juni 2011 information - PDF\nDownload "juni 2011 information"\n1 juni 2011 information\n2 leder Kære kolleger Arbejdet med bygningen af de sidste skibe går helt efter planen, idet der ydes en prisværdig indsats af alle. Vi stiler nu mod, at L den sidste fregat og det sidste skib - går på prøvetur i begyndelsen af december, således at Værftet, bortset fra praktisk og administrativt oprydningsarbejde, kan lukke omkring årsskiftet. Dette nummer af Intern Information bliver derfor det sidste i sin nuværende form, idet vi fremover vil fokusere på Lindø Industripark og dets kunder. Som afslutning indeholder denne udgave interviews med forskellige medarbejdere på Lindø Skibsværft. Sådanne inter views kan selvfølgelig kun være udtryk for den enkeltes oplevelser og meninger, men vi håber, at disse interviews vil sætte nogle tanker i gang om den særlige stemning på Værftet og få alle til at tænke på deres egne oplevelser. I Lindø Industripark har vi for nylig oplevet skuffelsen over ikke at blive valgt som primært produktionssted for tunnelelementer til Femern Bælt projektet. På trods af skuffelsen vil vi ikke tabe modet. Lindø Industripark gjorde, sammen med Odense Havn, en stor og professionel indsats med at præsentere mulighederne på Lindø. Vi vil fortsat forsøge at få mindre dele af Femern projektet til Lindø og ikke mindst fortsætte arbejdet med at få virksomheder til at oprette produktion i Lindø Industripark. Indenfor de sidste måneder er der indgået lejeaftaler med Smulders Group og Siemens Wind Power om henholdsvis Hal Syd og Unithallen. Vi ser disse kontrakter som et gennembrud for Lindø Industripark som produktionssted for vindmølleindustrien og forventer, at flere vil følge i de kommende måneder. Lindø Industripark har nu kontrakt med 35 lejere spændende fra FAYARD til mindre firmaer med en enkelt ansat på Lindø. Disse udlejningskontrakter dækker ca. 40% af industriparkens kapacitet. Vi er selvfølgelig, som udlejer, ikke inde i lejernes detaljerede planer, men efter hvad de har oplyst til os, er der tale om arbejdspladser, når alle er flyttet ind. Fokus er selvfølgelig på salgsarbejdet, så endnu mere kan lejes ud, og endnu flere arbejdspladser flytte til Lindø. Som jeg skrev i indledningen, er dette det sidste nummer af Intern Information i sin nuværende form. Jeg vil derfor benytte lejligheden til at sige tak for godt arbejde i de sidste par år. Da beslutningen om at lukke skibsværftet blev truffet i august 2009, var overskriften: Lukning med værdighed. Jeg synes, at det er gået rigtig godt. Vi har leveret skibe til vore kunder til tiden og i god kvalitet. Vi har forbedret sikkerhed og sygefravær. Der har været et godt og konstruktivt samarbejde mellem ledelsen, Fælles klubben og medarbejderne. Produktivitet og økonomi har fulgt planerne. Og selvom det har været svært, er afskeden mellem medarbejdere og virksomhed foregået med værdighed. Tak for et godt samarbejde. Lad os fortsætte i samme stil, indtil det sidste skib er leveret og lad os så se fremad og få flere virksomheder og arbejdspladser til Lindø. Peter Jann Nielsen indhold Navngivning af fregat...3 Lindø Industripark To store og mange små Portræt af Smulders Group LORC Grønt lys til test af vindmøller...8 Nye lejere i Lindø Industripark Lindø Skibsværft De personlige historier UDGIVER: Odense Staalskibsværft A/S Lindøalleen Munkebo REDAKTION: Lindø Industripark Charlotte Wittenberg Lindø Skibsværft Janni Clausen TRYK: OAB-Tryk a/s 5250 Odense SV OPLAG: stk. Eftertryk tilladt med angivelse af kilde Forsidefoto: Monopile fundamenter Smulders Group\n3 navngivning Statsminister Lars Løkke Rasmussen navngiver nybygning L 715 fregat nr. 2 Fredag, den 13. maj 2011 blev den anden af fre gatterne til Forsvaret navngivet på Lindøværftet af Statsminister Lars Løkke Rasmussen med ordene: Hendes Majestæt Dronningen har resolveret, at skibet skal hedde Peter Willemoes. Derefter meddelte Statsministeren, at de nye fregatter var nødvendige i kampen mod piraterne og roste Søværnets for deres indsats, som fortjente den største respekt. Derudover informerede Statsministeren om en snarlig offentliggørelse af en overordnet plan for indsatsen mod pirateri, hvor flådebidraget ville indgå som et væsentligt element. Ceremonien på Lindø s udrustningskaj blev over været og fejret af såvel inviterede gæster som de fremmødte medarbejdere. I dagens anledning blev der ikke overrakt nogen gave til Statsministeren, men i stedet efter Statsministerens eget ønske givet en donation til Børnecancerfonden. Rundvisning på PETER WILLEMOES, helikopterdækket - Orlogskaptajn Thomas Vestergaard, Forsvarets Materieltjeneste, i samtale med Statsminister Lars Løkke Rasmussen. Bestyrelsesformand for Odense Staalskibsværft, Lars-Erik Brenøe, sagde i sin tale til navngiveren, at Statsministeren jo havde valgt, at en eventuel gave skulle betænkes Børnecancerfonden. Formanden ønskede dog ikke, at Statsministeren skulle gå helt tomhændet fra arrangementet, så Statsministeren fik overrakt et eksemplar af den specielle udgave af 20-kronen med Værftets største skib EMMA MÆRSK - på bagsiden. Borgmester Anker Boye og frue i samtale med Kommandør Per Bigum, Forsvarets Materieltjeneste. Søværnets nuværende og planlagte skibe er adopteret af danske byer. PETER WILLEMOES således af Odense Kommune.\n4 4 Lindø Industripark to store og mange små Lindø Industripark har indgået lejeaftaler med Smulders Group og Siemens Wind Power - to store aktører inden for vindmølleindustrien - og flere store aktører står på spring. Samtidig er der stadig stor efterspørgsel efter mindre lejemål, hvor der både er interesse for kontorfaciliteter samt produktionsog lagerarealer. Aftalerne med Smulders Group og Siemens Wind Power er et stort skridt i den rigtige retning i at danne et vindmølle-cluster på Lindø. Divisionsdirektør, Michael Nymark Hansen Nyt om lejere Smulders Group har lejet Hal Syd og m 2 tilhørende lagerareal til produktion af fundamenter til havvindmøller. Smulders forventer at flytte ind i sensommeren, hvor de får kontor i halcentret, og egentlig produktion planlægges så småt opstartet i december. Du kan læse mere om Smulders Group og deres produkter på side 6-7. Siemens Wind Power har pr. 1. april 2011 lejet unithallen på m 2 samt et omkringliggende lagerareal på m 2. Der foregår p.t. en række aftalte modifikationer samt klargøring af hallen, og samtidig er Siemens i gang med at opsætte hegn rundt om området. I første omgang drejer det sig udelukkende om lagerplads, men vi håber selvfølgelig på sigt, at der også vil komme produktion på stedet. Aktive tiltag Odense Havn og Lindø Industripark indgik i maj et storstilet samarbejde i kampen om at blive kvalificeret som produktionssted for tunnelelementer til Femern Bæltforbindelsen. Forud for dette havde Odense Havn og Lindø Industripark hver især besvaret en række spørgsmål i et omfattende præsentationsmateriale, der var Smulders jacket fundamenter.