Bruxelles.\nTil sidst, lad være med at snakke om højovne, vognkassen på IC4 er lavet af aluminium.\n#42 Jens Haugaard 23. juni 2014 - 20:09\nLakrids for en femmer\nAt du vedvarende hævder IC4-skandalen er forårsaget af beslutningen om at standse elektrificeringen af jernbanen, er ikke blot fornægtelse af fakta, men bevidst fordrejning af virkeligheden : Vilkår var givne: Ingen el til tog .\nDet kan du brokke dig nok så meget over, men det ændrer ikke på, at et par borgerlige regeringers inkompetente trafikministre i den grad lod det køre ... af sporet (...). Kører projekter galt, griber forstandige mennesker ind. Kun massiv mangel på kompetence kan forklare hvordan det gik.\nDeri ligger IMHO den virkelige skandale . Men ing.dk havde haft lidt mindre at skrive om, og debattørerne her på siderne endnu mindre at skændes om :-)\n Det har man et andet ord for: Løgn.  Der var da velbegrundede og undersøgte forhold, der lå til grund for at standse den videre udbygning med el. Se referat fra høring i Folketingets Trafikudvalg af 24. oktober 2001. Det er tilgængeligt her http://webarkiv.ft.dk/Samling/20011/udvbil...  Hvis der ellers ses bort fra måden hvorpå du fylder siderne her med brok og faktuelt forkerte oplysninger.\nPS! Giv et til hver af de borgerlige folketingsmedlemmer, der sad og trillede tommelfingre op gennem nullerne! Er der nogen til overs, kan de anvendes som klubhuse til diverse modeljernbaneinteresserede som tidligere foreslået af PHK.\n#43 Ejvind Andersen Christensen 23. juni 2014 - 20:09\nDSB og persontransport\nErfaringerne fra USA viser at DSB skal koncentrere sig om persontransport i og omkring København, måske også Aarhus. Alt andet er Danmark simpelthen for lille til.\nGodstransporten er en anden ting, men set lokalt har jeg svært ved at tro at DSB kan overflødiggøre de tusinder af STORE lastvogne som hver dag krydser grænsen til Tyskland. Skinnekapaciteten er simpelthen for lille, så politikernes drømme er og bliver drømme.\n#44 Mads Mikkel Tørsleff 23. juni 2014 - 20:56\nOg Bombardier i Randers\ner lukket og folkene ved at gå hjem. Det var ellers her, man for et par år siden tilbud at forny ic3 bl.a. med en ny lavtgulvsvogn. Nu er det for sent at få danske arbejdspladser ud af den løsning...\n#45 Eskild Nielsen 23. juni 2014 - 21:42\nRejsekortet er baseret på mifare systemet, som også er basis for systemer i London og Holland. Det er den nationale konfektionering, der har været katastrofal.\n#46 Lars F. Jensen 23. juni 2014 - 23:14\n@Leif Andersen "Forskellen er vel at vi nok også skulle betale en svulvstig bøde til EU udover erstatning til leverandøren"\nSpekulationer - det ved du vel ikke noget konkret omkring! Man skal overholde reglerne, men de har mange muligheder.\n@Chris Bagge "Men kan EU tillade sig at sidde med hænderne i skødet og lade køber sidde (slås) med aben når det nu er dem der har bestemt reglerne ? Hvis italienerne ikke havde fået ordren, ville de sikker ha' klaget i Bruxelles." Som jeg forstår det, kunne man blot have ladet udbuddet gå om, da de andre blev tvunget ud pga deres fusion.\n@Chris Bagge "Til sidst, lad være med at snakke om højovne, vognkassen på IC4 er lavet af aluminium."\nHøjovn er vel bare min simplifikation for smelt hele lortet - og smelt det nu. Allerede da jeg havde det lille metal-kursus for en menneskealder siden var kobber et problem i stålet. Der skal naturligvis sorteres lidt før 'højovnene'\n#47 Lars F. Jensen 23. juni 2014 - 23:34\nRe: Og Bombardier i Randers\nNu er det for sent at få danske arbejdspladser ud af den løsning\nDet er ikke mindst et stærkt dansk ønske, at nationale arbejdspladser ikke kan nyde nogen forrang. Ikke under nogen omstændigheder.