Kinesisk kulturpolitik | Kulturkamp\nAf Kasper Støvring 31. januar 2012 14:33 31\nDR2s Deadline bragte i fredags et interessant indslag om kinesisk kulturpolitik. Det handlede om, at den kinesiske regering har fjernet en lang række populære underholdningsprogrammer og erstattet dem med kommunistisk propaganda. Programmerne blev nemlig opfattet som en slags dekadent, vestlig importvare.\nAt programmerne så erstattes af en anden form for kitsch kan ikke ændre på det faktum, at Kina i stadig stigende omfang følger en kurs, der er helt anderledes end Vestens. Det vidner om selvbevidstheden hos denne formidable modstander – kulturelt såvel som økonomisk:\n»Mine beregninger viser, at Kina allerede i 2010 blev verdens største økonomi, når der måles på købekraftskorrigeret BNP. Udviklingen går langt hurtigere, end de fleste forestiller sig, og USAs position som økonomisk dominerende magt er på hastig retur,«\nsom den indiske økonom Arvind Subramanian udtalte til Berlingske Business. Kort sagt: Vesten undervurderer gang på gang Kina, der altså allerede har overhalet USA som verdens største økonomi, når der korrigeres for købekraft – ifølge den indiske økonom. Og den økonomiske vilje til magt følges netop af en kulturel. Det er indlysende, eftersom Kinas ekspansion jo netop er vundet ved at man følger sin egen distinkte kurs.\nGlem alt om islam, fristes man til at sige. Vesten vil aldrig blive islamiseret. Den ophidsede mobilisering i den arabiske verden udgør ikke en nævneværdig trussel – om end man ikke kan sige det samme om et atombevæbnet persisk Iran – Kina optræder langt mere intelligent. Dertil kommer, at kineserne afviser multikulturalismen (Kina er en enhedskultur) og optræder med stor kynisme i udenrigsforhold, f.eks. i Afrika og jo ikke mindst i Tibet.\nDen kinesiske ekspansion er en verdensforandrende begivenhed, som allerede har forårsaget en dyb indvirkning. Vesten vil endegyldigt miste sit hegemoni og mange andre civilisationer vil dukke op og genbekræfte deres oprindelige kultur. Det vil forandre verden, som vi har kendt den i flere hundrede år.\nMenneskehedens historie forløber ikke som en lige linje ifølge fremskridtsoptimismen, og den har næppe et fast endemål; den består tværtimod af mange civilisationers partikulære historier, der veksler med blomstring og forfald. Det vil kunne fremkalde en eksistentiel krise i Vesten, når denne sammenhæng for alvor går op for de fleste.\nDen nuværende finansielle krise er blot et symptom på det store tidevandsskift i historien, som Kinaeksperten Martin Jacques kalder det. Og indtil videre er det endda kun en økonomisk vækst og en kulturpolitisk oprustning, der er tale om. Når den militære kommer, vil verden for alvor blive rystet. Magtbalancen vil blive forandret. Læg dertil de kolde kendsgerninger: Kinas befolkning udgør en femtedel af verdens samlede befolkning, sammen med Indien endda 38 procent.\nVil det genopblomstrede Kina udgøre et problem, fordi det vil omforme det internationale system i sit eget billede? Vil Kina engagere sig i en ny form for kolonisering? Vil landet genbekræfte fortidens tributsystem? Hvordan vil i så fald Indien, Rusland og Japan reagere? Vil Kina søge at kontrollere verdens kapitalstrømme? Vil Kinas ekspansion medføre endnu alvorligere risici for miljøet?\nMange vil sikkert føle sig fremmedgjorte og afmægtige ved udsigten til omformningen af verden, der finder sted lige foran os, og som den kinesiske kulturpolitik er et varsel om. Vi har tidligere set den slags reaktioner, når en eksisterende hegemon oplever en nedgang, der følges af opkomsten af en ny. Det vil være en farefuld proces. Men ifølge Martin Jacques kan man have et berettiget håb om, at vi i Vesten kan samarbejde og handle, som vi har gjort i tre årtier nu. Måske vil Kinas herredømme rumme både farer og muligheder.\nAf C. Halvorsen\n- 31. januar 2012 15:44\n- 31. januar 2012 17:39\nSpis brød til. Hver gang jeg er zappet forbi det program, på Hunan TV, som Jeres lakaj i Beijing rapportede, Jeres lakaj af en “Asiens korrespondent”, med en overskrift noget i retning af “Kina forbyder demokratisk dating-program” – nå men altså, hver gang jeg zappede forbi det, tænkte jeg: “Forbyd lortet”. Ikke fordi jeg ikke er “borgerlig”, blot fordi jeg ikke er “ny-borgerlig”.\n- 31. januar 2012 21:24\nKINA SPRANG OVER DEMOKRATIET, kineserne har i tusind\når været dygtige købmænd,og en kuturarv der bygger\npå beskedenhed, disciplin,sparsommelighed og respekt\nfor de arvede værdier. Kineserne er dygtige til,at\nkopier billige vare, hvor brugsværdien er tilpasset\nfattige mennesker, når nu verden er blevet fattig, bliver der brug for Kina.\nAf Jan Aage Rasmussen\n- 31. januar 2012 22:18\nJeg tror, at du tager fejl, Kasper. Kinas økonomi vil bryde sammen i løbet af de næste ti år og det samme vil det kinesiske imperium. Sammenbruddet vil dels skyldes befolkningens krav om en retfærdig fordelingspolitik … altså en slags velfærd, noget, som det regerende kommunist ikke kan sidde overhørig, for ellers vil der komme sociale uroligheder og dels skyldes, at de etniske og religiøse minoriteter i det hankinesiske imperium i stadig højere grad vil gribe til voldelige opstande. “Riget i Midten” vil, som så mange andre imperier, gå under\n- 1. februar 2012 2:14\nDet står alvorligere til end opkomsten af en ny og selvbevidst supermagt indikerer! Kina er, hvad alle vestlige politikere bekvemt ignorerer, et fascistisk diktatur, og den slags har en bekymrende tilbøjelighed til at gribe til vold når man ikke kan få sin vilje. Der er eksempler på at fascistiske diktaturer er gået til grunde i fred og ro, men langt flere som viser at enten befolkningen eller landets naboer – eler begge – kommer til at betale en meget høj pris. Kineserne er givetvis mere velovervejede end prototypen på diktaturer, men til gengæld er Kina en stat på steroider og et stort potentiale for intern uro, som sandsynligvis kanaliseres ud i alvorlige interne uroligheder eller intimidering og militære overfald på nabolandene.\n- 1. februar 2012 9:33\nKina er ikke så stor en trussel, som du gør det til.\n– Kinas militærudgifter som andel af BNP har i 20 år ligget omkring 1%.\n– Kina stod i stampe i 1980’erne, hvilket deres militærteknologi stadig lider under.\n– Hæren har 1 mio. mand og er langt hen ad vejen et aktiveringsprojekt.\n– Eksperter anslår at Kina først vil kunne udfordre USA i 2075\n– Kinas kultur har ingen bred appeal\n– Det kinesiske sprog er meget vanskeligt at lære\n– Kinas egen kultur bliver i høj grad påvirket udefra, uanset hvor meget regimet modarbejder det\n– Regimets legitimitet er idag en blanding af nationalisme og især økonomisk performance.\n– Det betyder at regimet SKAL levere velstandsfremgang, ellers giver det problemer. Det betyder så igen, at landet bliver nødt til at holde sig på god fod med omverdenen, hvis køb af kinesiske varer og investeringer i Kina, er en vigtig vækstdriver.\n– Det betyder også en omfattende modernisering i Kina med urbanisering, øget uddannelsesniveau etc. som i alle andre lande end de olie-producerende lande i Mellemøsten har været vigtige for politiske liberaliseringer.\nOver tid vil vi se Kina bevæge sig mod enten fortsat fremgang og mere politisk frihed eller fortsat diktatur og økonomisk stagnation.\nVerden er ikke altid så farlig som den ser ud i Kasper Støvrings optik!\n- 1. februar 2012 9:42\nDet vi frygter er det ikke, at kineserne vil gøre det samme som det vi har gjort?\nAf Christoffer Hansen\n- 1. februar 2012 12:41\n@Mikael Bomholt Nielsen: du har fuldstændigt ret. Støvring kunne også lave en hurtig littratursøgning, der vil vise, at de fleste, som forsker i Kinas udenrigspolitik ikke anser det for sandsynligt, at de vil søge (kulturelt) verdensherredømme. Kina interesser sig først og fremmest for sin egen region\n- 1. februar 2012 12:46\n@ Jan Aage Rasmussen, jeg tror du har helt ret i at der vil komme problemer i Kina, men efter min bedst analyserede viden vil det ligge mere i den økonomiske end i den folkelige revolutions-ende. Grunden er at dette er det sidste år med den siddende regering i kina, hvem der overtager er ikke sikkert, men en ting er sikkert og det er at regeringen har lovet en folkepension, om de får den med det samme i den nye regeringsperiode er ikke sikkert, men her på det seneste (20 år) har de kinesiske regeringer ført en form for kontrakt politik hvor de har anført nogle mål, lidt i stil med den sovietiske regering engang gjorde, som skal overholdes(!!). Så udover en lovet folkepension (http://www.chinadaily.com.cn/business/2011-01/03/content_11787946.htm) er et andet kritisk mål at vedholde en GDP growth på 10% ellers kommer der et helt usandsynligt pres på den kinesiske økonomi, der er i forvejen en gældskrise i Kina (ja det troede man ikke) og det ser rigtig skidt ud, provincerne skylder næsten 11 trilliarder yuan (http://business.blogs.cnn.com/2012/01/05/chinese-provincial-debt-reaching-crisis-point/) det er selvfølgelig ikke værrere end at den kinesiske regering har en masse penge sparet op så at sige, 3 trilliarder dollars (19 trilliarder yuan), men det er et varslings signal om at de kinesiske finansielle institutioner er tvunget til at udføre “policy loans” som skal gøre det muligt for de kinesiske provinser at holde de 10% som er et must.. Oven i det her… ligesom vi har haft en boligboble herovre har de også en boligboble derover og som alle boligbobler vil den også sprænge, spørgsmålet er bare hvornår. Pension til millioner af kinesere, finansielle institutioner der skal understøttes af regerings egen opsparing og en boligkrise, der er pt. et kæmpe økonomisk pres på den kinesiske regering. Hvis det pres på nogen måde folder sig ud i et større omfang en kina egne grænser kan vi lige pludselig se en ny global finanskrise i øjnene. Den kinesiske regering har dog vist sig voksen med opgaven før og man kan bare håbe at de får styr på krisen der kommer når boligboblen sprænger.\n- 1. februar 2012 14:48\nJan Aage Rasmussen og Mikael Bomholt:\nJeg er helt enig i, at Kina ligesom andre imperier med tiden vil bryde sammen. Jeg er bare ikke enig i, at det vil ske så hurtigt, som I tror, og jeg er slet ikke enig i, at Vesten kan fastholde førertrøjen. Medmindre der sker uventede ting. Men historien er som sådan jo også en åben og relativt uforudsigelig proces. Det er, hvad jeg prøver at skrive i mine indlæg. Vi tror for meget på vestlig universalisme og forstår ikke så godt, at der er andre måde at gøre tingene på, der kan være lige så gode og livsduelige, ja, måske endda bedre. Det er rigtigt, at Kina ikke har tradition for imperialisme i stor stil – som i Vesten – dog havde de tributsystemet, og man kan også tolke deres fremfærd i Afrika kolonialistisk/imperialistisk. Men kineserne er rationelle: de lever højt på, at Vesten er nogenlunde driftsikker. Men alt dette kan ændre sig, ligesom den militære udvikling kan ændre sig. Under alle omstændigheder: verden ER ved at blive omformet, og at Kina holder sig for sig selv kunne jo være en styrke. Magten opretholdes med kulturel selvbevidsthed, tro på egen suverænitet og politisk en monokulturel stabilitet.\n- 1. februar 2012 15:04\n@ Støvring: Kinas fremfærd i Afrika er netop anderledes en Vestens ditto for nogle hundreder år siden. Kina opkøber i høj grad fossile brændstoffer ja, men uden at tvangsindføre kinesisk kultur eller betingelser som “good governance” og menneskerettigheder – det er en aggressiv handelspolitik ja, men ikke en imperialistisk. Dér ligger forskellen. Denne bemærkning uden i øvrigt at forsvare kinesisk udenrigspolitik, men blot at præcisere den.\n- 1. februar 2012 18:01\nDe kinesiske ledere forsøger at sælge deres uomtvistelige økonomiske mirakel som en en 3. eller 4. vej, hvor massiv økonomisk vækst styres centralt for at sikre velfærdsydelser til den fattigste del af befolkningen.\nDet er lykkedes at skaffe beskæftigelse til millioner i de nye industrier – udmærket.\nMen hvordan ser det ud, hvis væksten ikke kan opretholdes og millioner sendes ud i arbejdsløshed? Hvorlangt rækker velfærdsydelserne, når den aldrende kinesiske befolkning for alvor skal pensioneres?\nHvad er de faktuelle omkostninger for befolkningen i de forladte landområder, i industrien og for miljøet?