\n5 Lindø Industripark 5 sendt til Femern A/S. Efterfølgende udarbejdede vi en fælles præsentationsmappe, som blev præsenteret for indbudte politikere på Christiansborg den 25. maj. Trods det faktum, at vores faciliteter er perfekte, og vi opfylder samtlige krav fra Femern A/S, blev det den 26. maj besluttet, at Rødby skal være produktionssted for tunnelelementer, også selv om Rødby ikke opfylder alle krav, bl.a. at faciliteterne i så vid udstrækning som muligt skal kunne anvendes, når arbejdet med Femern-forbindelsen er tilendebragt. Vi er selvfølgelig skuffede over beslutningen, men der er dog stadig mulighed for, at mindre dele af projektet kan komme Lindø til gavn, eksempelvis via underleverandører med produktion på Lindø. I juni besøger vi to spanske aktører inden for vindmølleindustrien, som vi har gode kontakter til, og vi er ved at planlægge en tilsvarende indsats over for en række store kinesiske aktører. Samtidig deltager industriparken på relevante messer i Europa. Vi har ligeledes haft besøg af flere entreprenører, der ser gode muligheder i at bruge Lindø Industripark som centrum/udskibningshavn for opsætning af havvindmølleparker. Heri ligger mange arbejdspladser. Nyt om services/faciliteter Som planlagt er Lindø Industriservice sat til salg med henblik på at finde en ny branchekendt ejer, som vil kunne styrke og videreudvikle Lindø Industriservice. Til at forestå salget er firmaet Advizer fra Aarhus valgt, og der er i øjeblikket fuld gang i kontakten til mulige købere. Pr. 1. juni er transportafdelingen lagt ind under Lindø Industripark som en selvstændig enhed. Transport afdelingen er ansvarlig for den interne transport, kraner samt skibsanløb/kajplads i industriparken. Transport afdelingen vil Transportchef Peter Blazejewicz. have portalkrandriften i eget regi og lave aftaler med underleverandører om drift af øvrige transportudstyr. Vi har ansat Peter Blazejewicz som transportchef. Peter kommer fra en stilling som arbejdsleder/portalkranfører i Lindø Skibsværft. Renovering af kantine 1 er nu afsluttet, og der blev holdt indvielse den 31. marts, hvor lejere og medarbejdere var indbudt. Vi har fået en indbydende kantine med fine gæste faciliteter og mulighed for at få en lækker og varieret frokost. Vi arbejder nu på at renovere den tid ligere funktionærkantine i dokområdet, da den størrelses mæssigt passer bedre til antallet af spisende gæster fremadrettet. Kantinen i dokområdet har plads til ca. 200 spisende gæster. Kantinen tilbyder en lækker frokostbuffet med både kolde og lune retter.\n6 6 Lindø Industripark smulders International offshore fundamentsproducent på Lindø Da Smulders Group undersøgte mulighederne for at styrke vindmølledivisionens position i Nordeuropa og øge produktionskapaciteten, faldt valget på Lindø Industripark, fordi industriparken har de faciliteter, der er nødvendige for at nå dette mål. Lindø Industripark og Smulders Group har derfor indgået en betinget aftale om leje af faciliteter på Lindø. I sensommeren er det målet at etablere et produktionsanlæg af samme type som det, Smulders har i Hobroken (Antwerpen, Belgien), så primært store jacket- og Tripod fundamenter kan produceres effektivt på Lindø. Coen van den Brand, Marketing, Smulders Group Smulders Group Smulders Group blev stiftet i 1966 og har udviklet sig til en international koncern med flere datterselskaber. Koncernens kerneaktiviteter konstruktion, fremstilling, levering og montage af stål- og maskinkonstruktioner er fordelt på fire divisioner: Smulders Wind turbine constructions: Fundamenter og tårne til onshore og offshore vindmøller. Smulders High-grade constructions: Industrikonstruktioner, onshore og offshore konstruktioner, broer, reno veringsprojekter og arkitektkonstruktioner. Smulders Industrial constructions: Stålkonstruktioner til industri- og kontorbyggeri. smulders Machine constructions: Maskinkonstruktioner til forskellige formål inden for flere brancher. Smulders vindmølledivision For 20 år siden begyndte Smulders Group at producere ståltårne til landbaserede vindmøller. Ti år senere begyndte Smulders Group ansporet af vindmølleproducenter at konstruere monopile-stålfundamenter til havbaserede vindmølleparker og udviklede sig fra pioner virksomhed til at være markedsførende med en omfattende referenceliste. Det næste skridt produktion af tårne til offshore sektoren - var et logisk supplement af produktporteføljen til vindmøllemarkedet. Produktporteføljen suppleres desuden af onshore og offshore konstruktioner fra Smulders division for High-grade constructions, der bl.a. fremstiller transformerstationer.\n7 Lindø Industripark 7 Kompleks bygningskonstruktion fra Smulders division for High-grade constructions. Smulders produktionsfaciliteter i Hoboken - Belgien. Den nuværende kapacitet for produktion af bl.a. jacket-, Tripods- og Tripile-fundamenter er på ca. 200 fundamenter om året. Hertil kommer 100 offshore tårne årligt. I de kommende år vil markedet for vindenergi udvikle sig hastigt. Vindmøller bliver stadig større og placeres endnu længere væk fra land på meget dybere vand. Det bliver nødvendigt at udvikle og producere andre typer fundamenter. For at styrke og fastholde positionen som markedsførende i fremtiden udvider Smulders Group sin kapacitet og sine anlæg, samtidig med at koncernen tager hensyn til de ændrede kvalitetskrav, de mest avancerede teknologiske nyskabelser og nye generationer af fundamenter. Industrikonstruktion fra Smulders division for Industrial constructions. Næsten alle facetter af de talrige faser, der indgår i produktionsprocessen, styres internt og er fordelt mellem forskellige datterselskaber inden for vindmølledivisionen. Det giver en tidsbesparende og omkostningseffektiv proces under sikre arbejdsforhold samt sikkerhed for opfyldelse af høje kvalitets- og miljøstandarder. Sammen med en fleksibel projektorganisation, der koordineres fra hovedkontoret i Helmond (Holland), giver dette mulighed for en hurtig omstilling. Tel. +31 (0) Fax +31 (0) Website\n8 8 Lindø Industripark Grønt lys til test af vindmøller Lindoe Offshore Renewables Center (LORC) har fået et stort bidrag til centerets arbejde med at bygge verdens største og klogeste testbænk for vindmøller. Karsten Prinds, Communication Consultant, LORC Fonden Green Labs DK har støttet testbænken på LORC med 87 millioner kroner. Med LORC s test af frem tidens store havvindmøller vil centeret nu sikre, at den danske viden om vindmøller bliver i Danmark. Det skal gavne udvikling, nye grønne arbejdspladser og eksport af energiteknologi. Green Labs DK har med sin massive støtte blåstemplet LORC s etablering af verdens største og klogeste test af hele vindmøllehuse, naceller. Testbænken