\nDet er helt afgørende for, at vi kan sikre os en langsigtet dansk konkurrencedygtighed. Ordre skal produceres, hvor det er mest effektivt. Er det ikke her, så må vi lave noget andet til en pris så 'det andet' kan sælges på verdensmarkedet.\nEn lille åben økonomi er helt afhængig af at kunne sælge vore varer til andre på baggrund af vore vares kvalitet og pris.\nPS! Prøv at læse om 30'erne, kanslergadeforliget, valutacentraler eller fx Torkild Livrem.\n#48 Martin Schmidt 24. juni 2014 - 04:39\ndet mindst attraktive ministerium\nJa, det er jo ingen hemmelighed at trafikministeriet ikke er det mest attraktive, og har været brugt som parkeringsplads....\nMen efter min mening skyldes miseren først og fremmest at vores politkere er alt for følgagtige over for EU....\nHvis EU-førerbunkeren siger at man skal købe det billigste sted og det er I korrupte Italien, ja så kaster man sig straks over det.\nDen italienske korruption har eksisteret siden Romerriget og det burde klassisk dannede mennesker vel vide. Den har så ædt sig ind I de andre europæiske lande. Tanken var vist at Italien skulle blive mindre korrupt ved at være I klub med os andre, men det gik omvendt. De fik eksporteret den vare til os andre...\n#49 Peter Christensen 24. juni 2014 - 05:33\nNok en gang konsulentfis\nAt der nu skal laves en 3.de konsulentrapport forekommer lidt spild af tid. Jeg havde næsten skrevet at konsulentrapporter mest skal legitimere whatever ledelsen nu ønsker. Sådan gik det med den Atkinske udgydelse - som på ingen måde var ønsket af DSB. Pudsigt nok indeholder den Atkinske udgydelse følgende på side 3 "(the Review) is based upon the documentation and information provided by the parties concerned in the Review and can be relied upon to the extend that the information thus provided can be relied upon". Det er vidst konsulentsprog for "vi aner ikke intet om emnet og DSB kan snyde os om de vil".\nDog skal gårdagens udmeldingen ses i en større sammenhæng med forhandlingerne omkring DSBs trafikkontrakt. Vi har læst andetsteds på Ingeniørens hjemmeside at DSB ønsker at parkere bygninger og lign. i en art skraldespandsselskab. Måske så vidt at bygninger, gæld og IC4 ryger den vej. Så fremsår DSB "gældfri" og slipper for en masse renter i regnskabet. Meeen nu er DSB jo statslig og mig bekendt har staten kun en skaldespand - finansiel stabilitet. Ja-ja, FS var sat i verden for at slagte nødlidende banker, men dele af DSB kunne ryge denne vej.\nMed al respekt for chefen for DSB vedligehold; han kommer ikke med en udmelding om evt. at stoppe IC4-legen medmindre han har rygdækning højere oppe.\n#50 Mads Mikkel Tørsleff 24. juni 2014 - 08:43\nJo, det har du da ret i, men når nu Bombardier selv har gået ud og sagt, at der ikke var grundlag for at opretholde en afdeling i Danmark, fordi hjemmemarkedet er forsvundet (og det er først og fremmest DSB) og fordi man følte sig forbigået ved de udbud, som man har deltaget i, så er det ikke mig, der har fundet på den vinkel.\nOg det er lidt langt ude at komme med 1930'erne og Torkild Livrem i den forbindelse :-)\n#51 Lars F. Jensen 24. juni 2014 - 09:29\nmen når nu Bombardier selv har gået ud og sagt....\nDer er ikke, kan ikke være og skal slet ikke være noget hjemmemarked for moderne tog. Det er helt udenfor den virkelige verden, at genindføre 30'ernes protektionisme.\nDengang skadede det alle lande og især små lande, der nødvendigvis må importere mange varer de ikke selv kan producere, men kan have meget svært ved selv at sælge over toldgrænser og nationale indkøbsregler ind i store lande.\nDet er en integreret del af at skabe et marked, hvor vi frit kan sælge vore varer og ydelser uden unødige omkostninger og unfair indkøbsregler , at andre også kan sælge frit på vort marked.\nDet er noget bla Danmark har fundet på og siden 2 verdenskrig meget helhjertet har støttet i Norden, i EFTA, i EF. Den store succes var indførelsen af den indre marked i EF/EU, der har gjort det muligt at bekæmpe bla tekniske handelshindringer ikke mindst ved offentlige indkøb.