\nTibetanerne er nu et mindretal i deres eget land! Vi hører forlydender om massiv fattigdom i landdistrikterne, horribelt arbejdsmiljø i industrierne og voldsomme miljøødelæggelser! Men uden fri presse kender vi ikke sandheden, og vi frygter for de faktuelle kendsgerninger. Og kinesernes generalieblad er ikke godt i forbindelse med fortielser: Fx fandt vi efterfølgende ud af, at kulturrevolutionen i 1960erne kostede millioner og atter millioner mennesker livet!\nDen kinesiske industrispionage/tyveri er uden sidestykke, man skyer simpelthen ingen midler! Vi har i Danmark, som i en række andre lande, erfaret, hvad det indebærer at komme på tværs af Kina politisk. Og senest forhindrer kinesiske ledere, at verdenssamfundet griber ind overfor Assad i Syrien, så denne kan fortsætte sit amokløb ud i myrderi og tortur!\nVi skal hverken over- eller undervurdere kineserne!\nMen det er værd at huske Churchills ord:\n“Still, if you will not fight for the right when you can easily win without bloodshed; if you will not fight when your victory will be sure and not too costly; you may come to the moment when you will have to fight with all the odds against you and only a precarious chance of survival. There may even be a worse case. You may have to fight when there is no hope of victory, because it is better to perish than to live as slaves”.\nAf H H. L. Ellemose\n- 1. februar 2012 19:30\nHar i dag på den tyske tv kanal phoeniks hørt den kinesiske regerings økonomiske rådgiver sige:\nDe vestlige demokratier kan ikke styre økonomien. De vil hele tiden føje befolkningerne og love dem mere end deres økonomier kan bære. Fagforeningerne har vi – altså kineserne – ikke til at stille krav der ødelægger landets økonomi.\nDet er tankevækkende, når man tænker på hvad man i 40 år har kæmpet for.\n- 1. februar 2012 19:43\nPå et område sejrer Kina over alle andre, nemlig deres enekultur. Der er ikke plads til alle islamske folkeslag, som af dem åbenbart ikke opfattes som en global berigelse – godt set. Deres totalitære produktions/ekspansionsapparat vil utvivlsomt lide nederlag i årene som kommer – vækstpotentialet vil på et eller andet givet tidspunkt blive mere og mere afhængig af vestlig købekraft og dermed bremset ned – men hvad så? De sparer ufattelige summer på ikke at integrere folkeslag, som ikke vil deres vej. De får ikke de problemer, som Europa og Danmark allerede er dybt sovset ind i. Vi kan lære af Kina idag, imorgen og alle årene fremover!\n- 1. februar 2012 21:06\nKina er stadig en økonomisk dværg og en militær mikrobe i forhold til USA. De er trekvart inddæmmet af amerikanske satellitstater, og deres eneste mulighed for territoriale udvidelser nemlig centralasien vil snart blive NATO’s nye legeplads.\nDerudover har vesten strategisk kontrol med hovedparten af de resurser Kinas økonomi bygger på.\nDer er styr på Kina.\n- 1. februar 2012 21:10\n@ulf Var ikke klar over de havde lukket de Hunan tv shows, jeg synes ellers de er gode 😀\n@Mikael Bomholt Nielsen jeg har laest, vist ogsaa her paa berlingske, sprog professorer og andre kyndige sige at kinesiske er det letteste sprog at laere.\n@stovring Tror at du lige som alle andre der ikke kender en dyt til kina, overvurderer betydningen af nogle smaa enkelte “kultur politiske tiltag” som i virkeligheden intet betyder i dagligdagens Kina.\n@De fjolser der tror Kina staar over for snarligt sammenbrud: Vaagn op.\nAf ernst nordskov\n- 1. februar 2012 21:52\nNapoleon sagde det for 200 år siden:\n“Lad Kina sove, for når hun vågner, så vil hun ryste verden”\n- 1. februar 2012 23:50\nKina er helt afhængigt af at skabe en mærkbart vækst for at der kan skaffes flere jobs til de stadigvæk flere menneskemængde der hele tiden emigrerer til byerne fra landet. – Gør de ikke det vil der ulme en social uro.\nJeg tror personligt ikke at Kinas vækst vil vare evigt. For på en eller anden tidspunktet vil Kina ikke længere være attraktivt som følge af lønforhøjelser, som unægtelig vil komme som følge af de stor vækster Kina har formået at skabe. – Indtil videre er fagforeninger forbudt i Kina og det må havde haft en effekt på at holde lønnen nede.\nDertil tror jeg at hvis Kina på et tidspunkt skal leve af viden, så bliver det umanerlig kompliceret hvis det er en autoritært styreform der er et myndighed – men her har Kina forsøgt at (mis)bruge konkfutsis morallærer, for den indholder elementer om at autoriteter skal respekteres – derved oplæres befolkningen i at underkaste sig kommunistpartiet.\n- 2. februar 2012 5:50\n@Stig, hov, det var ikke et generelt angreb paa Hunan TV, af underholdsnings TV-kanal at være, altsaa. Finder ligefrem nogle af dets studieværter yderst begavede, hvad jeg slet ikke var bevendt med, i Danmark, inden for genren. Det ses meget her i huset, lidt for meget, men lige det program, med, øh, demokratisk dating, som Berlingske fik det til, fik mit demokratiske sindelag til at vende sig. Jeg har det paa samme maade med Vestens implicitte krav paa fortsat Verdens Hegemoni, anført af det guddommelige USA, det faar mit demokratiske sindelag til at vende sig.\nHvad jeg skrev var snarere et generalangreb paa Berlingerens Kina-dækning. Hvem husker ikke Balladen om Bob Dylan, i det forgangne aar, i forbindelse med hans koncerter i Kina, eksempelvis. Ikke fordi Berlingerens haandtering, samorkestrering af rapporteringer fra Beijing, blogoplæg m.m. skilte sig ud fra de øvrige internationale mediers dækning – som heller ikke havde styr paa Bob Dylan. Og Kina.\nJeg maa tilstaa, jeg har ikke læst Martin Jacques’ bog, den ligger langt nede i bunken af væsentlige bøger om Kina, jeg har staaende. Jeg tror, ligesom du, at Kina er kommet for at blive – ligesom f.eks. Tyskland, uden sammenligning iøvrigt. Saa kan hjemmedanskerne slaa sig nok saa meget i tøjret, som de lyster.\nEn enlig bog, en enlig svale – jeg ved det, ressourcerne, enhver af slagsen, er faa og smaa, i Danmark, hvor de forstaaeligt nok, er bange for deres egne skygger.\n- 2. februar 2012 9:23\nDer kan ikke herske tvivl om, at Kinas økonomiske vækst vil komme til at få betydning for Vestens kultur.\nI dag er vi vidne til et moderne korstog, der handler om demokrati. Demokratiet har i Vesten indtaget religionens plads; dvs at det udgør et selvforklarende udgangspunkt for enhver diskussion om et samfunds indretning. Og denne demokratiimperialisme præger Vestens forhold til resten af verden. Imidlertid er denne imperialisme, hvor verden uden for Vesten udsættes for en massiv propaganda udtryk for en eurocentrisme: Vi mener at da Vesten er den mest udviklede del af verden, må alle i verden nødvendigvis stræbe efter at blive lige som os, herunder at indføre demokrati. Jævnfør udtrykket “demokratiforkæmpere” om oprørerne i Mellemøsten.\nMen med Kina hurtige vækst kan Kina med sin store store rigdom, men uden demokrati, hen ad vejen blive forbilledet for den tredise verden. Diskursen kan blive at rig bliver man, når man undgår demokratiets evindelige indre modsætninger og uenigheder.\nDette kan også få betydning for europæernes selvforståelse: “Se bare på Kina, der har man løftet milioner ud af fattigdom, fordi man ikke spilder tiden på uenigheder!” Der er ingen tvivl om, at fascistiske/kommunistiske bevægelser vil få nye argumenter.\n- 2. februar 2012 13:44\nDet forbavser mig at man igen og igen ser at en af grundene til Kinas vækst fuldstændig ignoreres: Landet har en historisk lav forsørgerbyrde med få gamle og få børn (pga et-barnspolitiken). Det giver et fantastisk grundlag for vækst da en meget stor del af befolkningen arbejder, men vil sætte en dæmper på væksten om ikke så mange år – antallet at gamle vil stige, og antallet af nye på arbejdsmarkedet vil falde.\nHvordan man håndterer dette er et stort spørgsmål – det bliver svært for Kina at holde de vækstrater ledelsen mener er nødvendige for social ro.\n- 2. februar 2012 14:37\nDejligt land, Kina. har selv boet der i 14 år og er kinesisk gift. Det gør mig på ingen måde til ‘Kina ekspert’, som Morten ovenstående der hurgtigt konkluderer hvad for en størrelse Kina er. Men – det gør da at jeg har nogle observationer jeg gerne vil dele:\n– Tror ikke at Kina de næste 10-15 år kommer til at mobilisere nogen hær andet en hvis der sker noget med Taiwan eller (kun måske) Nord Korea.\n– når det er sagt tror jeg ikke at vi i den vestlige verden skal undervurdere at mange almindelige kinesere ikke ville se den store forskel i at Kina gik ind i Kazahkstan (for oliens skyld) og så det den vestlige verden har gjort i Irak. Her er ikke spørgsmålet om jeg er enig eller uenig i det, kun hvad jeg opfatter mange unge, veluddannede kineseres holdning er til det.\n– jeg tror heller ikke at vi skal undervurdere at de mange unge kigger på vestens fortale for demokrati som lidt hyklerisk når vesten jo i mange år har støttet de diktaturer i mellemøsten/afrika som var vestlig sindede. igen ikke et spørgsmål om jeg synes det ene eller andet, bare en observation af hvad mange kinesere mener.\n– der står ikke en milliard kinesere og venter på at få demokrati, western-style; de venter ikke med spænding på at komme til at stemme nogle tosser ind i et parlament eller vælge den lokale borgmester. når min kone ser hvorledes jeg river mig i håret over at danmark er gået fra en semi inkompetent blå blok til en hel-inkompetent rød blok, så spørger hun sig selv, vel egentligt rimeligt pragmatisk, om det virkelig er værd at kæmpe med livet for stemmeret hvis resultatet er villy som UM og helle som SM.\n– Nej, jeg er ikke brainwashed, ubetinget kina fan, men det land og den kultur har, som alle andre, sine fordele og ulemper. og landet har som alle andre deres problemer og udfordringer. jeg synes dog at debatten i danmark er lidt skrækramt omkring kina og primært af negative tone.\n– man kunne fremlægge det somom at kinas etbarns politik i 1980 faktisk er den største positive beslutning for verdens miljøet/klimaet. tænk hvis der var 3 mia kinesere der alle skulle have biler etc.\n– man kan fremlægge mange ting som negative og eller positive alt efter hvilken fortolkning man giver det.\n– kina har ubetinget miljø/klima problemer som for en stor del er selvforskyldt, men det er jo ikke sådan at vesten var kede af at kina tog de forurendende fabrikker som så producerede legetøj til vores børn for halv pris.\njeg kan kun opfordre til at man kigger lidt mere nuanceret på kina, kulturen og menneskerne da der som alle andre steder er forskelligheder og modsætninger – fremfor at komme med ude i hampen statements om deres styreform som trods alt har bragt flere mennesker ud af fattigdom end nogen anden har på 25 år.\n- 2. februar 2012 14:40\nDu har et citat: “Se bare på Kina, der har man løftet milioner ud af fattigdom, fordi man ikke spilder tiden på uenigheder!”\nHvor har du hentet det citat, hvem har sagt dét, altsaa?\n- 2. februar 2012 15:43\nkanon indlæg – godt skrevet og helt enig i at vesten har ophøjet demokrati (vores form naturligvis) til målet, ikke midlet. de sidste par år må siges at have rejst en del tvivl om det synspunkt. ja – churchill har sagt nogle sjove og rammende forsvar for demokratiet og det er sikkert også blandt de bedste former, men man kunne vel også kigge lidt på steder som singapore (der i styreform nok er mere forbilled for kinas regering end feks berlusconis mange genvalg).\nironisk nok er grækenland – demokratiets vugge – for nuværende et meritokrati uden en demokratisk valgt statsminister. hvorfor? det er vidst den gængse opfattelse at han vil kunne få dem bedre/hurtigere af gylletanken end en populistisk folkevalgt kunne.\nAf Morten Kjell Larsen\n- 2. februar 2012 20:24\nEr der noget overaskkende endsige nyt i din blog??\nTror at den Kinesiske indflydelse topper snart. De indenrigs problemmer de staar overfor giver dem ikke overskud til at agere udenfor Kina. Asiatisk tankegang har heller ikke tradition for dette,, alligevel forsoeger Kina sig i Africa,, lad det ske foer jeg tror det.. Kina skal vi ikke vaere bange for,, men der er ikke grund til at tro at fordi man kan lave badetoefler til halvpris overtager man Verden.. Har riget i midten siden dets opblomstring biddraget med et teknologisk fremskridt?? Kina har en plads ikke for de er dygtige men fordi de er mange,, Det skal vi naturligvis respektere og tage med i vore overvejelser,, men dygtige,, well vi for at se. Egentligt morsomt at du nu bringer KINA ind efter dine mange indlaeg om Islam????\n- 2. februar 2012 20:52\n“Vil det genopblomstrede Kina udgøre et problem, fordi det vil omforme det internationale system i sit eget billede?”