er ganske enkelt det projekt, som skal sikre, at Danmark fortsat ligger i front i den globale kamp om markedet for havvindmøller, og at det er her fra vores nordlige breddegrader, at ny banebrydende udvikling sker, siger Poul Nyrup Rasmussen, formand for bestyrelsen for LORC. Testbænken bliver cirka 50 meter lang og vil veje over ton. Bænken skal bemandes fast af medarbejdere, heraf formentlig mindst to døgnet rundt. Hertil kommer ingeniører og andet testpersonale fra de deltagende virksomheder og forskningsinstitutioner. Den administrerende direktør på LORC, Claus Hviid Christensen, glæder sig over støtten: Testbænken bliver verdens største og den teknisk mest intelligente. Den vil blandt andet kunne teste flere lasttilfælde end de eksisterende, mindre testbænke i verden ved blandt andet at påvirke møllerne med simuleringer af de helt specielle og meget hårde forhold, der findes ude på havet. Testbænken vil kunne simulere tyve års påvirkninger på under et halvt år, herunder kan den genskabe sammentræf af fejl, der medfører havarier, siger han. Testbænken vil stå færdig til brug i Ny grøn vækst LORC blev etableret i 2009 som videns- og testcenter for grøn offshore energi i Lindø Industripark, hvor målet er at tiltrække produktionsvirksomheder og nye arbejdspladser fra den grønne offshore industri. Testbænken bliver den helt centrale testfacilitet i LORC. Den skal afprøve offshore vindmøller med en ydeevne på op til 10 MW. De største offshore møller i dag producerer 5 MW. Testbænken etableres som et tæt samarbejde mellem LORC, Vestas Offshore, Siemens Wind Power, Dong Energy, Vattenfall Vindkraft samt Risø DTU. Lindoe Offshore Renewables Center Tel:\n9 Lindø Industripark 9 CRAMO A/S som en del af Lindø Industripark At være en del af et dynamisk område med mange forskellige virksomheder, som det er tilfældet i Lindø Industripark, er naturligt for en virksomhed som Cramo. Cramo er en rigtig god medspiller i alle situationer, med alt lige fra store entreprenørmaskiner til håndværktøj. Vi tilbyder leje af trucks i forskellige størrelser, enten som dagsleje u/fører eller timeleje m/fører. Derudover sælger vi alt fra håndværktøj til sikkerhedsudstyr i vores lille Cramo-butik on site. Pladsen, som ligger ved Port 1, er bemandet af Per Pagh. Per Pagh kan kontaktes på mobil eller mail Afdelingsleder Palle Krarup Olsen vil ligeledes ofte være at finde på Lindø s arealer. Palle har de seneste 19 år været en del af Odense Staalskibsværft og er derfor kendt på området. Palle kan kontaktes på mobil eller mail Maskin- og Matrieludlejning Tlf Pon Power Scandinavia Vi er autoriseret forhandler af Cat motorer og generatoranlæg samt MaK motorer i Danmark, Norge, Sverige, Færøerne og Grønland. På MaK siden dækker vi også Finland, Island og de baltiske lande. Vi tilbyder anlæg i hele produktspektret fra 6,4 til kw, der hovedsageligt anvendes som fremdrivningsmotorer og hjælpemotorer, primærstrøm eller nødstrøm. Vi lægger stor vægt på at tilbyde hurtig og effektiv service 24 timer i døgnet 365 dage om året. I forlængelse af vores kontinuerlige bestræbelser på hele tiden at forbedre og udvide vores omfattende servicekoncept, åbnede vi den 1. januar 2011 kontor og eget værksted i Lindø Industripark. Vi ser det som essentielt at have et strategisk velplaceret netværk af servicefaciliteter i vores markeder, og med vores placering i Lindø Industripark mener vi, at vores servicekoncept er styrket betragteligt. De mange faciliteter i Lindø Industripark giver os blandt andet udvidede muligheder for at servicere motorer, og er derfor helt i tråd med vores ønsker om at kunne levere den mest optimale service for vores kunder. Vi er ISO og certificerede og sætter dermed kvalitet, sikkerhed og miljøhensyn i højsædet. Samtidig lægger vi stor vægt på at tilbyde miljøvenlige motorløsninger, som formindsker udledningen af miljøskadelige emissioner. Læs mere på\n10 10 Lindø Industripark Blue Water Shipping Blue Water Shipping blev etableret i 1972 af skibsmægler Kurt Skov. I dag beskæftiger Blue Water -selskaberne ca. 900 personer på hovedkontoret i Esbjerg og i de øvrige 52 afdelinger, som er fordelt i 26 lande. Blue Water tilbyder ekspertise inden for bl.a. stevedoring, befragtning, skibsklarering, tung transport, projektlast, transport, håndtering og logistik omkring vindmøller, offshore transport og basefaciliteter, lagerdrift og pakhusforretning, AEO-certificeret toldafdeling, samt almen transport med bil, skib, fly og bane. Lindøs forvandling fra skibsværft til et spændende industriområde er et stort og spændende projekt, som Blue Water helt naturligt ønsker at tage del i og bidrage til. Kon toret på Lindø har siden etableringen den 1. februar 2011 været fast bemandet. Kontoret suppleres af yderligere 70 medarbejdere i Blue Waters filial i Tietgenbyen i Odense, og der står ligeledes et team af projektspeditører, skibs ingeniører, stevedorfolk, it-systemudviklere m.v. klar til at skabe unikke og kundeorienterede transport- og logistikløsninger! Blue Water Shipping A/S Kystvejen 100, Blok A 5330 Munkebo Kontaktpersoner: Bent Lange Søren Nielsen Læs mere på Cording Consult - biologi, miljø og arbejdsmiljø Cording Consult har eksisteret siden 2007 og leverer rådgivning og freelanceydelser indenfor miljø og arbejdsmiljø. Firmaet tegnes af René Cording, der er uddannet biolog med speciale i havvindmøllers effekt på sælers adfærd. Jeg har siden opstarten af firmaet lavet mange spænd ende projekter indenfor vandmiljøområdet, men på det seneste er det mere gået i retning af rådgivning om arbejdsmiljø og miljøcertificering. Et område, der er utroligt spændende at få til at hænge sammen med tung industri og produktion. Foruden at være biolog, har jeg gennem mange år arbejdet som brandmand hos Odense brandvæsen, og det var da også herigennem jeg fik indgangsvinklen til arbejdsmiljø kombineret med vanskelige og krævende arbejdsprocesser. diving, en kursusvirksomhed, der bl.a. afholder kurser i erhvervsdykning, arbejdsmiljø for erhvervsdykkere og førstehjælp. Der er ingen opgaver, der er for specielle til, at vi kan løse dem. Med uddannelse indenfor arbejde i højde og erhvervsdykning kan vi både komme i højden og i dybden med et projekt. Vi har det praktiske know-how og den teoretiske baggrund til skabe unikke løsninger. Lindø Industripark blev valgt som nyt hjemsted for firmaet, fordi hele området omkring det gamle Lindø Skibsværft er i en rivende og spændende udvikling. Jeg mener at kunne bidrage med positive erfaringer til anlæggelse af havvindmøller, marine anlægsopgaver eller arbejdsmiljø/ sikkerhed i forbindelse med produk tion. Desuden ser jeg store muligheder for innovation og synergi mellem mange af de virksomhedstyper, der findes i Lindø Industripark. For yderligere information: Cording Consult er et enmandsfirma, der