\nDet er en 1000 fold større gevinst for danskerne end et par arbejdpladser i en i øvrigt indlysende ikke rentabel virksomhed.\nOg så kan jeg af egen erfaring sige, at taber man som firma et udbud, så føler man mange negative ting - det kan da umuligt værevort tilbud der ikke er godt nok - vel?\nEt firma skal være bedst og biligst - det er hele ideen i et marked.\n#52 Claus Berthelsen 24. juni 2014 - 17:23\nDer er ikke, kan ikke være og skal slet ikke være noget hjemmemarked for moderne tog.\nKøbet af IC4 fa AB virker som et dårligt eksempel på det åbne marked, hvor nogen snyder på vægten, og dermed vinder udbuddet.\nDet er godt med åbne markeder, men indtil det er opnået, virker det som dårlig planlægning, at have smadret den eneste hjemmelige producent i mellemtiden.\nEr det virkelig billigere at betale to italienere fremfor tre danskere at bygge et tog? Hvordan vil man værdisætte den tabte ekspertise?\n#53 Lars F. Jensen 24. juni 2014 - 18:23\nDet er godt med åbne markeder, men indtil det er opnået,....\nDer er ikke og skal ikke være 'forbruger beskyttelse' i B2B handler. Her skal man have eller skaffe sig den nødvendige tekniske, økonomiske og juridiske viden og kunnen, til af vurdere og indgår kontrakt. Den vigtigste fejl her er vel at DSB ikke forstår, at man skal forfølge manglende eller fejlagtige leverancer med om nødvendigt 'dødelige' våben. DSB har ikke forstået, at enhver kontrakt skal kunne termineres, og at nogle kontrakter faktisk skal termineres for misligehold. Det er så vidunderligt pædagogisk overfor leverandørerne, når det sker.\nDet indre marked er da for længe siden etableret, og har være en knusende succes. Der er altid brådne kar og de skal naturligvis bekæmpes med alle legale midler.\nEt lille land på 5.5 mill indbyggere kan ikke understøtte en egen togindustri. Vi må nødvendigvis have fokus på job - også produktionsjob - der kan klare sig i den internationale konkurrence. Det er meningen at ikke rentable job skal nedlægges og de (tidligere) ansatte virke som et øget arbejdsudbud, der kan dæmpe lønnen i eksportindustrien og sikre arbejdskraft til at nye rentable arbejdspladser kan oprettes.\n#54 Magnus Grundwall 24. juni 2014 - 20:24\nJeg tror i blander tingene lidt sammen. Bombardier i Randers omstillede virksomheden fra produktion af nye tog til moderniseringer og store revisioner, dengang AB vandt IC4. Markedet for store revisioner og moderniseringer findes ikke i Danmark. Ikke fordi andre laver det, eller DSBs aldrende tog ikke trænger, men fordi DSB ikke gennemfører de anbefalede moderniseringer og opgraderinger, som fabrikanterne normalt anbefaler med 10-15 års mellemrum. DSB har ganske enkelt valgt at lade være med at følge gængse anbefalinger, og materiellet kører jo egentlig også ret godt alligevel.\nKrav om Lokal medproduktion finder man i mange EU lande. Tog til Frankrig bygges i Frankrig, tog til Italien bygges i Italien, tog til Tyskland bygges i Tyskland og tog til Polen bygges i Polen. Bombardier har således fabrikker i mange forskellige lande, og det er ikke på grund af omkostninger ved arbejdsløn og deslige, men ganske enkelt for at få ordrerne i de enkelte lande. Det er kun i Skandinavien, at man overholder intentionerne i EU til punkt og prikke uden skelen til nationale interesser.\nSå da Bombardier har masser af fabrikker, og DSB ikke udbyder opgaver mens politikerne er ligeglade med dansk produktion, ja så er der ikke grundlag for at beholde fabrikken i Randers. Den ville ellers efter sigende være utrolig velegnet til produktion af dobbeltdækkervogne...men også her foretrækker man jo at købe nogle ældre brugte vogne til en høj pris i stedet for at bygge dem selv.