\nNaturligvis! Hvilken herskende magt – senest os selv – i den samlede kendte historie, har ikke forsøgt at omforme det internationale system i sit eget billede?\n- 2. februar 2012 21:04\nenig i at kina har mange indenrigs udfordringer og at dette er en af grundene til at de ikke forfølger international/udenrigspolitisk indflydelse i mål med deres økonomiske resultater. dette er tit undervurderet i en unuanceret debat og derfor bliver der tit malet et skræmmebilled.\nogså enig i at nyere asiatisk politik ikke har tradition for ville styre globalt – ved dog ikke om det er fordi de ikke har haft den fornødne muskel eller en genetisk/kulturel betinget ting. japan og kina har begge tidligere søgt indflydelse internationalt når magten var til det – forøvrigt fuldstænding ligesom europa og usa har gjort historisk.\njeg deler dog ikke den, synes jeg, lidt nedladende holdning om badetøflerne til halv pris og den deraf konkluderede fremtid. kineserne har opgraderet deres gymnasier og universiteter fantastisk meget over de sidste 10-15 år. ja – de mangler stadig det holistiske/udfordrende etc, men de regner bedre og det betyder også noget. check også hvilket land som er rykket mest op på listen over udtagne patenter. jeg tror vesten risikerer en arrogance-fejl ved at sammenligne det nye kina med de sidste hundrede års korrupte kejserdømme, korrupte nationalist styre eller selvdestruktive mao styre.\ndygtige – hvor dygtige er vi ? vi har unge som skal vækkes af kommunen for at komme i skole eller på arbejde. vi har en 37 timers arbejds uge, 6-7 ugers ferie og halvdelen af arbejdsstyrken på overførsels eller anden statssponsoreret indkomst. disse udvikler og opfinder heller ikke specielt meget.\nkina har/vil få mange tabere i det nuværende system, men de 6 millioner universitets uddannede som kommer ud hvert år – det er primært dem som vi skal vurdere os selv i forhold til, hvis vi vil bevare det nuværende gældfærdssamfund.\n- 3. februar 2012 9:00\nJeg er grundlæggende uenig med dig i din anfægtning af ‘vestlige’ værdiers universalisme og i din påstand om, at Kina ‘holder sig for sig selv’\nDet sidste først. Kina holder sig ikke for sig selv. De 3 årtiers reformpolitik har netop været præget af en stødt stigende åbenhed overfor omverdenen og en adaptering af udenlandske strukturer og institutioner.\nÅbenheden har indtil videre været primært økonomisk, men når man åbner for handel og investeringer, kommer der også kulturel og værdimæssig påvirkning. Som Deng Xiaopeng sagde: “Når man åbner vinduet kommer der myg ind”.\nSå ja det kan godt være at regimet forsøger at begrænse udefrakommende kulturel påvirkning. Men det er en kamp, de umuligt kan vinde.\nDu anfægter universalismen i det du kalder vestlige værdier. Jeg går ud fra du taler om individuelle frihedsrettigheder og demokrati?\nAt disse værdier skulle være specielt vestlige synes ikke tydeligt.\nHvis et liberalt demokrati skulle være i modstrid med kinesisk kultur er det yderst besynderligt, at Taiwan har foretaget en langstrakt men succesfuld demokratisk transition? At det samme er sket i Sydkorea og i alle andre velstående lande i verden (med undtagelse af de olie-producerende lande).\nDer er da også sket en enorm politisk forandring i Kina i takt med reformerne i de tre foreudgående årtier. Kort sagt er man gået fra et totalitært massemorderisk regime til et mere tilbagelænet autoritært regime. Fortidens kulturrevolution og ’store spring fremad’ harmonerer ikke godt med økonomisk fremgang, og er derfor lagt på historiens mødding.\nMen Kina nærmer sig en skillevej, hvor regimet snart kommer til at stå overfor et dillemma og uanset hvad de gør, vil deresmagt blive udfordret.\nEnten fortsætter de reformerne, hvilket indebærer at de afgiver afgørende magt og indflydelse og (frivilligt eller tvunget) introducerer mere liberale og demokratiske institutioner. Dette scenarie indebærer fortsat økonomisk fremgang og en gradvis og fredelig politisk transition.\nAlternativt modsætter regimet sig reformer, hvor de afgiver mere magt. Det vil føre til økonomisk stagnation, og da regimets legitimitet afhænger af evnen til at levere økonomisk fremgang, udfordres regimets magt. Husk på at 1989 opstanden primært skyldtes dårlig regeringsførelse og skyhøj inflation.\nDet var den lange bane. På den korte bane har Kina ikke en kinamands chance for at udfordre USA, og det hverken militært, økonomisk eller kulturelt.\n@Stig Tanggaard: Jeg begynder et kursus i kinesisk på mandag. Så finder jeg ud af, hvor svært det er! 🙂\n- 3. februar 2012 12:55\nDet britisk ugeblad The Economist har, i deres særudgave af 21.januar 2012, beskæftiget sig indgående med Statskapitalisme som økonomiske styreform i “The Rise of State Capitalism” Det oplyses bl.a. at statskapitalisme så tidligt som i 2020, vil repræsentere 50% af verdens BNP. Det er fascinerende læsning med et stærkt fokus på udviklingen i Kina, Rusland og Brazilien.\nKan anbefales for alle der behersker engelsk, der er interesseret i udviklingen i Kina.\nAf Jens Lyn\n- 3. februar 2012 13:25\nHar du set artiklen om dig i dagens avis?:\n- 3. februar 2012 14:17\nKan vi ikke være så heldige, at Kina følger Japans eksempel og forandres fra den største trussel mod vestlig velfærd, til et ret underordnet fjerntliggende land med mangeårig recession.\nMåske bliver kineserne forhindret i at udvide territoriet, knaphed på fødevarer kan sætte en bremse for befolkningstilvæksten og måske dermed deres økonomiske vækst.


Marie Frank: Livet inspirerer\nMarie Frank - landskendt tilbage i 1999, hvor hun storhittede med albummet Ancient Pleasures - flyttede i 2010 til midtjyske Langå. En beslutning familien aldrig har fortrudt.\n- I forhold til nogle af de andre byer, der ligger smukt her langs Gudenåen, tænker jeg, at der er lidt mere hillbill over Langå. Husene koster ikke helt det samme, og vi er måske ikke så homogen en flok. Jeg kan rigtigt godt lide mangfoldigheden, siger hun uden anstrøg af tvivl.\nMarie Frank flyttede fra Aarhus til Langå i 2010 og har ikke fortrudt en eneste dag.\n- Selvfølgelig skulle vi lige vænne os til pulsen og menneskene, der lever her. Men sådan er det vel altid, når man river teltpælene op, og placerer dem et andet sted? Så skal der lige tilpasses lidt kanter og bundfældes lidt indtryk, siger Marie Frank og mindes sin overraskelse over egen rolle som mor i børnehaven.\n- I Aarhus følte jeg mig klart i kategorien »afslappet mor« og gik ikke så gevaldigt meget op i institutionernes sukkerpolitik. Og pludselig så man så mig, efter at være flyttet til Langå, være den mor, der insisterede på, at min søn ikke skulle udsættes for de sukkermængder, der blev serveret, og at der måtte indføres en sukkerpolitik.\n- Det havde jeg ikke lige set kommer, siger Marie Frank, og fremhæver situationen som den største forskel i kulturer.\nStorhittede med debutalbum\nMarie Frank storhittede med sangen Symptom of my time tilbage i 1999 og modtog året efter hele fire Grammyer for sit debutalbum Ancient Pleasures.\n- Jeg var heldig at udgive nogle sange på et tidspunkt, hvor der ikke var andre, der lavede noget lignende i Danmark. Ude i verdenen var der jo masser af piger med guitarer, men herhjemme, var jeg en af de første. Jeg var simpelthen heldig og ramme en lyd, der lige fængede der i 1999, siger Marie Frank, der med ét var verdensberømt i Danmark og faktisk også i store dele af verden med flere ørehængere, eksempelvis Under the water. Ørehængere der stadig huskes den dag i dag, og som mange af os, der var med i 90’erne, kan synge med på for fuld hals.\nRejser og gadesang\nNu sidder hun så der i sit køkken. Er blevet knap 20 år ældre. Har fået mand og børn og bor i det skønneste hus med den skønneste beliggenhed og udsigt over søen i stationsbyen Langå små 30 minutter i tog fra Aarhus.\nHende der efter endt studentereksamen forlod hjembyen og slægtsgården i Løvskal på den gamle landevej mellem Viborg og Randers og blaffede sig rundt i Europa på må og få.\n- Jeg var ikke så bekymret for, hvor turen tog mig hen. Om det var Paris eller London. Det var ligegyldigt. Der er oplevelser alle steder. Og jeg fandt hurtigt ud af, at jeg kunne leve lidt fra hånden til munden ved at spille på gader og stræder.\nMarie Frank smiler ved tanken.\n- Det var en god tid og en god uddannelse både menneskeligt og musikalsk. Jeg planlagde ikke meget. Mødte skønne mennesker og sang mig frem gennem livet, griner hun, der især ligger vægt på de muligheder, det gav hende for at afprøve nye sider af sig selv og musikken.\n- Jeg kunne eksempelvis synge det samme vers igen og igen og øve mig i, hvordan jeg udtrykte nuancerne i teksten. Det var enormt lærerigt og givtigt, og jeg fik på den måde opbygget mit indre persongalleri, præcis som en anden skuespiller.\nMarie Frank mødte i 1999 Anders Pedersen, der i dag er hendes mand.\n- Anders mødte jeg på baren Tonic på Lower Eastside i New York. Han var på ferie. Jeg havde i mellemtiden mødt mit band hjemme i Danmark, havde fået en pladekontrakt med et stort multinationalt pladeselskab og var endt i New York på en dramaskole, mens jeg færdiggjorde sangene til debut-\n- I New York mødte jeg producerer Daniel Wise, hvilket resulterede i, at jeg fik bandet fløjet over, og vi indspillede albummet Ancient Pleasures i de sidste måneder af 1998 i hans studie på Manhatten.\n- Vi var netop blevet færdige med indspilningerne, og bandet var fløjet hjem til Danmark igen. En aften faldt jeg i snak med Anders.\n- Vi har været sammen siden, og har nu to børn – Viggo på 10 år og Molly Johanne på 6 år, fortæller Marie Frank om manden i sit liv, der selv er musiker og udover at spille i Marie Franks band også spiller i Powersolo og har sit eget band The DeSoto Caucus.\nAt den flyvske udadtil lidt rebelske gadesanger fra Århus skulle ende med familie i provinsen, var måske ikke set af mange. Men Marie Frank ser det nu som en meget naturlig beslutning.\n- Jeg er faktisk lidt af en hjemmefødning, og det er vigtigt for mig, at være tæt på min familie og andre mennesker, jeg holder af.\n- Og når man så får børn, så sker der altså også noget med en. Man bliver tvunget i et andet gear, end hvis man kun har sig selv at sørge for. Og så er der en masse praktiske ting, der skal passe sammen, siger hun og henviser til ønsket om at flytte tættere på bedsteforældrene.\n- Mine forældre er skilt, men bor stadig tæt på hinanden med nye partnere, så der har vi to hold bedsteforældrene inden for ganske kort afstand. Og vores farmor bor på Fyn og hjælper ofte, når vi spiller der eller på Sjælland. Det passer perfekt for os og børnene, smiler Marie Frank ved glæden over de relationer, børnene opbygger med deres bedsteforældre.\n- Farmor bor i bofællesskab og viser dem den side af livet. Mormor tager dem med ud i folkevognsrugbrødet, og\nbedstefar besøger de på slægtsgården, hvor det er jagt og fiskeri, der er de helt store interesser. Vi kunne ikke ønske\nos det bedre, siger hun og dvæler for en stund ved sit barndomshjem.\n- Min far bor stadig på gården, ligesom min bedstefar og oldefar har gjort. Jeg har et helt specielt forhold til det sted, og mindes med glæde min barndom med heste i stalden og meget frihed.\nMarie Frank har svært ved at slippe tanken om, at gården en dag skal sælges, og en anden familie have deres daglige gang der.\n- Det er en svær tanke for mig. Et eller andet sted dybt i mit hjerte vil jeg så gerne, at den bliver i familien.\n- Men det er svært. For vi er også så helt ekstremt glade for at bo her i Langå med de muligheder, det giver. Så som altid, vil et tilvalg være et fravalg et andet sted, og lige på den her front er jeg ikke sikker på, at vi har lyst til at ofre det, det vil kræve.\n- Og desuden er Anders for høj til at gå under bjælkerne i stuehuset, griner Marie Frank.\nHestepige i blodet\nMarie Franks barndom og ungdom bestod foruden musikken af familiens mange heste, da de boede på en rideskole. Især spring havde hendes interesse.\n- Jeg elskede det. Vi havde en stor stald, egen ridebane, og min mor var tit med til stævne i weekenderne, så jeg ikke skulle undvære det, jeg holdt så meget af. Det var skønt, og jeg kan godt en gang imellem drømme mig tilbage på hesteryg.\n- Jeg ender nok på en islænder en dag, siger Marie Frank, der en gang imellem har været heldig at låne en islænder og nydt turene i fulde drag, men bare ikke synes, at tiden er til det, det kræver at have sin egen hest.