benytter et bredt udvalg af samarbejdspartnere til opgaveløsning, bl.a. Bangsgaard og Paludan Aps, der er specialister i biologisk rådgivning særligt med henblik på naturgenopretning og miljøvurderinger. En anden samarbejdspartner er Safe air\n11 Lindø Industripark 11 maersk drilling Maersk Drilling har lejet et m 2 indendørs lagerareal samt kontorfaciliteter i Lindø Industripark til deres afdeling Global Stock Supply. Stiftet som Maersk Drilling i 1972 det tidligere Maersk Contractors medarbejdere Flåde på 26 borerigge Operatør på 2 rigge 7. største boreoperatør - målt i mobile offshore borerigge Hovedkontor i København Kontorer i 11 lande en del af A.P. Møller Mærsk Gruppen Formålet med Global Stock Supply er at samle kritiske og kapitaltunge stykker udstyr til brug på tværs af flåden af borerigge. Baggrunden for at flytte Global Stock Supply fra Esbjerg til Lindø var primært grundet pladsproblemer i Esbjerg, samt at der på Lindø er krandækning inden for et kontrolleret område. Desuden skulle der være mulighed for udvidelse. Dette kunne industriparken til fulde opfylde. Kontoret er fra 1. juni bemandet af 3 medarbejdere. Fyens Stillads De grønne stilladser står for det sikre! Fyens Stillads er et 48-årigt gammelt stillads firma et familiefirma på 3. generation. Vi har serviceret Lindøværftet i mere end 38 år med stilladser, skurvogne, telte mm. Service og kvalitet går som en grøn tråd igennem firmaet, og vi ser frem til et tilsvar ende godt samarbejde med de kommende virksom heder, der flytter til Lindø Industripark. Fyens Stillads opstiller og udlejer alt i stilladser, stiger, skur- og kontorvogne, containere, lifte samt telte og andet sikkerhedsudstyr. Vi ved, at fleksible og funktionelle faciliteter, samt planlægning af faciliteternes placering, kan have stor betydning for effektiviteten og for overhold else af reglementerne. Tag os derfor med på råd vi har stor erfaring i alle former for opstillinger, såvel inden for industri som håndværk og diverse specialarrangementer. Materiellet overholder naturligvis alle sikkerhedsbestemmelser og kvalitetskrav, ligesom vores medarbejdere er både veluddannede og erfarne. Se mere på Tolderlundsvej Odense C Tlf Fax\n12 12 Lindø Skibsværft De personlige historier På disse sider plejer der at være fyldt op med fakta om fravær og statistikker for arbejdsskader, samt hvor langt vi er med færdiggørelsen af vore skibe. Disse ting er også meget vigtige, men dem fokuserer vi jo også på i dagligdagen. Det beviser alle vores tal for mig. Derfor har jeg valgt, at fokus for dette nok vores sidste Intern Information skal være på de personlige historier. Jeg har fået kontakt til en journalist, der har en stor interesse for værftets kultur, og for de mennesker og historier der er med til at forme kulturen. Han har valgt fire profiler ud, der har hver sin oplevelse af afviklingen af Lindø. Jeg er selv en af de valgte, og for mig har det været en fornøjelse at kunne dele mine tanker om lukningen med jer. Det har givet en mulighed for at reflektere, og jeg håber, at I syntes godt om artiklerne. På Lindø lukker Danmarks sidste store værft Mine få dage på Lindø har lært mig mere end jeg kunne have læst i 100 bøger. Af Karl Kjær Bang De sidste par uger har jeg haft den store fornøjelse at møde nogle af jer, der producerer Danmarks største og mest energirigtige skibe. Det har været en stor oplevelse. Til hverdag læser jeg statskundskab på Aarhus Universitet. Her lærer vi ikke meget om produktion. Inden jeg besøgte Lindø, forestillede jeg mig da også, at man bygger et skib ved at tage en stor klump jern, putte den ind i en maskine, og wupti ud kom et skib! Nu ved jeg bedre. Men jeg ved også, at det der har været det bærende på Lindø har været kammeratskabet. Derfor er jeg glad for, at jeg har fået lov til at portrættere nogle af jer, der udgør rygraden i dansk skibsproduktion lidt endnu.\n13 Lindø Skibsværft 13 det lange farvel To-et-halvt år er for lang tid. Alt for lang tid til at lukke Lindø i hvert fald. Det mener driftsleder Frank Thorborg Hansen. Selvom fællesskabet på Lindø Skibsværft er det, han sætter mest pris på, vil han nok helst være alene den dag, han skal forlade værftet for sidste gang. Af Karl Kjær Bang Det lidt senede, faste håndtryk, hans gråsprængte men fyldige overskæg og de store hurtige skridt gør, at man tror på det, Frank Thorborg Hansen fortæller. Man kan mærke erfaringen og engagementet hos den 51-årige driftsleder - og den beslutsomhed, der har ført ham til der, hvor han er nu. Men der er én beslutning, han ikke har taget. For uanset om han får et nyt job i Lindø Industripark eller ej, ved han ikke, hvad han gør, når værftet lukker. Hvordan han reagerer. Man håber, man kan modtage fyresedlen med værdighed. Det gør vi alle sammen herude. Men dybest set ved man det ikke, forklarer Frank og fortsætter efter en kort pause: Når jeg går igennem værftets port sidste gang, tror jeg ikke min kone skal sige for meget til mig. Der vil jeg nok helst bare være alene. To-et-halvt år er for lang tid Men det er nu ikke noget Frank har tænkt sig at få en blodprop af at gå og spekulere på, som han siger. For Frank handler det om at beskæftige sig med tingene her og nu og det, der er muligt. Derfor er han heller ikke bitter over, at værftet lukker. Det understreger han flere gange. Hans fokus er på at producere noget, være ude i elementerne og blandt folkene. Jeg har aldrig kunnet sidde stille. Da jeg blev funktionær, tog det mig halvandet år at lære at sidde stille ved en computer, fortæller han. Der skal ske noget. Effektivitet og beslutsomhed stråler ud af manden med den ranke kropsholdning, lidt fremskudte bryst og de fokuserede øjne. Derfor mener han også lukningen af værftet har taget for lang tid. Selvfølgelig er det bedre at have en periode, hvor værftet lukker ned, end hvis det var lukket fra den ene dag til den anden. Men to-et-halvt år er for lang tid at have folk til at gå i uvished om, hvornår de bliver prikket, mener Frank. Der er flere, der beder om at komme med i næste fyringsrunde, fordi de hellere vil have det overstået. Frank mener, det er fint, at folk kan få psykologhjælp og støtte til efteruddannelse. Men nogle af de ældre gutter kan sgu ikke bruge efteruddannelse til noget. Tænk på dem på 58. De skulle bare have en pose penge i stedet, så de kunne tage ud at rejse med konen, eller hvad de havde lyst til, siger Frank.