\n#55 Tonni Pedersen 24. juni 2014 - 22:47\nNu var togfabrikken i Randers død længe før IC4 kom i udbud, så det kan ikke betale sig at prøve at komme mere vand på den mølle. Et eventuelt tog fra Bombardier ville ikke være blevet bygget der. Det kunne måske stadig have givet en del arbejdspladser i indkøringsperiode, med at rette de fejl der efter al sandsynlighed ville være i indkøringsperiode, som f. eks på IC3. Men at blive ved med at tale om en dansk tog fabrik er komplet tåbelige, det vil ikke have sin gang på jord.\n#56 Thomas Frovin Jensen 29. juni 2014 - 15:24\nEr det ikke snart på tide, at at denne sag bringes op for EU-kommissionen, som et eksempel på utilstrækkelige udbudsregler, med krav om ændring af reglerne, så det ikke kan ske igen....?\n#57 Lars F. Jensen 29. juni 2014 - 16:15\nI denne sag var det vel mere tåbelig dansk brug af reglerne.\nMan var så ivrig efter at købe tog hurtigst muligt. Man ønskede sådan at få nye tog. Men man skal bare aldrig gå på indkøb, når man er sulten. (jvnf. den øjeblikkelige sag om aftenarbejde på metroen)\nMan forstod ikke eller ville ikke forstå, at man ikke skal stille et vigtigt spørgsmål uden at kende svaret\nMan forstod ikke eller ville ikke forstå, at skræddersyet og håndværk ikke kan måle sig med et standard og industri. Danmark er alt for lille til andet end maksimalt lidt tilpasning af en eksisterende standard.\nMan forstod ikke eller ville ikke forstå, at det ikke er nok at et firma i en kontrakt siger de kan og vil levere et produkt, man skal også selv være overbevist om fabrikkens tekniske evner.\nMan forstod ikke eller ville ikke forstå, at der er en Mega-trend mod eldrift indenfor persontog, der langt overskygger kortsigtede 1990´er finansbetragtninger.\nMan forstod ikke at tage sig den nødvendig tid til at lade udbuddet gå om, da de indlysende mere sikre og uden tvivl kvalitetsmæssige bedre tilbud blev trukket tilbage.\nMen først og fremmest forstod man ikke, at det er meningen at terminerings-paragraffer i enhver kontrakt skal kunne bruges - være 100% operationelle i praksis - og somme tider faktisk skal bruges.\nDer er sikkert konkrete forhold i de gældende udbudsregler, som kunne ønskes anderledes. Men udbudregler, der kraftigt begrænser nationalisme og statslige indgreb i en fair udbudsproces, der skal skaffe det bedste produkt til billigste pris, er et stærkt dansk ønske, der har bred dækning i folketinget.\nDet er EU der udgiver reglerne, fordi de er fælles for det indre marked, men fælles regler har en helhjertet dansk støtte.\n#58 Bjarke Mønnike 29. juni 2014 - 21:54\nLav en turistattraktion.......\n.......med en plads hvor alle IC4 togene er samlet hvor turister kan se alle togene samlet på et sted. med en tekst der fortæller om Italienernes måde at udnytte EU på.\nUnderbyd alle konkurrenter, da licitationer skal i Europæisk udbud , og lav så et produkt der ligner det ønskede. Om det virker eller ej er ikke italienernes problem da de med "små" bogstaver eller imødekommende undskyldninger trækker alle sager i langdrag\n#59 Anders Jakobsen 30. juni 2014 - 19:16\nFørste skridt i udrensningen af IC4 hos DSB\nSe hvad der ikke kan ses her:


« Vejen endte her…\nSneak peak af hemmelighed #1… »\n1. april 2012 | Forfatter: unikarina\nJeg E L S K E R hemmeligheder.\nAltså den slags hemmeligheder hvor man vil overraske et menneske, som man holder af. Eller én fremmed, som man har lyst til at glæde. Ofte er mine hemmeligheder gaver, som jeg selv har lavet. Jeg nyder processen, hvor jeg finder på, hvad det skal være. At finde ud af hvad vil glæde modtageren. Jeg nyder processen med at skabe gaven. Jeg nyder at pakke det hele fint ind. Indpakningen er også en del af glæden ved hemmeligeheden og at give. Jeg nyder at give gaver – og håber med hjertet, at jeg har ramt plet.