\nFri for planlagt leg\n- Anders og jeg boede i den skønneste lejlighed inde midt i Aarhus. Men da Viggo blev omkring de to år, kunne vi mærke et behov fra ham om at komme mere ud. Et behov vi ikke følte, vi kunne udfylde godt nok.\nMarie Frank henviser til de daglige ture på legepladsen, der var nødvendige at planlægge for, at sønnen kunne komme uden for lejlighedens fire vægge.\n- Vi syntes simpelthen, at det var for hårdt det der med at skulle lufte Viggo på legepladsen og så sidde der og vente på, at han havde leget færdigt. Vi trængte til at kunne slå dørene op og gå direkte ud. Vi trængte til, at Viggo kunne slippes løs i vores egen have, og at vi samtidig kunne hænge vasketøj op, lave mad eller andet, så det at passe ham ikke på samme måde, blev så planlagt, som vi syntes det blev i lejligheden inde midt i byen.\nBents hus gik i hjertet\nAt valget lige faldt på Langå, var ifølge Marie Frank lidt af et tilfælde.\n- Jeg var gravid igen og må have været ramt af en hormonrus af en eller anden art. Vi havde slet ikke planlagt at skulle flytte endnu. Blot talt om, at det nok blev nødvendigt en dag. Men pludselig havde jeg arrangeret et møde med en lokal ejendomsmægler, der skulle vise os forskellige boliger i området.\n- Jeg inviterede simpelthen Anders med på en boligdate og troede, at vi skulle have en del flere af dem.\n- Anders var en smule knotten over det, for han mente jo ikke, at vi sådan kunne bruge ejendomsmæglerens tid, når vi overhovedet ikke var interesseret og da slet ikke i Langå, som vi ikke kendte på forhånd.\n- Jeg fik ham dog overtalt, og vi mødtes med ejendomsmægleren, der hurtigt spottede, at vi ikke helt vidste, hvad det var, vi ville. Så hun tog affære og bestemte, at vi skulle med op og se Bents hus.\nMarie smiler ved tanken.\n- Det var en oplevelse. Bent var en ældre mand, der havde boet alene nogle år efter, at hans kone var død. Jeg plejer at sige, at vi kom ind i en cigaræske. Der var træ på vægge og lofter og her var voldsomt hyggeligt, fordi Bent havde samlet gennem et helt liv. Tidsskrifter, plakater, mange bøger og gamle fyldte syltetøjsglas. Masser af atmosfære, men alt var mørkt, grunden var tilgroet, her var uisoleret, råt og lidt dunkelt.\n- Jeg må indrømme, at jeg havde lidt svært ved at se, at det var det her, der var vores drømmehus. Især fordi vi havde aftalt, at hvis vi skulle flytte, skulle det højest kræve, at vi skulle male væggene. Det var ikke helt tilfældet her.\n- Men det sjove var, at Anders var helt solgt. Han kunne se vores liv her. Han kunne flytte ind med det samme. Jeg var lidt mere afventende, men må indrømme, at Anders fik hundrede procent ret. Vi kunne sagtens flytte vores byliv ind i huset.\nMarie Frank griner sit hjertelige grin og viser det charmerende mellemrum mellem fortænderne.\n- Vi har renoveret fra yderst til inderst. Har fået det lige, som vi ønsker, og elsker at bo her, fastslår hun og understreger, at roen og hverdagslivet passer dem fint.\n- Men engang imellem er det da nødvendigt, og særligt i de lange, kolde måneder, at man evner at holde sin egen fest. Her er jo ikke umiddelbart så mange tilbud som i byen, men jeg synes nu ikke, vi mangler det. Vi fylder hverdagen så fint alligevel, og så skaber vi bare festen selv.\nHar flyttet venner med\nFlere af Marie og Anders’ venner er fulgt efter og har rykket teltpælene op fra en af storbyerne og til Langå.\n- Jeg er meget aktiv i boligsøgningen, siger Marie Frank.\n- Så snart der er et dejligt hus til salg, så glemmer jeg ikke at fortælle vores venner om det. Det kunne jo være, at de blev fristet, smiler hun.\nPå den måde bor der efterhånden en del musikere i Langå, hvilket blandt andet har resulteret i åbningen af »Station K« i den gamle tomme stationsbygning, hvor der er øvelokaler, et kontorfællesskab for musikere og andre kreative sjæle, samt åbne rum til sociale sammenkomster og små koncertarrangementer. Et sted for kreativt iværksætteri, som Marie Frank kalder det.\n- Vi får skabt en musisk legeplads, griner Marie Frank med en glød i øjnene, der ikke skjuler, at hun er endog meget begejstret for stedet.\n- Det er jo en skøn mulighed, vi har givet os selv med sådant et miljø. Også i forhold til at øve med bandet. Efter, at vi er blevet ældre, og de fleste af os har fået familier, kræver livet jo lidt mere planlægning og knap så megen tilfældighedernes spil. Og så er det rart at kunne trække noget at sit arbejdsliv tættere på sit hjem, og ikke skulle rejse efter alting.\n- Og et langt stykke hen ad vejen er det da klædeligt at være mere tjekket og efterhånden kunne prale af, at nu er der styr på det der forældreintra, bare som et eksempel.\nMarie Frank dvæler lidt ved udviklingen og minder om, at hver ting har sin tid.\n- Det er vel også det, der er det smukke ved livet. At vi udvikler os og danner os som mennesker, alt efter hvor vi er i livet og verden. Det er også det, der inspirerer mig i mine sange. Livet generelt. Hvad er det, der sker inden i en. Hvad gør familielivet ved mig? Mine børn? Kærligheden til min mand?\n- Det kan der skrives mange sange om, siger Marie Frank, der allerede med sidste plade, der var hendes første på dansk, berørte emnerne om de bittesmå overgange i livet, der bliver til store bevægelser, og som hun frem i tiden stadig vil lade sig inspirere af og videregive til os andre ved koncerter rundt i landet.\n■ K for blandt andet kontor, kreativitet, kaffe og knudepunkt.\n■ Skabt af en gruppe ildsjæle med henblik på at skabe et dynamisk arbejdsmiljø og samtidig bringe nyt liv til den tomme stationsbygning og på den måde præge byens ansigt udadtil i positiv retning.\n■ Planen er at skabe rammerne for et kulturelt og kreativt samlingssted, der blandt andet indeholder professionelt kontorfællesskab, møde- og arbejdsrum for kreative erhverv, produktionsfaciliteter for lokale musikere og et ungdomsspor til vækstlaget af musikere i nærområdet samt musikskole.\n■ Det professionelle øvelokale anvendes af musikere fra flere professionelle orkestre, blandt andet The DeSoto Caucus, Klondyke, Sorten Muld, Nive Nielsen & The Deer Children og Marie Frank.\n■ Ancient Pleasures 1999\n■ Vermilion 2001\n■ Swimmingly 2003\n■ Where the wind turns the skin to leather 2005\n■ Pop your wheeze 2010\n■ Kontiuna (første udgivelse på dansk) 2015\n■ Lillefredag i provinsen 2017.\nForventer færdigproduceret plade\ni efteråret 2018\n■ 9. februar, 20.30\nRamsø Musikhus, Ramsømagle, Gadstrup\n■ 1. marts, 20.00\n■ 9. marts, 20.00\n■ 10. marts, 20.00\nBadeanstalten, Slagelse Musikhus, Slagelse\n■ 14. april, 20.00\n■ Der var allerede en anden, der hed Else Marie i musikverdenen. Så Else Marie Frank Pallesen måtte finde på noget. Hun skulle have et kunstnernavn.\n- Hvad vil du kalde dig?, lød spørgsmålet.\n- Hmmm, jamen hvis jeg ikke kan kalde mig Else Marie, så Marie Frank måske?\nEn kunstner var født – eller i hvert fald et navn, der nogle år senere skulle storhitte med sangen Symptom of my time og i år 2000 modtage hele fire Grammyer for sit debutalbum Ancient Pleasures. Derudover hittede hun i store dele af verden med sangen Under the water.


Vi har håbet om, at verden kan forandres | Brøndbyøster Kirke\nVi har håbet om, at verden kan forandres\n# Nyheder fra Brøndbyøster Kirke\nUdgivelsesdato Udgivet onsdag d. 13. oktober 2021, kl. 11:00\nHåbet skal ikke kun tænkes, det skal også praktiseres. Det skriver præst Camilla Cedermann om efter Brøndbyøster Kirke har fået en grøn profil. Vi er nemlig blevet givet denne smukke verden, og vi skal tage vare på den. Og det er her, håbet kan ændre vores verden.\nDet var en juleaften, og mine forældre og min daværende svigermor skulle holde jul sammen for første gang. Svigermor havde været ude at købe gave til mine forældre og det var vel nok en smuk nøddeknækker fra Magasin. Den var nu noget stor og særpræget, men kæben bevægede sig på ham, så mon ikke den rent faktisk kunne knække nødder? Min far og jeg var godt opsatte på at knække nødden, og da skidtet ikke ville som vi ville, lagde vi da bare flere kræfter i. Nødden knækkede ikke, men det gjorde til gengæld svigermors nøddeknækker. Den var nemlig kun til pynt.\nDet var naturligvis frygteligt pinligt sådan at ødelægge en smuk gave, endda for øjnene af giveren. En gave skal man jo tage imod med taknemmelighed og passe på. Ikke smadre ved førstkommende lejlighed som min far og jeg gjorde.\nI skabelsesberetningen på Bibelens første sider hører vi, hvordan Gud skaber jorden. Hver gang noget var skabt, betragtede Gud sit værk, og så at det var godt. Det fortæller os i dag, at vores jord ikke bare er en praktisk indretning. Nej, jorden er god, og den er til pynt og til glæde. Kronen på værket af skabelsen blev os, Hans menneske, som Han sætter til at herske over jorden. Skaberværket blev altså i tidernes begyndelse betroet os, så vi kan tage vare på det, samtidig med at vi lever af det og i det.\nJorden er med andre ord en gave, en Guds gave, til os.\nI salmen: ”Op, al den ting som Gud har gjort”, salmebogens nr. 15, skriver Brorson om, hvor storslået og skøn en gave vores verden er. Fra det mindste blad på brændenælden til havets dybe grunde. Fra skovenes dyrevrimmel til stjerneflokkene på himmelhvælvingen. Alt sammen fortæller det os, at verden er skabt godt og god, og de eneste ord vi, der nyder skaberværkets overvældende skønhed kan finde, er: ”Halleluja, vor Gud er stor”.\nEn gave tager man vare på\nSådan en gave øver man ikke vold på. Håb og kristentro går derfor hånd i hånd. Sådan en gave tager man vare på. Det er vores ansvar. Vi skal leve af jorden og på jorden, men samtidig skal vi forvalte jorden med kærlighed og taknemmelighed og respekt, så den kan blive ved med at være så god, smuk og frugtbar som på Skabelsens morgen.\nMen er det ikke skønne spildte kræfter? Hvad hjælper det, at vi passer på jorden og gør Brøndbyøster Kirke til Grøn Kirke, når så mange andre mennesker og lande bare forurener videre? Er det ikke håbløst med det klima?\nTeologen Jürgen Moltmann (f. 1926) blev verdenskendt for sin håbsteologi. At håb og kristendom hører sammen er ikke nyskabende, men det spændende ved Moltmann er hans insisteren på, at håbet er noget der ikke blot skal tænkes, men som skal praktiseres. Hans håb handler ikke blot om et bedre efterliv, men om menneskets og verdens fremtid. Guds rige er derfor noget, vi skal kæmpe for i denne verden.\nMoltmann, der som 17-årig blev indkaldt til den tyske hær, oplevede på tætteste hold Anden Verdenskrigs ødelæggelser. Som andre krigsfanger blev han konfronteret med billeder fra de tyske koncentrationslejre, og hans teologi blev dannet i efterkrigstidens mørke år. Trods det blev håbet som overlevelseskraft og som menneskeligt ansvar centralt for hans tanker. Håbet bliver altomfavnende, for nok retter det sig mod fremtiden, men det skal have konsekvenser for den måde menneskets nutid former sig på. Og det skal gives videre.\nHåb og kristentro går hånd i hånd. Med Jesu Kristi opstandelse fra de døde skete det umulige, og det giver håb. Håb om at verden kan forandres til det bedre; at vi har et arbejde at gøre, noget at håbe på - ét stykke sorteret affald, én omhyggeligt repareret pynte-nøddeknækker eller én Grøn Kirke ad gangen - indtil alt engang bliver ét i Gud.\nAf præst Camilla Cedermann


Naturfarm Caviar | Gode priser og hurtig levering! | Med24.dk\nNaturfarm Caviar hudpleje\nLæs om Naturfarm Caviar\nNaturfarm Caviar – til den modne hud med tegn på ældning\nI Naturfarms Caviar plejeserie er de virksomme ingredienser rettet specielt mod dig med moden hud, som viser tegn på ældning. Serien er til trods for dette skabt med henblik på at kunne tage hånd om enhver hudtype.\nEgenskaber og aktive ingredienser\nI Naturfarm Caviar hud- og hårpleje gemmer sig en unik hovedingrediens bestående af ægte kaviar ekstrakt fra uskadte stør. Denne skaber i samspil med andre særlige, aktive ingredienser og vitaminer en virkningsfulde pleje som kan bidrage med:\nEn genopbyggende effekt\nEn opstrammende effekt\nMaksimal fugtgivende og fugtbindende pleje\nFasthed og ensartethed til huden\nNaturfarm Caviar produkter\nI Caviar-serien kan du finde Naturfarm anti-age:\nSe desuden Naturfarm Green Door anti-age serie. Du kan også læse mere om Naturfarm her!\nKøb Naturfarm Caviar billigt og med hurtigt levering hos Med24.dk\nHos Med24.dk finder du Naturfarm Caviar pleje til fantastiske priser. Vidste du, at du ved at være medlem af vores shop optjener point ved dine køb, som kan anvendes til senere køb af produkter. Det er ganske gratis at være medlem – du kan læse om medlemsfordelene her!