\n14 14 Lindø Skibsværft Salttabletter for ikke at besvime Han mener særligt, der skulle gøres mere for dem, der er lidt oppe i årene. Både virksomheden og fagbevægelsen burde efter hans opfattelse have været bedre til at sikre en god aftrædelsesordning for folk, når de ikke længere er på skibet. Der har været fokuseret for meget på de her små lønforhøjelser. Når en mand har arbejdet her i 40 år, så har man også et ansvar for ham, når han ikke arbejder her længere. Det sociale ansvar mener jeg godt, man kunne gøre mere for at leve op til, fortæller Frank. Til gengæld mener han, det er helt rigtigt, at ledelsen har satset på at sætte fokus på medarbejderne. Men man kunne måske have været bedre til at kommunikere mere direkte omkring de kompetencer, medarbejderne på værftet har. Jeg synes, det har været nogle flotte initiativer, ledelsen har sat gang i. Men man kunne også have fokuseret mere på kompetenceprofilerne end på menneskene. Der skulle have været indrykket helsidesannoncer, hver gang der var en fyringsrunde, hvor der så stod 35 klejnsmede, der har været med til at bygge verdens største skib, og kan det og det, søger job, forklarer Frank. Han mener nemlig medarbejdernes kvaliteter er i top. Det viser succeserne. Hele E-serien har nok været den største succes. Særligt når man tænker på det hårde arbejde, der ligger til grund. Når det er så koldt, at svejsningerne sprænger, efterhånden som man svejser emner sammen, eller man spiser salttabletter om sommeren for ikke at besvime, fordi sveden løber af en, fortæller Frank. Lindø er allerede lukket Når Lindø lukker er det ikke første gang, Frank oplever sit værft lukke. Sidste gang var, da Odenseværftet indstillede produktionen i Dengang fik han job på Lindø. Men denne gang vil der ikke være et andet værft, han kan blive ansat på. Det slår ham nu ikke ud. Jeg tror da, der kommer virksomheder til. Se bare på det, Fayard har kunnet gøre det var der ikke mange, der havde troet på, fortæller Frank. Men det sammenhold, den ånd, der er udsprunget af det hårde arbejde og de enorme skibe, tror Frank ikke på vil være til stede i industriparken. Og det er det, han har holdt mest af på værftet. Kammeraterne og jargonen. Hvis man nogle morgener havde været i lidt dårligt humør, gik der ikke mange minutter efter man var mødt herude, før man var på toppen igen, husker Frank. Selvom han skulle ende med at få job på Lindø i industriparken, vil det derfor ikke være det samme. Faktisk synes han allerede det er anderledes. Som han siger i sin karakteristiske, konsekvente tone: For mig lukkede værftet den dag, vi stoppede med at lave blå skibe med hvide stjerner.\n15 Lindø Skibsværft 15 Det betyder meget for mig, at folk ikke synes, jeg er en idiot Direktør Steen Schougaard Christensens bliver Lindø Skibsværfts sidste direktør. Det er ham, der fyrer, lukker og slukker. Alligevel oplever han ikke, at medarbejderne skyder skylden på ham og det betyder meget for ham. Af Karl Kjær Bang 1. maj. Dagen hvor arbejdernes stærke fællesskab kommer til syne. Med blafrende røde faner, stærke arbejdersange og demonstrationer, giver de danske arbejdere denne dag befolkningen et indblik i arbejderkulturen. Men for én mand på Lindø markerer arbejdernes internationale kampdag mere end blot et flygtigt indblik i arbejder kulturen. For Steen Schougaard Christensen er 1. maj den dato, hvor han startede på en af Danmarks sidste store industrivirksomheder, Lindø Skibsværft. I dag er den 40-årige familiefar værftets sidste direktør. Lindø er simpelthen det bedste, der er sket Første gang jeg kom på Lindø var decideret skræmmende, fortæller Steen. Det var midt i marts, og jeg skulle over til samtale med direktøren inden min egentlige ansættelse. Jeg havde aldrig hørt om Lindø før, og vejret var dårligt. Det sneede og blæste. For sådan en der var vandt til at gå i jakkesæt, var det noget af et kulturchok at komme herud, griner han. Men det tog ikke lang tid, før akademikeren fra Aalborg slet ikke kunne undvære værftet. Faktisk mener han, at ansættelsen på Lindø simpelthen er det bedste, der er sket i hans professionelle liv. Og han fremhæver særligt en ting, der har gjort et enormt indtryk på ham. Den største oplevelse, jeg har haft på værftet, var, da jeg i 2007, var på besøg i næsten alle basisgrupperne. Det at møde de timelønnede medarbejdere ansigt til ansigt og opleve dem som individer med mange forskellige holdninger og personligheder, og ikke bare som en gruppe mennesker, der alle går samme vej, det var en øjenåbner. Jeg kom jo fra en verden, hvor jeg havde lært at forholde mig til medarbejderne som en størrelse, der kunne puttes ned i en kasse. Det gjorde stort indtryk og jeg følte mig lidt dum, at jeg havde taget sådan fejl, husker han. Han beskriver også, hvordan det var fascinerende at opleve folks fantastiske sammenhold og deres store faglige stolthed. Samtidig med at de jo er lidt nogle børster. Jargonnen er meget ligetil, og det er faktisk det, jeg holder aller mest af ved Lindø, fortæller Steen. Arbejdede til det sidste for ny forretningsmodel Steen forklarer, at ledelsen til det sidste prøvede at lave en forretningsmodel, der kunne vise, at det var muligt at drive et rentabelt værft. Men den har desværre ikke været overbevisende nok. Vores underskud var for store og markedet for specialskibe, der skulle være det nye segment, var helt dødt. Og konklusionen blev så, at vi afvikler. Men efter den beslutning var taget, var jeg slet ikke i tvivl om, at jeg skulle sige ja til at tage jobbet som ansvarlig for afviklingen. Så jeg kunne være med til at sikre,\n16 16 Lindø Skibsværft at værftet blev lukket på ordentlig vis, men selvfølgelig også for at få to et halvt år mere på Lindø, forklarer Steen. For Steen drejer det sig om, at værftet havde nogle ordrer, det skulle levere på. Men også, at medarbejderne skulle behandles ordentligt under lukningen. Det betyder utroligt meget for mig, at jeg ikke oplever, at folk herude synes, jeg er en idiot. Selvom man måske egentlig godt kunne forvente det. Det er jo nu engang mit lod at være ham, der lukker Værftet og fyrer folk. Noget af det som Steen er mest stolt af, er, at medarbejderne løfter i flok, selvom de, ved det snart er slut. I øjeblikket gør de det så godt, at resultaterne er bedre end forventet, da det blev besluttet, at værftet skulle lukke. For dyrt at strejke Men det er ikke nemt for nogen på Lindø, at værftet lukker, siger Steen Der er intet, hverken globaliseringsmidler eller kampagne eller nogle af de tilbud vi giver, der kan gøre det op for det vi mister. Der er intet, der vil kunne erstatte det at blive ved med at møde op her på Værftet hver dag. Jeg synes stadig, at det er vigtigt, at jeg har gjort, hvad jeg kunne for at vise medarbejderne, at de ikke var glemt. Jeg fik opgaven at lukke Værftet ned, og det er hele tiden en balance mellem det at gøre vores ejer tilfreds og det at holde modet oppe på vores medarbejdere. Jeg synes, at vi er lykkedes fint med balancen, medarbejderne har været med os, og vi får bygget skibene til tiden. Steen er også glad for, at medarbejderne har mulighed for at tjene gode penge på fratrædelses- og sygefraværsordningerne. Samtidig synes han dog, at ordningerne både har tilført godt og