\nDer er én ulempe ved hemmeligheder. Ofte går der jo noget tid, før man kan røbe den. Jeg elsker jo også at dele – men nogle gange så kan man ikke røbe hemmelighederne lige nu og her. Det er faktisk også en del af processen – selvom man er næsten ved at revne af spænding.\nJeg har lavet en hemmelighed, som jeg lægger i æsken til Bløde Godter.\nGemt i Hemmeligheder\n4 kommentarer til “Hemmeligheder…”\nSneak peak af hemmelighed #1…:\n1. april 2012 kl. 11:12\n[…] « Hemmeligheder… […]\n5. april 2012 kl. 12:57\n[…] Hemmeligheder… Grønne nuancer… […]\nSneak peak af hemmlighed #2…:\n5. april 2012 kl. 13:57\n[…] har lavet endnu en hemmelighed. Den er puttet i æsken med de bløde godter. I får lov at se en lille sneak peak af […]\nSnart afsløring af hemmligheder…:\n24. august 2012 kl. 10:10\n[…] gik lystigt i gang med små bløde godter – jeg havde en liste over både strikkede og syede ting, som jeg gerne ville sende i […]


Tegn på mavesår. Behandling af mavesår\nBehandling af mavesår Schaffalitzky de Muckadell, professor dr. Mavesår skyldes ofte en infektion med bakterien helicobacter pylori. Disse stoffer hæmmer forsvaret af slimhinden i mavesækken. Siden mavesår er en infektion, skal det ligesom mange andre infektioner behandles med antibiotika. Det vigtigste, man selv kan gøre for at undgå mavesår udvikle et mavesår, er at være tilbageholdende med at indtage NSAID-præparater og salicylater, med tegn det er strengt nødvendigt. Men hvis din mavesæk bliver svækket, kan mavesyren ætse slimhinden og fremkalde et sår. Myter og fakta om afgiftning af kroppen. jun Mavesår kan blive kompliceret med blødning eller der kan gå hul på det. Hvis såret bløder, kan man have symptomer på blodmangel med. Hvis man har symptomer, skal man gå til lægen og sørge for, at blive undersøgt ordentligt med en mavekikkert (gastroskop) for at finde ud af om der er mavesår . Hvis mavesåret sidder i tolvfingertarmen, er det unødvendigt at kontrollere helingen. Kun hvis der atter kommer symptomer, vil man foretage en ny pusteprøve. feb Mavesår symptomer: Et mavesår er et åbent sår enten i slimhinden i mavesækken eller i tolvfingertarmen, der kan resulterer i store smerter og.\nTEGN PÅ MAVESÅR - ud at spise i københavn. Mavesår symptomer\nTegn på mavesår, fjernelse af livmoder gennem skeden Find mere information her\nSådan kontrollere symptomerne på mavesår derhjemme? Såret er et sår, der dannes på huden eller slimhinder i kroppen. Sår, der forekommer i maven eller små indvendige dele er kendt som mavesår. En mavesår findes i maven er også kendt som mavesår. Hvad er mavesår? Mavesår er sår i mavesækkens eller tolvfingertarmens slimhinde. Mavesårsbakterien, helicobacter pylori,er en bakterie, som er skyld i omtrent halvdelen af sår i tolvfingertarm og mavesæk, og en tiltagende del skyldes gigtmedicin (NSAID) og acetylsalicylsyre. Mavesår er en lidelse som rammer op imod 10% af den danske befolkning hvert år. Lidelsen kan medføre store gener og ikke mindst smerter og derfor er det afgørende, at man får søger læge. Vi giver jer her den fulde liste over de mest udbredte symptomer og tegn på mavesår. Test dig selv her! strikke og hækle tøserne Håndkøbslægemidler til behandling af mavesår kan købes her:. DKK 99,95 Køb Du kan læse mere om behandling af mavesår sidst i denne artikel. En pålidelig mavesårstest kan købes her:.