Posted on Wednesday, July 8, 2020 2:16:37 PM by Gardacage\nispol.aeenbubbman.se › Beauty › Sjov underholdning til guldbryllup\nSang til guldbryllup? Find idéer og færdige guldbryllupssange her → Invitér Tante Sjov til din næste fest og få rørt lattermusklerne. Guldbryllup Tut er et festligt alternativ til den traditionelle sang eller tale. Med Tante Tut får du et show, der helt er tilpasset festens hovedperson er. Inden showet får Tante Tut nogle stikord eller historier om underholdning, og ud fra det vil hun strikke et show sammen, som passer lige præcis til til fest. Det bliver med garanti morsomt, når Tante Tut folder sig ud. Festunderholdning som vil gå over i historiebøgerne! mode actuelle femme 2019 Tante Tut er en sjov figur, fordi hun tilpasser sig festens personer. en uforglemmelig fest med Tante Tut som underholdning til bryllup, sølvbryllup, guldbryllup. 8. apr Mine forældre har guldbryllup d 18 maj. underholdning med en ispol.aeenbubbman.se super sjov underholdning alle grine var med og havde det så sjovt.\nSjov underholdning til guldbryllup Idéer til en personlig guldbryllupssang\nTom ford parfum femme - sjov underholdning til guldbryllup. Guldbryllupssange skrevet til velkendte melodier\nFind forslag til sjov underholdning til brylluppet — bl. At blive gift er unægteligt en sjov dag, og der plejer altid at ligge store forberedelser bag den store dag, så det bliver en dag som både gæsterne til og selvfølgelig brudeparret vil huske lang tid fremefter. En af de vigtigste faktorer, som afgører om det bliver et brag af en fest er underholdningen til brylluppet. Det er utrolig vigtigt at man har fyldt dagen op med sjove og skæve guldbryllup, pinlige taler, kreative lege og opfindsom underholdning. Vi har i denne guide prøvet at samle en masse ideer, som I kan gøre brug af til jeres bryllup. Dette er en sjov quiz, som indeholder spørgsmål om brudeparret, og det er derfor et rigtig hyggeligt og underholdning mindst personligt indslag. Underholdning til guldbryllup – vælg dit favorit indslag. Med min underholdning til guldbryllup får du et show, der med garanti vil skabe god stemning og få folk i alle aldre til at bryde ud i latter.. Booker du mig til at stå for underholdning til guldbryllup, kan du . Guldbryllup. Gratis tekster til guldbryllup - Kopier ind i dit foretrukne tekstbehandlingsprogram eller brug vores flotte designs og få 1 billede af din tilrettede festsang sendt pr. mail lige til at printe, for kun 45 kr. De fleste af nedenstående sange kan også bruges til diamantbryllup. 24/10/ · Til mine forældres sølvbryllup og mine bedsteforældres guldbryllup var der en sød sang. Den gik ud på at alle gæster fik et juletræslys som de skulle tænde. I mens man så synger sangen går men op til brudeparret med lyset og sætter dem i et hjerte hvor der er boret huller til lysene. tog fra kbh til malmø Mine forældre har guldbryllup d 18 maj. Noget de begge- men især min mor- ser frem til. Min mor er en type der bekymre sig meget, og nu er hun begyndt at bekymre sig om hvad slags underholdning der kan blive sådan en aften. og om hvor vidt nogen vil gøre lidt grin med hende/dem. Har du nogen spørgsmål om sjov underholdning til din fest, så er du altid velkommen til at kontakte Peter. God fest! Hvad slags underholdning laver Peter? Han får jer til at grine! Han benytter snak, tryllenumre, gags, aktiv involvering af gæsterne. .. 🙂 Marianne Svenningsen havde hyret Peter til sine forældres guldbryllup. Jeg tilbyder forskellige former for underholdning som overraskelse til guldbryllup. Du kan booke det som general festunderholdning hvor det er alle gæsterne der indrages i showet.\nJeg tilbyder forskellige former for underholdning som overraskelse til guldbryllup. Du kan booke det som general festunderholdning hvor det er alle gæsterne. Underholdning til guldbryllup - Se alle de sjove indslag og find den bedste Og vil du gerne give de andre gæster en sjov og uventet overraskelse? Så kan du. jul Underholdning til konfirmationen er langt mere end bare taler og Et sjovt og anderledes indslag til en konfirmation er at lave et skuespil. Til Mor og Fars Guldbryllup Print med billeder. Print uden billeder. Tweet. Kære Mor og Far! En fyrretyvende del af vores tidsregning. En halv sekel, ti dekader, 50 år, hvad siger det? For nylig fortalte jeg en af mine meget unge bekendte, at jeg snart skulle til fest hos jer, der nu næsten har holdt ud sammen i et halvt århundrede. Velkommen til ispol.aeenbubbman.se Siden hvor du finder sjov og personlig underholdning til netop din fest, med forskellige sjove karakterer, som hver i sær dukker op til din . Underholdning til Bryllup Her på siden finder du sjov og personlig underholdning til bryllupsfesten, med en række forskellige sjove karakterer, som hver i sær dukker op til bryllupsfesten og spreder glæde og gode grin blandt gæsterne.\nTante Tut – en sikker vej til kraftige latterkramper sjov underholdning til guldbryllup\nGuldbryllup er en sjælden fest, og det er virkelig noget særligt at blive sammen i . Denne guldbryllupssang vil med garanti blive et sjovt indslag, der tager lidt af . mar Et ex kunne være og booke noget sjovt underholdning til festen. Det kan gøres på mange forskellige måde. Det kan være som general. Book underholdning på Sjovfest. Underholdning til Bryllup Hej Kim Vil lige sige mange tak for god underholdning til min datters bryllup i Brejning forsamlingshus Du var helt igennem gennemført, virkelig underholdning på højeste plan. Tusind Tak\nGuldbryllup er en sjælden fest, og det er virkelig noget særligt at blive sammen i fem årtier. Langvarig kærlighed skal æres og fejres guldbryllup, og det er ikke uden til, at der som sjov bliver gjort ekstra meget ud af bryllupsdag nummer Oftest skal der spises god mad og synges sange til, og man kan finde mange forskellige guldbryllupssange, som alle indfanger essensen af den store dag. Hvis du eksempelvis er søn eller datter til det par, der fejrer den underholdning bryllupsdag, kan det dog føles en smule upersonligt at finde en guldbryllupssang direkte fra nettet, da de ikke helt indkapsler alle jeres gode stunder og minder sammen. Underholdning til guldbryllup\nVi kan ikke rigtig komme på noget sjovt og noget som de vil blive Til mine forældres sølvbryllup og mine bedsteforældres guldbryllup var der. Underholdning til Guldbryllup Hej Kim Jeg vil blot Jeg vil hermed sige dig tak for en super sjov underholdning på Hotel Søparken den 20 maj. Du er hammer.\nTil Mor og Fars Guldbryllup Print med billeder. Print uden billeder. Kære Mor og Far! En fyrretyvende del af vores tidsregning. magasin chaussure grande taille Started by Guest szymaszko , October 12, Posted October 12, · Report post. Vi kan ikke rigtig komme på noget sjovt og noget som de vil blive rigtig glade for.\nDet skal være til festen om aften. PS: kan du ikke skrive lidt mere om, hvad de er for nogle mennesker, så tror jeg sagtens, vi kan hjælpe dig herinde. Posted October 16, · Report post.\nUnderholdning til guldbryllup - Se alle de sjove indslag og find den bedste Og vil du gerne give de andre gæster en sjov og uventet overraskelse? Så kan du. mar Et ex kunne være og booke noget sjovt underholdning til festen. Det kan gøres på mange forskellige måde. Det kan være som general.\nNåede de færgen - sjov underholdning til guldbryllup. Guldbryllupssange skrevet til velkendte melodier\nLæs her om, hvordan man fejre guldbrylluppet med alle de klassiske og hyggelige traditioner, der hører sig til. Når et ægtepar til været sammen i 50 år fejrer man dem med denne store guldbryllup, og derfor er det vigtigt at man får gjort det helt rigtigt! Læs med her hvordan. Guldbrylluppet fejres når et ægtepar har været gift i 50 år. Så langt så godt, den regel kender de fleste formentligt. Men det der især er vigtigt når man skal fejre guldbrylluppet er sjov man har styr nogle af de traditioner der hører sig underholdning.\nUnderholdning til Bryllup - kobberbryllup, sølvbrylup, guldbryllup\nSjov underholdning til guldbryllup Det kræver dog, at jeg ved hvilket indslag, du gerne vil have mig til at underholde med. Trofaste imod jer fælles kærlighed. Hold op hvor er du god. Guide til at skrive din egen sang til guldbryllup\nGode alternative bud på sjove og festlige indslag til din fest Kommentarer og debat mellem læsere\nEt festindslag som samler ALLE dine gæster sammen i et fælles grin\nUnderholdning til guldbryllup – vælg dit favorit indslag. Med min underholdning til guldbryllup får du et show, der med garanti vil skabe god stemning og få folk i alle aldre til at bryde ud i latter.. Booker du mig til at stå for underholdning til guldbryllup, kan du . Guldbryllup. Gratis tekster til guldbryllup - Kopier ind i dit foretrukne tekstbehandlingsprogram eller brug vores flotte designs og få 1 billede af din tilrettede festsang sendt pr. mail lige til at printe, for kun 45 kr. De fleste af nedenstående sange kan også bruges til diamantbryllup.\n|Hvis du allerede nu har lyst til at sende dine simmere på spaophold, kan du altså komme i gang med det samme med en online kode, kan det meste lade sig gøre! |Alternativt kan du vælge udvidelsespakken Sims 4 Nyt kæledyrsindhold og lade dine simmere få et kæledyr.\nThis entry was posted in Beauty by Gardacage . Bookmark the permalink.\n2 thought on “Sjov underholdning til guldbryllup”\nGrokree on Monday, July 13, 2020 12:30:51 AM said:\nLÆS: den SJOVESTE underholdning til bryllupsfesten! Fejre guldbryllupsparret med sang! Man plejer at mødes ved en 9-tiden foran æresporten og her “vækker” man blidt parret. Dette skal dog tages med et gran salt for ofte har disse gået og lusket rundt indenfor og gjort klar til morgenbordet som man sætter ned og spiser ved sammen bagefter.\nVoodoosho on Saturday, July 11, 2020 9:38:06 AM said:


Biludlejning Mönchengladbach Lufthavn | Biludlejning Mönchengladbach Lufthavn\nSammenligner priserne for kendte biludlejningsfirmaer i Tyskland, herunder følgende placering: Mönchengladbach Lufthavn\nPlaceringsoplysninger for Mönchengladbach Lufthavn\nMoenchengladback Lufthavn er en to-mile kørsel nord for byen, der har samme navn. Det er nemt at nå Moenchengladbach ved hjælp af biludlejning i Moenchengladbach Lufthavn. Lufthavnen er ophørt med alle ruteflyvninger, men det er stadig muligt at chartere en flyvning til lufthavnen. Lufthavnen ligger tæt på byen Düsseldorf.\nMoenchengladbach lufthavn faciliteter\nTerminalen ved Moenchengladbach Lufthavn er lille og nem at navigere. Foruden rudimentære lufthavnsfaciliteter er der et område, hvor man kan få en snack, en parkeringsplads med kortvarig parkering og et område at hvile før flyvninger. Biludlejning i Moenchengladbach Lufthavn er professionelt forvaltet, selv om det er begrænset til et enkelt kontor.\nMoenchengladbach lufthavn udflugter\nByen Moenchengladbach er berømt for sine bagerier, der har alle sorter af tysk brød. Rejser til Düsseldorf anbefales stærkt, især om natten, når byens pulserende festscene tager over. For dem, der søger mere i vejen for kultur, gå til Augustusburg Palace, en Rococo bygning, der nu er på UNESCOs verdensarvliste.\nByens temperatur kan falde til under frysning mellem december og februar, hvilket gør vinterforholdene ubehagelige til touring. I sommermånederne (maj til september) lejer de fleste besøgende cykler og pedal rundt omkring i byen. I denne periode kan biludlejning i Moenchengladbach lufthavn tage dig til andre interessante udendørs steder længere uden for byen.\nBiludlejning i Moenchengladbach Lufthavn\nSammenlign biludlejning via internettet for at se, hvad de bedste tilbud er på Moenchengladbach Lufthavn. Biludlejning i Moenchengladbach Lufthavn er repræsenteret af en enkelt agent, men besøgende kan arrangere et andet selskab at aflevere en bil til dem ved ankomsten. Byen er lille, så besøgende kører her for første gang vil finde manglen på trafik velkommen.