skidt til afviklingen. Han kan nemlig nogle gange godt være ærgerlig over, at den økonomiske straf for en mindre arbejdsnedlæggelse er så hård. Selvfølgelig er det godt, at det ikke er ligesom i gamle dage, hvor Lindø i perioder stod for halvdelen af alle strejker i Danmark. Men omvendt så betyder ordning erne, at folk ikke kan komme af med de frustrationer, der helt naturligt kommer, når man står til at miste sit job, siger Steen. Det havde da været rart, hvis Industriparken havde kunnet leje bygningerne ud lige så hurtigt som Skibsværftet forlader dem. Leje ud til nye virksomheder med nye jobs. Men det havde ingen kunnet forestille sig lod sig gøre, og de næsten 1000 jobs, der er skabt, er da en god start. Hans ønske om at skabe beskæftigelse for tidligere medarbejdere understreges af, at han på facebook-siden Lindø Skibsværft skriver til de afskedigede medarbejdere, at de kan være sikre på at stå først i køen hvis jeg i mit nye job får for nøjelsen af at skulle ansætte kvalificerede medarbejdere. Stolt skibsbygger Et nyt job vil dog ikke betyde det samme for Steen, som Lindø har gjort. Hans detaljerede viden til dokmål og skibenes nøjagtige forhold er sigende. De vidner om en mand, hvis arbejde er drevet af faglighed og stoltheden over at bygge nogen af verdens største skibe. Det gør indtryk på ham, når han går rundt på det over 1 million kvadratmeter store værft. Tidligere blev det store areal brugt til at opbevare i tusindvis af dele til skibene. Som samle-selv-elementer til overdimensionerede Ikeamøbler. Men i dag er pladserne gabende tomme.\n17 Lindø Skibsværft 17 det jeg vil savne mest er kammeraterne Det, der har holdt John Jacobsen på Lindø, er først og fremmest kammeratskabet. Efter 22 år med at bygge skibe, er Johns store ønske at få lov til at sejle med Lindøs sidste skib. Af Karl Kjær Bang John Jacobsen fløjter i en skarp piftetone for at skære igennem lydene i hal B9. En af makkerne, en høj fyr, står 10 meter væk og arbejder. Alligevel er det først tredjefjerde gang John pifter, at makkeren hører ham gennem de høje lyde fra svejsning, elementer der bliver flyttet og maskiner der bibber. Han forlader den enorme metalbuk, som ville give enhver dreng med en drejebænk våde drømme, og går ham i møde. Hva, har du hørt noget, om der er nogen, der skal i dokken?, spørger John, der er en lavstammet, bredskuldret svejser. Han er midt i 40 erne og det faste, lidt ru håndtryk afslører, at han løfter jern. Ikke i en af de moderne svedefabrikker, men når han bygger skibe. Makkeren har hørt noget. Tre-fire har fået besked om, at de også har arbejde, efter de er færdige med elementerne i hallen. Men han har ikke selv hørt noget endnu. Jeg er ikke dygtig nok, griner han sarkastisk. John er heldig. Selvom han som stort set alle andre på Lindø ikke ved, hvornår det er hans tur til at få fyresedlen, så er hans chancer bedre. Han arbejder nemlig på det sidste skib i hal syd. Men når det står færdigt i november 2011, er det med sikkerhed slut. Når værftet lukker efter 95 år og 324 skibe, bliver der ikke længere bygget store skibe i Danmark. Vil savne kammeratskabet Det, jeg vil savne mest, er kammeraterne. Det har altid været sjovt herude det har ikke ligefrem været kammertonen, men der er sgu plads til alle herude, forklarer John. Selvom det er 22 år siden, John selv startede på værftet, husker han tydeligt sin første dag. Dengang boede han ikke i Munkebo, så efter arbejde skulle han i brusekabinen i arbejdernes omklædning efter fyraften. Jeg tog bare en af kabinerne nede bagerst for ikke at vække opsigt. Men der gik ikke mange minutter, før der kom det her store, behårede, kraftige mandfolk. Så stod han der nøgen foran mig og sagde: Hvaa, er du klar over, det er min brusekabine det der?. Nå ja, så tag den dog, sagde jeg og tog den, der var fri lige ved siden af. Manden havde jo stået der i 30 år, griner John. John mener dog ikke, historien er udtryk for, at der er et særligt hårdt miljø på Lindø. Her på Lindø er der jo alle slags mennesker. Og hvis man bare kommer og er ydmyg, viser hvad man kan og ikke spiller kongen, så falder man hurtigt til, forklarer han.\n18 18 Lindø Skibsværft Direktøren er bare en mand, som alle os andre Men i dag er der ikke flere, der falder til. Med månedlige fyringsrunder handler det om ikke at være en af dem, der falder fra. Og om ikke at miste motivationen. På vej væk fra hallen, hvor John piftede efter sin makker, møder han en anden kammerat. En ældre fyr, der kommer cyklende. Han mangler tre måneder for at kunne få den høje efterløn, som han har ret til som 62-årig. Det er meget forskelligt, hvordan folk reagerer. Men for nogle er det selvfølgelig svært. Særligt for folk, der er ældre. De kan godt blive indadvendte og miste gejsten, beskriver John. Men alligevel er produktiviteten og sygefraværet forbedret mærkbart, siden lukningen blev besluttet. Jeg synes virkelig, ledelsen har gjort meget. Jeg er meget positivt indstillet overfor vores direktør. Han er jo også bare en mand, der vil få tingene til at fungere, ligesom alle os andre, siger John. Samtidig understreger han, at det jo er meget individuelt. Mange af dem, der blev opsagt sidste gang, vil nok have en anden holdning. De har jo ikke fået samme muligheder som os. For lidt fleksibilitet ved sygdom En af de ting, som der er kommet til siden sidste fyringsrunde, er en ekstra fratrædelsesordning. Sammen med bonusordningen giver den en markant økonomisk bonus, hvis man ikke har for meget sygefravær. I skurvognen over frokosten bliver det med den lave syge fravær dog nævnt som noget, der kunne have været gjort anderledes. Den betyder jo, at man kommer på arbejde, selvom man er syg, fordi man ikke vil miste sin bonus. Så smitter man kammeraterne, og det er jo heller ikke rart for dem eller en selv, at man sidder der og hænger, siger en af Johns svejsemakkere. En anden ting, der kan tære på det fællesskab, som John sætter så stor pris på ved Lindø, er, at nogle af dem, der har fået fyresedlen, bare møder op, uden at gøre dagens gode gerning. Man kunne godt have fritstillet folk i deres opsigelsesperiode, mener John. På jomfrutur med det sidste skib John håber, hans opsigelse kommer så sent som muligt. Når han beskriver en rejse til Gambia, som han var på forrige år, kan man mærke, at værftet betyder meget for ham. Der, i Gambia, så jeg et stort Mærsk-skib. Da blev jeg sgu stolt! Det skib havde jeg jo været med til at bygge, husker John. Selvom John fortæller, at han også ser sin kommende opsigelse som en mulighed for at blive tvunget til at prøve noget nyt, måske noget inden for den menneskelige sektor, så håber han, at han får lov til at være med til at bygge det sidste skib færdigt. Og, slutter han med en smil, efter at have bygget så mange skibe vil det jo være sjovt, om man fik lov til at prøve at komme med ud at sejle med det.