\nfeb Mavesår symptomer: Et mavesår er et åbent sår enten i slimhinden i mavesækken eller i tolvfingertarmen, der kan resulterer i store smerter og. Der findes effektiv mavesårs medicin. Du skal ringe til lægen med det samme ved tegn på blødende mavesår eller ved tegn på at der gået hul på mavesåret. Hvad der præcis er årsagen til generne kan kun klarlægges ved en kikkertundersøgelse af maven. Hvis kikkertundersøgelsen ikke viser tegn på et mavesår eller. Der findes effektiv mavesårs medicin. Du skal ringe til lægen med det samme ved tegn på blødende mavesår eller ved tegn på at der gået hul på mavesåret. Hvad der præcis er årsagen til generne kan kun klarlægges ved en kikkertundersøgelse af maven. Hvis kikkertundersøgelsen ikke viser tegn på et mavesår eller. Mavesår er en lidelse som rammer op imod 10% af den danske befolkning Vi giver jer her den fulde liste over de mest udbredte symptomer og tegn på mavesår.\nTEGN PÅ MAVESÅR - homoseksuel penisforstørrelse. Mavesår symptomer\nMavesår er et sår i slimhinden i mavesækken ventriklen eller i øvre del af tolvfingertarmen duodenum. Se tegning af mavesår. Mavesår opfattes i dag især som en infektionssygdom, der i de fleste tilfælde skyldes bakterien Helicobacter pylori Hp - mavesårsbakterien. Vores forbedrede levestandard gør, at færre og færre bliver inficeret med Helicobacter pylori, der forårsager mavesår, hvilket betyder færre tilfælde af mavesår. Mavesår er i dag næsten lige så almindelig blandt kvinder som mænd. Sår på tolvfingertarmen er hyppigst i års alderen, mens sår i mavesækken er hyppigst i års alderen.\nSure opstød, halsbrand og mavesår tegn på mavesår Symptomer og tegn på blødende mavesår kan være følgende: Hvis man får kvalme og kaster blod op (kan ligne kaffegrums) Hvis man får blodig afføring, eller afføringen er sort/tjærefarvet, uden at man har spist jerntabletter. Ved tegn på blødning fra mave-tarm-kanalen skal man altid søge læge. Hvis man har mistanke om, at tilstanden skyldes et stort forbrug af alkohol, tobak og kaffe, skal man ophøre med dette, i hvert fald til man er blevet ordenligt undersøgt.\nSymptomer på mavesår. Mavesår kan inddeles i: Ukomplicerede mavesår; Komplicerede mavesår. Det ukomplicerede mavesår er langt det hyppigste. Det kan. Medicin mod for meget mavesyre og mavesår. Har du svinge fra dag til dag. Der kan dog også påvises mavesår hos personer, som er helt uden symptomer. 2. jul Mavesår er et sår i mavesækken (ulcus ventriculi) eller i Selv om du har symptomer, som virker typiske for mavesår, kan lægen ikke stille.\nMavesår (Sår i mavesæk eller tolvfingertarm) akademisk rejsebureau aps\nHvis man har symptomer, skal man gå til lægen og sørge for, at blive undersøgt ordentligt med en mavekikkert (gastroskop) for at finde ud af om der er mavesår . Hvis mavesåret sidder i tolvfingertarmen, er det unødvendigt at kontrollere helingen. Kun hvis der atter kommer symptomer, vil man foretage en ny pusteprøve. 2. jul Mavesår er et sår i mavesækken (ulcus ventriculi) eller i Selv om du har symptomer, som virker typiske for mavesår, kan lægen ikke stille. Sådan kontrollere symptomerne på mavesår derhjemme? Såret er et sår, der dannes på huden eller slimhinder i kroppen. Sår, der forekommer i maven eller små indvendige dele er kendt som mavesår.\nTegn på mavesår, opskrift fyldte chokolader Find mere information her\nSure opstød og halsbrand ingen ejakulationsbehandling meget almindeligt. Mavesår, tilbageløb af mavesyre til spiserøret og en irriteret mave er årsag til halsbrand og sure opstød. Kun en kikkertundersøgelse kan afgøre, hvad den præcise årsag er. Du skal ringe til lægen med det samme, hvis du får tegn mavesmerter, hvis du får opkastninger der ligner kaffegrums eller hvis din afføring mavesår sort og glinsende. grindehval færøerne Opdateret af Ove B. Schaffalitzky de Muckadell, professor dr. Mavesår er sår i mavesækkens tegn tolvfingertarmens slimhinde. Mavesårsbakterien, helicobacter pylori ,er en bakterie, som er skyld i omtrent mavesår af sår i tolvfingertarm og mavesæk, og en tiltagende del skyldes gigtmedicin NSAID og acetylsalicylsyre.