Høring af forslag til Inatsisartutlov om forbud mod forundersøgelse, efterforskning og udnyttelse af uran - Naalakkersuisut\nHøring af forslag til Inatsisartutlov om forbud mod forundersøgelse, efterforskning og udnyttelse af uran\nDepartementet for Råstoffer fremsender hermed vedlagte forslag Inatsisartutlov om forbud mod forundersøgelse, efterforskning og udnyttelse af uran.\nBaggrunden for forslaget er et politisk ønske om, at genindføre nultolerance-politikken ved lov.\nForslaget indeholder et forbud mod forundersøgelse, efterforskning og udnyttelse af uran, samt en grænse for indholdet af uran i forbindelse med forundersøgelse, efterforskning og udnyttelse rettet mod andre mineraler end uran.\nDerudover indeholder forslaget en hjemmelsbestemmelse, som giver Naalakkersuisut mulighed for at indføre lignende forbud mod andre radioaktive grundstoffer, samt en hjemmel til, at indskrænke og tilbagekalde tilladelser til mineralaktiviteter, hvis der ikke kan ske udnyttelse i overensstemmelse med forbuddet.\nEndelig indeholder forslaget en straffebestemmelse.\nEventuelle bemærkninger bedes være Departementet for Råstoffer i hænde senest mandag den 2. august. Bemærkninger bedes fremsendt til asn@nanoq.gl.\n02 august 00:00:00\nAEX Gold DK AEX Gold EN AEX Gold KAL CGRG DK CGRG EN CGRG KAL GE DK GE KAL GEFIB DK GEFIB EN GEFIB KAL GEUS DK GEUS Høringssvar UranlovJuli2021 - kal 150721 GEUS KAL GM DK GM EN GM KAL Greenland Gold DK Greenland Gold EN Greenland Gold KAL Grnlands Politi DK Grnlands Politi KAL Halmares Resources Dk Halmares Resources EN Halmares Resources KAL Hudson Resources DK Hudson Resources EN Hudson Resources KAL ICC DK ICC KAL Ironbark DK Ironbark EN Ironbark KAL Kommune Kujalleq DK Montescola Foundation DK Montescola Foundation EN Montescola Foundation KAL NOAH DK NOAH EN NOAH KAL Northground DK Northground EN Northground KAL Nuna Advokater DK1 Nuna Advokater EN Nuna Advokater KAL Ombudsmanden for Inatsisartut KAL DK Orano DK Orano KAL Orano Mining EN Qeqqata Kommunia KAL DK Resource 500 Group DK Resource 500 Group EN Resource 500 Group KAL Sermersooq DK Sermersooq KAL SIK DK SIK KAL the Australian Conservation Foundation and the Mineral Policy Institute DK the Australian Conservation Foundation and the Mineral Policy Institute EN the Australian Conservation Foundation and the Mineral Policy Institute KAL Transparency International Greenland DK Transparency International Greenland KAL Urani Naamik DK Urani Naamik KAL


Fra FN til Sønderjylland: Hvordan gør skolebørn, virksomheder og kommuner Verdensmålene konkrete i Danmark? | Verdensmål\nSkoler, kommuner og virksomheder har lagt kursen mod Verdensmålene, men vejen derhen bliver lagt på mange forskellige måder. Illustration: Lauge Eilsøe-Madsen.\nVerdensmålene sætter fælles mål, men de kommer uden en facitliste til hvordan. Det betyder, at ligeså mange som der arbejder med Verdensmålene, ligeså mange måder findes der at gøre det på.\nUdgivet den 10 november, 2020 – Af Line Marie Sommer\nI det sydlige Jylland, i udkanten af Haderslev Kommune, ligger folkeskolen Gram Skole. Selvom den umiddelbart ligner alle andre skoler, man kender i Danmark, er den faktisk en smule speciel. Skolen var nemlig en af de første skoler i Danmark til at lægge Verdensmålene i skoleskemaet, og for sit arbejde med Verdensmålene vandt den en verdensmålspris i 2019.\nDen lille skole i Gram er blot et af mange eksempler på, hvordan man på lokalt kan arbejde med Verdensmålene.\nMen målene er jo som udgangspunkt store internationale målsætninger, som verdens ledere har siddet rundt om et bord og blevet enige om. De handler blandt andet om at afskaffe fattigdom, redde verdens have og stoppe klimaforandringerne. Mål som kan virke helt uoverskuelige.\nSå hvad betyder det egentligt, når man siger, at man arbejder med Verdensmålene? Hvad ligger bag, når målene dukker op på siden af en firmabil eller på brystet af en politiker? Hvordan kommer man fra et mål på et firkantet papkort ned til virkelige forandringer?\nMed andre ord: hvordan kommer man fra FN’s internationale mødebord ned til en folkeskole i Sønderjylland?\nDet er nu fem år siden de 17 Verdensmål blev sat i verden, og de har efterhånden listet sig ind i bevidstheden hos flere og flere danskere. Omkring 70 procent af danskerne kan genkende Verdensmålene, når de ser de firkantede logoer.\nVerdensmålenes popularitet vokser i næsten alle dele af samfundet. De farverige brystnåle med Verdensmålshjulet har sat sig fast i mange kraver, og både virksomheder og kommuner ser det store potentiale.\nEn undersøgelse fra Kommunernes Landsforening viser, at 58 ud af 70 kommuner, som var med i undersøgelsen, har besluttet at arbejde med målene. Derudover viser undersøgelser, at hele ni ud af ti danske virksomheder mener, at de i forskellig grad gør bæredygtig forretning.\nDer er derfor mange, som har lagt kursen mod Verdensmålene, men det viser sig også, at vejen derhen bliver lagt på mange forskellige måder.\nLæs også: Hvor langt er Danmark med Verdensmålene?\nMan skal knække verdensmålsnøden\nDer er mange skoler i Danmark, som har omfavnet Verdensmålene på hver deres måde. På Roskilde Gymnasium har man for eksempel indført temadage og sat verdensmålsplakater op i klasselokalerne, mens man på Kalundborg Gymnasium har fokus på inddragelse af eleverne og affaldssortering.\nSom en helt tredje metode, brugte lærerne i Gram Verdensmålene til at lave projekter, hvor eleverne skulle løse lokale udforinger, som knyttede sig til Verdensmålene.\n”Vi havde en årgang fra syvende til niende klasse, som var særligt udfordret. Og så besluttede vi at prøve noget helt nyt. Vi brød fagene op og arbejdede mere projektorienteret, hvor klasserne skulle løse helt konkret problemer ud fra Verdensmålene. Vi fandt hurtigt ud af, at det virkede rigtigt godt, da de blev meget motiveret til at lære,” siger Jannie Krath, som var med til at udarbejde verdensmålsundervisningen på Gram Skole.\nDet kan også være en smart idé for virksomheder at arbejde med verdensmålene. En undersøgelse fra Udenrigsministeriet viser nemlig, at forretningspotentialet for virksomheder, der arbejder med Verdensmålene, er 400 milliarder kroner frem til 2030.\nDerfor er der mange virksomheder, som gerne vil være med. Selvom der sikkert er nogle, der bare smækker et mål på siden af firmabilen eller i CSR-rapporten og siger, at de arbejder med Verdensmålene uden rent faktisk at ændre meget i virkeligheden, er der også virksomheder, der tager omstillingen seriøst.\nMen hvis en virksomhed virkelig skal arbejde grundigt med Verdensmålene, viser det sig, at det kan være et langt større arbejde.\nBerendsen, som er Danmarks største tekstilvaskeri, er en af de virksomheder, der har taget arbejdet med Verdensmålene meget seriøst. Deres bæredygtighedsarbejde handler meget om ressourceforbrug: Mindre vand-, kemikalie- og energiforbrug og flere miljømærkede tekstiler. Derudover har de en strategi, som skal lede til 100 procent genanvendelse af tekstiler og 100 procent grøn transport i 2030. Men for dem har det været et større arbejde at knække nøden til, hvor og hvordan de skulle gå i gang.\n”Efter vi i 2018 besluttede at bruge Verdensmålene som ramme for vores bæredygtighedsindsats, var det helt store spørgsmål: hvordan gør man så det? Vi besluttede at analysere alle 17 verdensmål og 169 delmål for at se, hvor vi kunne gøre den største forskel. Det kom der et kæmpestort excel-ark ud af, som viste de delmål, vi havde god chance for at påvirke positivt, men også de delmål vi ville påvirke negativt, hvis ikke vi satte ind. De områder blev der, hvor vi lagde vores energi og strategiske indsatsområder,” forklarer Louise Elver, som er CSR-chef hos Berendsen.\n”Det tager mange ressourcer at arbejde med målene, da vi først skulle knække nøden til hvordan,” siger hun.\nUdfordringen med at få de store internationale målsætninger ned til konkret virkelighed genkender Rasmus Stuhr Jakobsen. Han er formand i Globalt Fokus, medlem af 2030-panelet, generalsekretær i NGO´en Care, og arbejder med at få Verdensmålene på dagordnen i dansk politik.\n”Dilemmaet er jo, hvordan får man de store internationale målsætninger ned i en dansk kontekst? Og hvordan kan man lave konkrete handlingsplaner for, hvordan Danmark kan komme i mål?” siger Rasmus Stuhr Jakobsen.\n”Det er svært. Tag for eksempel mål nummer et: Afskaf fattigdom. Hvordan gælder det i Danmark? Vi oplever ikke samme ekstreme fattigdom, som man gør i mange andre lande, men betyder det, at vi bare kan sige, at vi har opnået målet? Nej, vi har andre udfordringer i forhold til fattigdom, og derfor skal målet defineres i forhold til det, som vi gerne vil afhjælpe i Danmark”.\nLæs også: ”Verdensmålene er ikke komplicerede. Alle børn forstår dem”\nFælles sprog – forskellige metoder\nDet er altså både folkeskolebørn, virksomheder og kommuner, som har fået øje på, hvordan man kan arbejde med Verdensmålene.\n”Der er ingen tvivl om, at det nationale politiske niveau kan rykke på mange ting i samfundet. Men det er de andre niveauer i samfundet, som har båret vejen. Så oplever jeg i mit arbejde med det politiske aspekt, at politikerne er kommet med bagefter,” siger Rasmus Stuhr Jakobsen.\nSå selvom folketingspolitikerne halter bag efter, har andre i samfundet taget teten og er gået i gang med arbejdet. Og når man først arbejder med Verdensmålene, kan de skabe et fælles forståelsesramme, der gør at man på tværs arbejder hen mod det samme mål, forklarer Louise Elver.\n”Det smarte ved at arbejde med Verdensmålene er, at de skaber et fælles sprog, som alle kender. Vi som virksomhed skal ikke opfinde, hvad der er vigtigst for verden”.\nDet er netop det, som Rasmus Stuhr Jakobsen kan genkende i arbejdet med Verdensmålene.\n”Målet er at skabe et link mellem politik og Verdensmålene. De kan bruges som en politisk ramme, hvor man måler, om vi går i den rigtige eller forkerte vej,” siger han.\nMen vejen hen til at arbejde med målene kan se meget forskellig ud, da der ikke nogen officiel måde at gøre det på.\n”Vi efterlyser en mere global metode til, hvordan man kan måle arbejdet med målene konkret. Hvad, der er godt nok, kan være svært at gennemskue,” siger Louise Elver.


Rådgivning og vejledning Archives - Avhconsulting\n\_ Archive by category: "Rådgivning og vejledning"\nSådan får du hjælp mod Stress Sønderborg\nPosted april 11, 2017 , updated on juli 19, 2017 by admin\nTil daglig kæmper op omkring 430.000 danskere mod stress og det kan derfor blive betegnet som en folkesygdom. Det er en form for psykisk belastning, der også har symptomer i det fysiske. Man kan sige, at stressen tjener et formål, da den skruer op for forskellige stoffer i kroppen såsom adrenalin og kortisol. Når disse stoffer udskilles i kroppen gør de en i stand til at præstere mere – for eksempel at løbe hurtigere og længere. Dette var en vigtig del af de mange overlevelsesmekanismer, dengang vi mennesker levede som jægere og kunne risikere, at en sabeltiger dukkede op, som vi var nødt til at løbe fra. Læs her mere om stress Sønderborg.\nSådan er verden dog ikke mere, men den menneskelige udvikling går langsomt og nogle af disse levn fra fortiden har vist sig at være i stand til at kunne påvirke vores hverdag negativt. Hvis du oplever, at du er stresset, så er det vigtigt at søge hjælp så hurtigt som overhovedet muligt. En dygtig psykolog eller stressbehandler vil være i stand til, på baggrund af en grundig samtale at kortlægge, hvilke områder i din hverdag, der gør dig stresset. Dette kan hjælpe dig på vej til en stressfri tilværelse.