\n19 Lindø Skibsværft 19 Lindøs sidste fællestillidsmand Lindøs fællestillidsmand står til en fyreseddel. Præcis som alle andre ansatte på værftet. Han synes ikke, at Mærsk kan være bekendt at lukke Lindø, men til gengæld mener han, at værftets ledelse har gjort, hvad de kunne, for at lukningen foregår så ordentligt som muligt. Af Karl Kjær Bang Den 30. maj har Per Andersen været på Lindø i 17 år. De seneste to år som fællestillidsmand. I den tid har han oplevet flere end 1300 mand få fyresedlen og forlade værftet. Til juni får han selv sedlen, og bliver dermed værftets sidste fællestillidsmand. Stemningen herude er trykket. Folk er sgu kede af det, fortæller den bredskuldrede mand. Han er midt i halvtredserne, skægget og sådan lidt hyggelig med runde kommentarer ind imellem de seriøse. Mandearbejdsplads for de praktisk begavede Men frem for alt er Per fokuseret og bestemt. Den maskinarbejderudlærte tillidsmand går op i sit arbejde og sit ansvar. Det skal man ikke tage fejl af. Per fortæller, hvordan mange, der har været på værftet i årtier og generationer, har det svært. Mange herude er det Niels Hausgaard kalder praktisk begavet. Der er sgu en grund til, at de har valgt et liv på en mandearbejdsplads som Lindø, forklarer han. Med en ansættelse på Lindø har mange været skånet fra de bureaukratiske systemer udenfor. Folkene herude har skulle passe deres arbejde i al slags vejr og på alle tider af døgnet, men så var der heller ikke de store bekymringer for dem, der ikke kan læse eller har svært ved IT. Nu bliver mange konfronteret med sagsbehandlere, formularer og jobkurser. Og det er jo ikke, fordi tingene bliver nemmere af, at der kommer en masse computere til. Ofte tværtimod, siger Per. Ledelsen har gjort, hvad de kunne Per mener dog, at ledelsen på værftet har gjort, hvad de kunne. Direktørens rolle i lukningen kan han ikke sætte en finger på. Han har ifølge Per indgået kompromisser og fundet penge til bonusordninger, kompetenceafklaring og efteruddannelse. Jeg går jo ikke så meget op i det der på facebook og sådan noget. Jeg går mere op i traditionelle forhold. Men her har der bare ikke været flere millioner at tage af for ledelsen, i hvert fald ikke uden accept fra København, siger Per, og fortsætter: Samarbejdet med ledelsen kunne ikke have været bedre. Til gengæld har der siddet nogen i København og vedtaget det her, mens os herovre på værftet er blevet overladt med problemerne. De er sgu sluppet for nemt fra det.\n20 20 Lindø Skibsværft Jutlandia Mens han fortæller, går han forbi et skib, der ligger til ved Fayard. Jutlandia hedder det. Som Kim Larsen-sangen om hospitalsskibet, der kom vidt omkring, fordi der var krig i Korea. I dag er der ikke krig i Korea, men fred, vækst og skibsproduktion. Så hvor vi tidligere sendte skibe til Korea, bygger de nu vores. De næste skibe i E-serien bliver de første skibe, der er endnu større end verdens hidtil største, som blev bygget på Lindø. Det synes for mig at være vanvittigt ikke at producere skibe i Danmark. Al ære og respekt for det Fayard gør, men der er jo ingen perspektiv i det. Der er ingen innovation. Og når nu al produktionen er rykket østpå, tror du så, de giver Mærsk lov til fortsat at være de største?, spørger han, uden det egentlig er et spørgsmål. Savner arbejderkampene Det er udsagn som disse, der understreger hvor stolt en skibsbygger, Per er. Inden han kom til værftet, var han ansat på Storebæltsbroen, men han havde altid drømt om at lave biler eller skibe. Om at producere noget. Den bedste dag jeg har haft herude, var den første dag, da jeg gik ud langs med dokken. At gå nede langs det store skib. Det var sgu en fed oplevelse, husker Per, der har været med til at bygge ti skibe på Lindø inden han blev tillidsmand. Inde i arbejderkantinen kan man mærke tillidsmandens nostalgiske glæde over dengang, kantinen var fuld af over 1000 arbejdere. Hvordan de faste pladser, den hårde men kærlige tone og måske vigtigst for Per arbejderkampene udgjorde grundstenen i fællesskabet på Lindø. Der var propfyldt herinde, fortæller Per, mens han med en fejende armbevægelse illustrerer, hvor mange mennesker der har været. Og nogle gange var der jo ophedede diskussioner. Særligt når de tillidsvalgte ville have stemt noget igennem, men makkerne var skeptiske. Det var sgu sjovt, så skete der noget, fortæller han, mens han hæver en knyttet næve og smiler over hele ansigtet. Kammeratskabet og skibene Det er tider som dem, Per allerede savner. For i dag er der maksimalt hundrede, der spiser i kantinen, og det er lang tid siden, der sidst var røre i andedammen. Når Lindø endeligt lukker, vil han også savne selve skibsbyggeriet. Også selvom han ikke selv står ude i elementerne. Det at producere så store, højteknologiske og innovative maskiner. Det er han stolt af at være en del af. Men først og fremmest vil han savne humoren, ironien kammeratskabet. Han forklarer, hvordan folk på Lindø kender hinanden på kryds og tværs. De kører sammen med nogle makkere. Arbejder sammen med nogle andre. Spiser frokost med nogle tredje. Og går i bad med nogle helt fjerde. Når man har en omgangskreds på 300, er det jo ikke så mærkeligt, at rygterne kører hurtigt herude, griner Per, men skifter så udtryk og siger eftertænksomt: Men hvad kommer først: Kammeratskabet eller skibene? Man kunne jo ikke bygge skibe uden kammeratskab, og man kan jo ikke have det gode kammeratskab, når vi ikke længere bygger skibe.


HR forretning: At kunne håndtere det uforudsigelige\nAt kunne håndtere det uforudsigelige\nHigh Five er en portrætserie, som byder fem af de bedste i HR i Danmark op til dans hver søndag i advent samt i en nytårsspecial. De fem er alle udvalgt af Gitte Mandrup. Jeg har til gengæld haft fornøjelsen af at interviewe de fantastiske mennesker og skrive artiklerne. Jeg håber, at du vil blive inspireret i din egen HR praksis ved at læse portrætterne af de fem meget forskellige HR professionelle, som dog alle har det til fælles, at de har opnået enestående resultater i deres organisationer.\nDette er det femte portræt i serien. Du kan læse de foregående portrætter her:\nMija Lønvig Frandsen, LEGO: Du får ikke mandatet forærende. Du skal gøre dig fortjent til det.\nNiels Bostrup, Politiet: Du må ikke være for fin til at træde til, når det brænder på\nAnnette Kleven, Arla: Man skal gøre dig umage og gøre tingene ordentligt\nMaria Newton, Gribskov Kommune: Mit job er at få lederne til at lykkes\nJeg kører mod Midtjylland en diset onsdag i oktober. Jeg troede, at jeg skulle møde HR Business Partner Anne Katrine Bauer i Nordborg på Als, hvor enhver jo ved, at Danfoss holder til, men gennem vores mailudveksling før vi mødes, finder jeg ud af, at Anne Katrine primært arbejder i Silkeborg, hvor hun er HRBP for Danfoss’ Heating Solutions division. Med en GPS som facilitator (ja, det er næsten det sammen som en HRBP) er det ikke svært at finde bestemmelsesstedet, og da jeg svinger ind på Danfoss’ område, ser jeg straks, at der er mange ledige parkeringspladser. Ligesom de jyske motorveje er langt mere tilgængelige end de sjællandske, er der tydeligvis også flere parkeringspladser.