\nMavesår er et sår i mavesækkens eller tolvfingertarmens slimhinde og skyldes oftest infektion med en bakterie. Det mest almindelige symptom er smerter opadtil i maven. Mavesår kan blive kompliceret med blødning eller der kan gå hul på det. Tegn og symptomer på en perforeret mavesår Perforering af et mavesår forårsager alvorlige smerter. Photo Credit BananaStock / BananaStock / Getty Images Mavesår er erosioner af væv foring den øvre fordøjelseskanal, især maven og første del af tyndtarmen. De er ofte forårsaget af en bakteriel. Hvis kvalme eller opkast også er tilstede, så er det endnu klarere tegn på et muligt mavesår. Tøv ikke – henvend dig til din læge nu! Tøv ikke – henvend dig til din læge nu! Opkast af blod: Dette er et ufejlbarligt tegn på at dit mavesår et gået igennem din mavesæk eller væggen på din tyndtarm. Mavesår hos heste er en betegnelse for sår, irritation og blødninger i mavesækkens slimhinde. Et tegn på mavesår kan faresyge.nl være gentagne tilfælde af kolik. Se mere her. Se film længere nede på siden, den fortæller om de tegn, din hest kan vise, når/hvis den har mavesår. Hvorfor får man mavesår?\nMavesår - medicinsk behandling Anbefalede produkter\nTidligere: « « Hjorter\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Tegn på mavesår faresyge.nl


Øg værdien af dit hus med en splinterny terrasse | Enduro\nI disse tider kan det være svært at komme af med sit hus, hvis man har planer om at flytte. Selvom tingene efterhånden ser bedre ud for de husejere, som ønsker at sælge, er det unægteligt stadig købers marked, når det kommer til ejendomme. Der er dog ting, du som husejer kan gøre for at øge sandsynligheden for, at du finder en interesseret køber, som vil overtage dit hus.\nHusmarkedet er på mange måder overmæt – udbuddet er altså stort i forhold til efterspørgslen med undtagelser af ejendomme i og omkring de store byer som Aarhus og København. Måden hvorpå du får solgt dit hus er altså, at du enten flytter det til de store byer, eller at du skiller dig ud fra den store mængde af andre huse, og gør dit til noget helt specielt. Da de fleste ikke har råd til at flytte deres hus til hovedstaden, står de altså tilbage med muligheden for at individualisere sin ejendom.\nHer har du mange forskellige veje, du kan vælge i mellem. Skal facaden renoveres, ville dit hus have godt af et nyt tag eller hvad med en garage?\nEn ting du kan gøre, for at lokke potentielle købere til, er, at præsentere dem for din skønne have og den dertilhørende terrasse. Det er en velkendt strategi at tale til de interesseredes følelser ved at male billeder af alle de sommerfester og grillaftener med hygge på terrassen, som de kan se frem til, hvis de køber dit hus. For at kunne bruge denne taktik, er det dog nødvendigt, at din have er noget værd. Det nytter ikke noget, hvis kviste og grene flyder på en græsplæne, som ikke er blevet slået i flere uger. Dette vil tværtimod have en afskrækkende effekt.\nDu skal se din have som en investeringsmulighed – et sted hvor du har chancen for at gøre de små ting, som er forskellen mellem et salg og en fiasko. Det gælder dog om at komme ind i hovederne på danskerne og finde ud af, hvad de købelystne, kommende husejere gerne vil have.\nEn nyslået græsplæne er et nemt kort at spille, og her kan de fleste da også være med. Men hvad med at anlægge en splinterny terrasse af betonfliser? Det er nemmere og billigere, end det lyder. Du kan finde beton og betonfliser på nettet til fornuftige priser. Det behøves ikke være dyrt at anlægge en ny terrasse.\nHar du problemer med at få afhændet dit hus, er vores råd altså, at du investerer i en ny terrasse. Det er noget, de fleste kan gøre selv, og det er relativt billigt sammenlignet med et nyt tag eller solceller. Ved at købe dine betonfliser på nettet, sparer du rigtig mange penge, som i stedet kan bruges på andre dele af det hus du prøver på at sælge. Valget er dit, mulighederne er mange.