Borgerlige arbejdere holder Fogh i stram snor - UgebrevetA4.dk\nBorgerlige arbejdere holder Fogh i stram snor\nDe vil have mere velfærd og solidaritet, men er gået fra S og SF til Venstre og Dansk Folkeparti. De borgerliges nye vælgere blandt lønmodtagerne er kortlagt i to fokusgrupper. Anders Fogh Rasmussen får store problemer med sine nye vælgere, hvis der skæres i centrale velfærdsordninger.\n»Socialdemokratiet har trukket for mange grønne afgifter ned over den lille mand. Dem med små indtægter tager ikke på ferie sydpå, men det gør dem med mange penge. Socialdemokratiet skulle være et arbejderparti, men har svigtet folk i dén klasse....«\nSådan siger en midaldrende arbejder, der tidligere stemte socialdemokratisk, men sidste gang valgte Pia Kjærsgaard. Ordene faldt i en af de to fokusgrupper, som PLS Rambøll har gennemført for Ugebrevet A4.\nNye tal, som Gallup har udarbejdet for A4, viser, at der ved valget sidste år for første gang var borgerligt flertal blandt faglærte og ufaglærte arbejdere. Men de viser også stor usikkerhed, og at en del er på vej tilbage til venstrepartierne. Ugebrevet A4 har i to fokusgrupper kortlagt de dybere holdninger hos lønmodtagere, der i 1990´erne stemte på Socialdemokratiet og SF, men ved sidste valg foretrak Venstre eller Dansk Folkeparti (DF).\nFokusgrupper er et stadig mere anvendt redskab til at kortlægge de dybere holdninger i bestemte befolkningslag. Deltagerne i A4´s to grupper er folk fra LO-området – fabriksarbejdere, håndværkere, hjemmehjælpere, en kontorassistent med videre.\nS er blevet akademisk\nRapporten fra PLS Rambøll og videooptagelserne fra fokusgrupperne viser, at skiftet til højre især skyldes fire faktorer:\nUdlændingepolitikken var helt afgørende for dem, der gik over til DF, men spillede også en stor rolle for de nye Venstre-vælgere. Udlændingepolitikken beskrives i en særskilt artikel her på temasiderne.\nBegge grupper vil have bedre velfærd og frygter et samfund, hvor økonomi og privat forsikring er afgørende for menneskers muligheder. DF-vælgerne vil have en skarpere prioritering til fordel for de svage i samfundet, mens Venstre-vælgerne i højere grad efterlyser individuelle valgmuligheder.\nDet er et udbredt synspunkt, at Socialdemokratiet er kommet for langt væk fra »almindelige arbejdere«. DF-vælgerne peger især på, at S er blevet et »akademikerparti«, mens de nye Venstre-folk skyder på pamperi hos S og fagbevægelsen.\nIsær Venstre-vælgerne har et – lidt diffust – ønske om fornyelse og systemskifte. Samtidig er der i begge grupper et udbredt ønske om et skift i den socialdemokratiske top. Flere peger på Nyrups manglende troværdighed efter indgrebet i efterlønnen, der stadig hænger som en møllesten om halsen på den tidligere statsminister. Der er dog ingen klare bud på nye ledere.\nEndelig er flere af DF-vælgerne utilfredse med, at Socialdemokratiet – og nu også SF – går ind for EU. Derimod er de nye Venstre-vælgere delte i EU-politikken, og det spiller tilsyneladende ikke den store rolle for deres stemme ved valget.\nLangt de fleste er ikke borgerlige i den økonomiske og sociale politik. Tværtimod begrunder især DF-vælgerne skiftet med, at Socialdemokratiet har svigtet »den lille mand«. De er blandt andet utilfredse med indgrebet i efterlønnen, afskaffelsen af formueskatten, og at Socialdemokratiet ikke forbedrede pensionen for folk uden for arbejdsmarkedet:\n»Socialdemokratiet har totalt glemt opsparing af pension til folk på kontanthjælp og sygedagpenge. Og når folk kommer på dagpenge, udhules deres pension. Det er et stort problem, at dem med de lave indtægter altid skal tage smerten. S har haft magten i ti år uden at hjælpe de svage grupper,« siger én af deltagerne. De nye Venstre-vælgere er knap så hårde i filten på det sociale. Men også de betragter »solidaritet« som et plusord. Det forbindes med et samfund, hvor der løftes i flok og sker en omfordeling fra de rige til de fattige. Det er i orden med økonomiske forskelle, men folk skal behandles lige, og de velstillede må ikke kunne købe sig til bedre behandling end andre.\nFlere af Venstre-vælgerne er bekymrede over det voksende antal sundhedsforsikringer, der ellers fremmes af den nye VK-regering. Men de oplever ikke den store politiske forskel i dette spørgsmål, da også dele af fagbevægelsen arbejder for sundhedsforsikringer:\n»Vi kan godt få det som i USA, hvor dem med de bedste forsikringer ligger på de bedste hospitaler. Socialdemokratiet burde være en garant for, at det ikke sker, men det er de bare ikke. Hvis jeg havde troen på, at de kunne sikre det, ville jeg også stemme på dem,« siger en af dem, der sidste år satte kryds ved liste V.\nDerimod har Venstres slogan om mere valgfrihed ramt præcist. Det fremhæves, at folk skal have bedre muligheder for selv at vælge, da »mine behov ikke er de samme som naboens«. Samtidig er de nye vælgere glade for Anders Fogh Rasmussens håndfaste stil. »Der er færre ord og flere resultater,« siges det. Regeringens prioriteringer er tydeligere – for eksempel at forbedre sygehusene og at rydde op i de alt for mange råd og nævn. Det ses som tegn på handlekraft, at VK-regeringen står fast i udlændingepolitikken trods voldsom kritik både hjemme og ude.\nLille råderum til Fogh\nFokusgrupperne tyder på, at VK-regeringen og især Dansk Folkeparti har et snævert manøvrerum i den økonomiske politik. Flere af DF-vælgerne siger uopfordret, at de forlader partiet, hvis det skærer i pensionen eller medvirker til sociale nedskæringer:\n»Der er mange ting, jeg godt kan lide ved DF. Men jeg er bange for, at deres socialpolitik er lidt for populistisk. Lad os nu se, om de kan leve op til det – det er der, jeg er mest skeptisk,« siger en af DF-vælgerne.\nEn anden glæder sig over, at VK-regeringen er afhængig af Pia Kjærsgaard på det sociale område. Partiet skal trække i bremsen, »hvis V og K går for langt«, påpeger han.\nDerimod er de nye Venstre-vælgere ikke enige om linjen over for de arbejdsløse. Et par stykker mener, at de »får tingene serveret på et sølvfad«. Men hér trækker andre i bremsen. »Jeg har selv prøvet at være arbejdsløs, og jeg fik røv og nøgler,« lyder et svar.\nPå det punkt er DF-vælgerne anderledes klare i mælet. Da intervieweren spørger, om kontanthjælpen er så høj, at det ikke kan betale sig at arbejde, lyder der et klart nej hele vejen omkring bordet.\n»Det er snarere lønnen for de lavest lønnede, der er for lav. På den virksomhed, hvor jeg arbejder, skriger mange på at arbejde over. Deres løn er brugt før tiden, de har købt hus, de er bange for at blive arbejdsløse, og de hopper og springer,« siger én.\nFor meget pamperi\nBegge vælgergrupper fremhæver, at Socialdemokratiet er kommet for langt væk fra »almindelige lønmodtagere«, og at de ikke aner, »hvad der tales om i skurvognene«. Argumenterne i de to grupper er dog ikke de samme.\nDF-vælgerne opfatter i høj grad sig selv som samfundets underprivilegerede. De mener, at Socialdemokratiet er blevet et parti for højtuddannede og akademikere – »det er ikke som i Anker Jørgensens tid«, siges det. Flere peger på, at arbejderbevægelsen ikke har tidligere tiders solidaritet, og at samfundet generelt præges af voksende egoisme.\nFokusgruppen med Venstre-vælgere består i højere grad af faglærte arbejdere og en enkelt håndværker, der er blevet afdelingschef i en kommune. De er især utilfredse med pamperi og indspisthed, hvor Socialdemokratiet og toppen i fagbevægelsen angiveligt rager til sig og misbruger medlemmernes penge til egne politiske formål. Især V-vælgerne fremhæver, at fagbevægelsen har en vigtig rolle i samfundet, men at den skal hjælpe medlemmerne frem for at blande sig i politik. En af dem siger:\n»Fagbevægelsen skal agere fagbevægelse og ikke udtale sig om Israel og indrykke store annoncer i aviserne, sådan som SiD gør. De skal gå ind og kigge på de unges uddannelse og slutte op om de unge... Jeg ved godt, at vi i gamle dage gik med de røde faner. Men i dag skal et kryds på fagbevægelsen ikke være et kryds på et politisk parti«.\nLæs hele rapporten fra PLS Rambøll på:www.ugebrevet A4.dk. Denne artikel bygger både på PLS-rapporten og på videooptagelser fra fokusgrupperne, der ikke kan offentliggøres af hensyn til deltagernes anonymitet.


Dalle Valle - Odense - finsmager.dk\nEn kedelig oplevelse præget af ventetid og middelmådig mad. Jeg manglede en rød tråd i retterne og højere kvalitet. En oplevelse under gennemsnittet.\nStedet er fyldt og bordene placeret så tæt på hinanden som muligt.\nTjeneren finder dog bord til os bagerst i Caféen.\nDalle Valles lokale er kæmpestort og det handler om at få så mange kunder ind som muligt.\nMan skulle nemlig tro at pladsen kunne give gæsterne lidt albuerum, men nej, vi sidder meget tætte.\nBordenes tætte placering sender mine tanker hen imod charterferie og “All inclusive” hoteller hvor det handler om at få plads til alle.\nVi bestiller drikkelse og min kone går op til buffeten for at finde noget mad til vores sultne datter.\n5minutter efter er hun tilbage.\nJeg går op og finder min mad, men køen omkring buffeten er vokset og jeg må bruge 10 minutter på at skrabe mad ind fra buffeten. Her er pakket og køen virker ikke til at blive mindre.\nTanken om “All inclusive” slår mig igen og jeg må indrømme det er irriterende at vente så længe på at få sin mad.\nNår man tænker på stedets størrelse vil jeg tro at Dalle Valle regner med at ligeså mange vil betale fuld pris for deres buffet når tilbudet slutter, så jeg finder ventetiden kritisabel og opfordrer til at der findes en løsning.\nEfter min kone også har brugt 10minutter på den lille tur rundt om buffeten er jeg klar til runde nummer to og vi får ikke meget hyggelig familietid ved dette besøg.\nNu var det maden vi var kommet efter og her var oplevelsen desværre heller ikke optimalt.\nDen lille salatbar var fin men udvalget af varme retter var i mine øjne uden fokus.\nHer var flødekartofler, ris, chilli con carne, en ret med ris, en flødeagtig pastaret, oksekød, kylling, nuggets, forårsruller samt lidt andet.\nMidt i det hele var der ribbensteg og rødkål. Der var også frikadeller men de var blevet dumpet i en karrysovs som min datter heldigvis kunne abstrahere fra.\nI køen fornemmede jeg også andre der ikke helt kunne finde ud af at komponere en sammenhængende tallerken.\nMaden smagte ok men manglende kærlighed og tilsmagning.\nRibbenstegen skuffede dog ved at være oversaltet og oksestegen var for gennemstegt.\nDet virkede igen lidt som “all inclusive” hvor maden ikke er gennemtænkt eller tilsmagt.\nTil 69,- pr mand var maden okay men der var intet der imponerede på nogen måde.\nVi fik med andre ord det vi betalte for.\nNormalprisen på 119,- er stadig en lav pris, men jeg må ærligt indrømme at jeg har fået meget bedre mad på andre restauranter der også server billig buffetmad.\nHvis vi skal rette blikket udad og se på nogle af de andre buffet tilbud vi har i Odense så vil jeg personligt hellere betale 80,- ekstra og tage en tur på Flammen.\nFlammen taler til samme målgruppe. Her er maden god men intet gastronomisk eventyr. Flammen har en rød tråd hvor Dalle Valle virker ufokuseret. Flammen handler om kød og her er en kæmpe salatbar og fint tilbehør. Det hele er genkendeligt og smager som man forventer det.\nI samme prisklasse som Dalle Valle finder vi de mange kinesiske buffet restauranter som er placeret rundt omkring i Odense og her føler jeg faktisk at madoplevelsen er en tand bedre. Der findes også en rød tråd og mad der smager godt uden store armbevægelser eller tilsmagning(du får jo hvad du betaler for). Modsat Dalle Valle får du noget sammenhængende.\nMin kone var ihvertfald klar i mælet: Hun ville hellere have haft mongolian bbq og friturestegt kinamad når prisen er tæt på det samme.\nMin konklusion må være at Dalle Valles buffet simpelthen var for kønsløs og ufokuseret til at man har lyst til at prøve den igen. Sammen med ventetiden er det nok ikke et sted vi vil vende tilbage til.\nJeg foretrækker til hver en tid 3 retter på et af Odenses mange fantastiske restauranter hvor menuen er gennemtænkt , men jeg er ikke bange for at spise billig mad der ikke er en kæmpefest fest for øjne og mund. Når det er sagt så kan du spise billigt og bedre andre steder.\nDet kunne være man skulle vende tilbage og se om Dalle valle var stærkere på deres ala carte menuer? Det kan også være man bare skal skippe maden og istedet anse Dalle Valle som et sted med drinks og natteliv.\nEn ting er sikkert, vi behøver ikke smage deres buffet igen.\nmaj 9, 2016 at 9:03 pm\nVi var på Dalle Valle i fredags, godt nok ikke for at spise, så det skal jeg ikke kunne sige noget om.\nMen vi fik 2 drinks for 50 kr, super billigt, og gode drinks\nAng. for lidt plads, talte vi netop om at der var mange mennesker, men rigtig god plads i forhold til andre steder, som der er små og hvor man sidder som sil i en tønde, syntes vi at stedet var stort med mange mennesker, men vi havde stadig godt med plads.\nmaj 10, 2016 at 6:56 am\nSpændende at høre om andres besøg. Jeg er glad for du havde en bedre oplevelse en mig\npreviousPortvinssmagning - Vintage 2009\nnextFonseca Vintage 1997


Vedvarende energi |\nAnvendelser og produkter relateret til vedvarende energi\nLeverer strøm til justerbare turbineblade for optimal hastighedsflow ved både høj og lav vandstand.\nVores roterende samlinger (led) til vandkraftmiljøer er konstrueret til kontinuerlig og pålidelig drift, der giver forsynings- og returhydraulikkraft til bladaktuatorer til justering af afstanden for at tilpasse sig strømningsforholdene. Integreret med elektrisk sslæbering og positioneringssensorer kan roterende samlinger give præcis og pålidelig positionsfeedback i tillæg til væskeoverførsel.\nKontakt os for flere oplysninger!\nHydroelectric Power Brochure\nVi tilbyder forskellige løsninger til vedvarende og alternative energiformer. Vi kan levere roterende samlinger designet til at tilvejebringe rotationsbevægelse til opsamlingsrør i en parabol gennem et koncentreret solkraftfelt (CSP). Funktionerne omfatter et specialiseret enhedstætningssystem med høj temperatur, interne korrosionsbestandige lejer og et kundespecificeret design til direkte svejsning til rørsystemet.\nVi kan også levere nøglefærdige løsninger, der kan flytte solpaneler 360 grader for at optimere solpanelernes position. Produkterne omfatter elektrisk slæbering, encoder, motorer og drev.\nVores SWIR-kameraer kan inspicere solpaneler via stativ eller droner. Læs nedenstående anvendelsesnote om solcelleinspektion.\nVores roterende væskesamlinger (led) giver pålidelig væskeoverførsel til hydraulisk aktivering, der er nødvendig for at tilpasse sig til bølgeforhold. Vores integration med væske-elektriske og positioneringssensorer giver en pålidelig løsning til præcis synkronisering og afstandsplanlægning for at forbedre effektiviteten af strømkonvertering og reducere omkostningerne ved energi.\nKorrosionsbestandige materiale- og belægningsløsninger\nIntegreret elektrisk slæbering og positioneringssensor til elektronisk feedback-data\nLantidsholdbart design på komponenter og materiale\nNutidens førende vindmølleproducenter kræver pålidelige, højtydende komponenter, der kan fungere kontinuerligt i de hårdeste miljøer, ofte på fjerntliggende steder, hvor vedligeholdelse er besværligt og omkostningstungt.\nVores rotrrende væskesamlinger til hydrauliske styringssystemer til bladafstand leverer pålidelig hydraulik til bladaktuatorer for større produktivitet og mindre vedligeholdelsesrelateret nedetid , hvilket giver væsentligt reducerede drifts- og vedligeholdelsesomkostninger.\nVores elektriske slæberinge kan integreres i roterende væskesamling, der sender signal og strøm til hydraulisk afstandskontrol. Integreres ofte med lynbeskyttelse, varmelegemer og encodere. Vi har også udviklet og solgt flere designs med integreret FORJ (fiberoptisk drejeled).\nMed pt. mere end 2000 aktive roterende samlinger, der regulerer bladafstand, leverer vores løsninger hos vores partnere afprøvede designs med den højeste ydeevne til både onshore- og offshore-miljøer.\nVidste du, at vi har encodere til elektrisk afstandskontrol?


Vejlauget Dalevænget - vedtægter\nVedtægter for vejlauget for Dalevænget, Munkerup, 3120 Dronningmølle\nVejlaugets formål er at sikre vedligeholdelsen af og evt. forbedre forholdene omkring den private vej Dalevænget, Munkerup, 3120 Dronningmølle. Forbedringer kan kun gennemføres efter forudgående beslutning ved en vejlaugsforsamling.\nMedlemskabet af vejlauget er frivilligt, og som medlem kan optages alle, som ejer en parcel på Dalevænget eller har udkørsel til Dalevænget.\nLauget styres af 3 udvalgte medlemmer, som vælges af medlemmerne efter simpelt flertal ved en afstemning. Styrelsen vælges for en periode af 4 år af gangen ved en vejlaugsforsamling. Styrelsen tegner vejlauget over for tredjemand, og skal forvalte vejlaugets midler til medlemmernes bedste.\nDer vælges 1 suppleant til styrelsen. Styrelsesmedlemmerne og suppleanten skal så vidt muligt vælges blandt medlemmer, der naturligt repræsenterer både fastboende og ikke fastboende.\nDer indbetales et årligt kontingent til vejlaugets kasse. Kontingentets størrelse fastsættes for 2 år af gangen ved vejlaugsforsamlingen. Ved påbud fra myndighederne om ekstraordinær vedligeholdelse, kan vejlauget opkræve ekstraordinært kontingent fra alle parcelhaverne på Dalevænget.\nKontingentet indbetales til styrelsens regnskabsrepræsentant og indsættes på en særlig bank- eller girokonto.\nAnvendelse af vejlaugets midler\nKontingentet kan kun anvendes til vedligeholdelse og forbedring af vejen og de trafikale og sikkerhedsmæssige forhold omkring vejen, Dalevænget, 3120 Dronningmølle.\nVejlauget forpligter sig overfor medlemmerne til\nprimært at anvende midlerne bedst muligt i forhold til vedligeholdelse af vejens belægning\nog endelig at fremme ovennævnte forhold bedst muligt i forhold til myndigheder og enkeltpersoner.\nForsamling og regnskab\nHvert 2. år afholdes i august en vejlaugsforsamling, hvor medlemmerne indbydes til at deltage, og hvor der vælges ny styrelse og fremlægges regnskaber. Hvert medlem har stemmeret med 1 stemme for hver parcel.\nIndkaldelsen til vejlaugsforsamlingen udsendes senest 14 dage før mødet, og vedtægtsændringer kan kun behandles, hvis de er opført og forklaret tydeligt i indkaldelsen.\nVejlaugets regnskaber føres af styrelsen og kontrolleres og revideres af et fjerde vejlaugsmedlem – valgt på vejlaugsforsamlingen - inden det fremlægges af styrelsen for forsamlingen.\nRegnskabet skal indeholde en balance for indtægter og udgifter samt en status for kassebeholdningen og aktiver i øvrigt.\nStyrelsen kan i særlige tilfælde indkalde til ekstraordinær vejlaugsforsamling med 14 dages frist og med udsendelse af skriftlig indkaldelse til medlemmernes faste bopælsadresse.\nVejlauget kan på styrelsesmøderne vedtage regler for parcellernes vedligeholdelse af arealerne ud til vejen. Reglerne er vejledende og bør efterkommes af medlemmerne. Reglerne må kun indeholde forhold, der har med den fælles vedligeholdelse af vejen og med trafikforholdene på vejen at gøre.\nVedtægterne kan kun ændres efter beslutning på en vejlaugsforsamling. Til ændring af §1 og §5 kræves en majoritet af 2/3 af medlemmerne, mens for ændring af de øvrige paragraffer kun kræves simpelt flertal blandt medlemmerne.\nVejlauget kan kun opløses efter beslutning på en vejlaugsforsamling, og da skal det ske med en majoritet af 2/3 af medlemmerne. Ved Vejlaugets opløsning overføres dets midler til medlemmerne i lige store dele for hver parcel.


Danskerne ser lysere på fremtiden - UgebrevetA4.dk\nDanskerne ser lysere på fremtiden\nDanskernes frygt for fremtiden er på retræten. Efter de angstplagede kriseår er bekymringen de senere år faldet støt og roligt. Og nu er vi tilbage på niveauet fra 2007. Eksperter mener, at danskerne er trætte af at bekymre sig. Og i bedste fald vender vi nu tilbage til en normaltilstand, der kan føre til et økonomisk opsving.\nFoto: Foto: Annett Bruhn/Scanpix\nSKYERNE SPREDES Der var engang, hvor ledigheden var det halve af i dag, og offentligt ansatte var så ombejlede, at årets ord ifølge Wikipedia var ’varme hænder’. Så kom krisen, og danskernes tro på fremtiden fik et knæk.\nMen nu er optimismen i bedring – og danskernes bekymring er næsten på niveau med efteråret 2007.\nDet fremgår af en måling, Voxmeter har foretaget løbende i ti år blandt 1.100 repræsentativt udvalgte danskere. Deltagerne har – senest i starten af december – angivet deres bekymring over 19 faktorer.\nOg i julemåneden var blot 34 procent af respondenterne samlet set ’en del’ eller ’meget bekymrede’ over livets gang i Andedammen. Før krisen, i 2007, var tallet lidt lavere – 31 procent – men da bekymringen toppede i 2009, angav hele 51 procent af danskerne at være ’en del’ eller ’meget bekymret’.\nSenioranalytiker i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Erik Bjørsted håber, at den faldende bekymring er udtryk for, at danskerne reelt vil begynde at bruge flere penge. I så fald kan det meget omtalte ’stemningsskifte’ måske veksles til et egentligt opsving.\n»Der er en række andre tillidsindikatorer, som peger i samme retning, nemlig at forbrugerne er knap så bekymrede som tidligere. Det er noget af det, der skal til, hvis vi skal se et opsving. Der er vi dog ikke endnu,« siger han.\n»Men vi har i forbindelse med tidligere kriser set, at når forbrugerne igen begynder at bruge penge, opstår der en ketchupeffekt, der fører til, at den indenlandske efterspørgsel stiger og starter et opsving. Vi kan håbe, det er det, der sker her,« siger Erik Bjørsted.\n»Der har været rigtigt mange ting de senere år, vi som samfundsborgere kunne bekymre os om. Men det er lidt anstrengende at bekymre sig hele tiden om alt mellem himmel og jord,« siger han.\n»Der er en forestilling om, at krisen er overstået, så noget kan godt være en ’return-to-normal-situation’. Der er også nogle samfundsproblemer, som ikke fylder så meget i folks hoveder længere. Terror, eksempelvis,« siger han.\nTerror er pist væk\nIfølge målingen er kun hver femte dansker bekymret for et terrorangreb. Det skyldes, at terrortruslen mod Danmark er reduceret markant på det seneste, vurderer terrorforsker på DIIS Lars Erslev Andersen.\n»Målingen afspejler, hvad der tales om i medierne. Hvis der havde været en terrorhandling som det, man så i London, og man havde set, hvordan det danske apparat havde reageret på det, havde bekymringen for et terrorangreb formentlig ligget meget højere,« siger Lars Erslev Andersen. Han fremhæver, at det især skyldes, at Al Qaida-netværket er blevet stærkt svækket de seneste tre-fire år.\nBekymring for ældres vilkår\nBlandt de emner, som flest danskere er mest bekymrede for lige nu, er ’ældres vilkår’, ’forurening’ og ’arbejdsløshed’.\nFor et år siden var det kun 50 procent af danskerne, som var ’meget’ eller ’en del’ bekymrede for ældres vilkår. Siden er bekymringen steget til at omfatte 57 procent af befolkningen. Og det er der ifølge Ældre Sagen god grund til.\n»Det afspejler den udvikling, der har været de senere år. Der har været store nedskæringer på hjemmehjælpen. Eksempelvis er der forsvundet mange hjemmehjælpstimer de seneste år,« siger souschef i Ældre Sagen Jens Højgaard:\n»Vi har set kommunerne skære hjemmehjælpen alene af økonomiske årsager; vi har plejehjem, hvor beboere har gået for længe uden at få skiftet ble. Så ældreområdet har holdt hårdt for de senere år. Derfor er der faktisk en reel baggrund for den her bekymring,« vurderer Jens Højgaard.\nForurening bekymrer i det stille\nEr ældres vilkår på mediernes og politikernes læber, er forurening paradoksalt nok nærmest fraværende i debatten, mener chefkonsulent Michael Minter fra tænketanken Concito, som forsker i miljø og klima.\nHan hæfter sig ved, at 55 procent af danskerne er meget bekymrede for forurening, mens 48 procent er meget bekymrede for klimaforandringer.\nMichael Minter vurderer, at bekymringen dels har bund i klimaforandringer, dels i nære ting som luftforurening i storbyen, sundhed og kemikalier i tøj, fødevarer, legetøj og kosmetik.\n»Noget fokus er der på forurening og klima, men det er slet ikke i toppen af mediernes og politikernes dagsorden. Der tales jo vækst, integration og velfærd,« siger Michael Minter og fortsætter:\n»Det giver en disharmoni mellem den vægt, befolkningen tillægger udfordringerne, og den vægt klima og forurening har i mediebilledet og den politiske debat.«\nFrygten for ledighed er på retur\nOg vækst fylder meget på dagsordenen. Det bekræftes af, at statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) i sin nytårstale for to uger siden atter udtrykte forhåbninger for, at der kommer gang i dansk økonomi i 2014.\nEn spirende tro på fremtiden er måske årsagen til, at bekymringen for arbejdsløshed er faldet svagt på det seneste. Lige nu angiver 54 procent, at de er ’en del’ eller ’meget bekymrede’ for arbejdsløshed.\n»Bekymringen for arbejdsløshed ligger traditionelt højt, men har været faldende over noget tid. Dette, mener vi, kan være en medvirkende årsag til, at den samlede bekymring falder,« siger direktør Christian Stjer fra Voxmeter.\nBekymringen falder – utrygheden stiger\n»Når folk siger, de er meget bekymrede, er det ofte et signal om, at noget skal op på den politiske dagsorden,« siger Anders Hede.\n»Utrygheden er den psykologiske temperatur hos enkelte personer, mens bekymringen er udtryk for, hvor mange bekymrende ting der er på samfundsborgerradaren. Det er en væsentlig forskel,« siger Anders Hede.\nDanskerne har givet op\nProfessor dr.phil. Ole Fogh Kirkeby fra Copenhagen Business School mener, at den faldende bekymring kan tolkes på to måder:\nDanskerne kan have en følelse af, at krisen på den korte bane er ved at forsvinde, men mange danskere kan sidde med en samlet følelse af, at det uanset hvad, vil ’gå totalt ad helvede til’ for Danmark, vurderer Ole Fogh Kirkeby.\n»Det kan være udtryk for en følelse af afmagt. At det ikke nytter noget,« siger han.\n»Bekymringen må i sidste instans forholde sig til en mulig handling. Og hvis man ikke mener, at ens handlinger har nogen betydning, fordi politikerne alligevel kører deres eget løb – eller selv er afmægtige – kan et menneske opleve en form for defaitisme. En opgivenhed, der overtager frustrationerne over det dystre perspektiv,« siger Ole Fogh Kirkeby.\nGrafik: Danskernes bekymring er faldende\nGrafik: Disse tre emner bekymrer flest danskere