\nDet er noget, jeg sætter stor pris på.\nJeg er lidt for tidligt på den og har derfor tid til at se mig lidt omkring. En stor ro hviler over området. Der er en enkelt mand, der arbejder i det fri (spørg mig ikke om, hvad han laver) og nogle biler kører ind og ud af pladsen med lav hastighed. Ingen tager notits af mig. Men det er der sådan set heller ikke nogen grund til.\nReceptionsområdet er stort og nydeligt, men det er meget tomt. På skranken ligger en opslået gæstebog, som jeg skriver mig ind i. Alt er stille. Der er ingen mennesker, ingen lyde, ingenting. Til højre for receptionen er der to kontorer, hvis døre er lukkede, men jeg kan se på navneskiltet ind til det ene kontor, at det må være Anne Katrines. Jeg går hen mod døren og opdager, at der er et langt, smalt glasparti, som jeg kan tage et diskret kik igennem for at se, om der skulle være bid.\nIgennem glasset ser jeg en slank kvinde med et smukt, krøllet hår, som sidder ved et skrivebord og kigger intenst på sin computerskærm. I det samme får hun også øje på mig, smiler og rejser sig.\nDøren åbnes og jeg bliver tilbudt en stol omkring mødebordet, en underlig, gul te fra en termokande og en overflod af chokolade. Det er en fin kombination, som gør mig meget tilpas.\nAnne Katrine kommer til Danfoss i 1997 som strategic planner i marketingafdelingen. Her har hun et tæt samarbejde med ledelsen om produkt- og prissætningsstrategierne. Efter nogle år udnævnes Anne Katrine til strategic planning manager og allerede her bliver det første kim til den senere HR karriere lagt, om end der stadig skal gå en del år, før Anne Katrine for alvor springer ud af marketingskabet.\nEller sagt mere præcist: før Anne Katrine tager sin marketing, produkt og business erfaring med over i HR-rollen.\nFor lederrollen, som Anne Katrine nu for alvor træder ind i marketingteamet, sætter overvejelser i gang hos hende, som på længere sigt vil lede hende ind i HR verdenen.\nDer er to tydelige spor i overvejelserne, et generelt og et mere konkret. Det generelle spor afføder spørgsmål som:\nHvordan bliver mine og den øvrige ledelses strategier udmøntet i praksis? Hvem implementerer dem? Og hvilke kompetencer skal der egentlig til for at realisere strategierne?\nDen mere konkrete, men ligeså vigtige, overvejelse, som Anne Katrine gør sig, er: Hvem kan støtte mig i min lederrolle? Hvem kan jeg sparre med? Hvem kan jeg spille bold med?\nTil sidst løber de to spor sammen i en beslutning, der fører Anne Katrine ind på hendes chefs kontor, hvor hun beder chefen om at få HR mere på banen. Hun har brug for HR til at få overblik over strategieksekveringen i forretningen og hun har brug for HR som personlig sparringspartner.\nDet kan hendes chef ikke love hende, men han kan tilbyde hende, at hun selv får mulighed for at løse opgaven.\nInd i HR og ud i forretningen\nI 2008 bliver Anne Katrine derfor HR chef i Danfoss og sidenhen træder hun ind i rollen som HR Business Partner. ’Højdepunktet i min karriere’, fortæller Anne Katrine, ’var, da jeg fik lov til at drive HR arbejdet ud fra et forretningsmæssigt perspektiv. At gå fra produktfokus til kundefokus var skelsættende for mig og for HR i Danfoss.’\nAnne Katrine fortæller om kontingensmodellen, som var en personlig øjenåbner for hende i starten af HR karrieren.\nAnne Katrine kommer med et eksempel på det kundeorienterede fokus: ’ Når en leder efterspørger et MUS skema, skal du ikke give ham et MUS skema. Du skal spørge ham, hvad hans udfordringer er. For måske er MUS skemaet ikke det bedste svar.’\nDet er simpelthen så præcist beskrevet, synes jeg, og jeg bliver helt glad for, at jeg har mødt Anne Katrine, som fortæller flydende, klogt og medrivende. Det er ikke mange spørgsmål, jeg behøver at stille denne eftermiddag. Historien folder sig ud af sig selv.\nKundefokusset går igen i det store perspektiv, for hele Danfoss koncernen er for øjeblikket på en forandringsrejse, hvor det oprindelige, stærke produktfokus, som er tatoveret ind i Danfoss-kulturens pande, langsomt overtages af en bevidsthed om slubrugeren, altså kunden ude i værdikædens sidste led.\n’Begejstringen for de fede, nørdede ingeniørprodukter overtages langsomt af en kommerciel bevidsthed, som dikterer, at vi ikke udvikler noget, vi ikke kan afsætte.’\nHer bliver jeg lidt stram i betrækket, for det synes jeg egentlig er en skam. Og Anne Katrine giver mig da også ret, da jeg mener at kunne huske, at ingen efterspurgte hjulet, bilen eller iPhonen.\nMen nogle var alligevel skøre nok til at opfinde disse ret gode ting.\nOg det er netop dilemmaet.\nIkke bare for Danfoss, men for stort set alle, der har en ydelse eller et produkt, de ønsker at afsætte. For på den ene side er det nødvendigt at skærpe sit kommercielle fokus og drive en forretning, der er lønsom og som har fokus på kunder og løsninger, altså helheder, fremfor bare på produkter, altså dele af helheder. På den anden side er markedet langt mere disruptive og unpredictable end nogen sinde før, hvilket kalder på hvert et innovativt halmstrå, man kan få øje på i den bølgende mark.\nMan skal på én gang være mere sikker og mere vovet i det, man gør.\nMan skal kunne håndtere det uforudsigelige.\nSom markedet udvikler sig nu, og det i et forrygende tempo, står det klart, at både kunderne og konkurrenterne ændrer sig – og at Danfoss’ forretningsmodel må følge med. Et eksempel på en helt ny konkurrent i markedet er Google (og det kan nok få enhver til at ryste i bukserne, skulle jeg mene), som af en tidligere Apple medarbejder har købt et design, som i alvorlig grad udfordrer Danfoss på egen hjemmebane.\nDette og mange andre forhold betyder, at Danfoss koncernen er nødt til at investere i udviklingen af ny teknologi, Apps og så videre til deres ellers historisk set overvejende mekaniske produkter.\nOg hvad betyder det for Anne Katrine og hendes kolleger i HR?\nDet betyder naturligvis, at der skal sources nogle konkrete hard skills, en ny type medarbejderprofil - det var den nemme del - og så betyder det, at:\n’Vores kultur og identitet skal tilpasses helt nye markeder og en helt ny udvikling, der går kolossalt stærkt. Det stiller enormt store krav til vores medarbejdere.’\nDet var den svære del.\n’De forandringer, der ruller ind over os, betyder også, at vi skal være dygtige til at sortere i alle mulighederne. Det er en kompetence i sig selv at være i stand til at identificere den rigtige megatrend blandt verserende trends. Vi kan ikke handle på hver en trend. Vi skal prioritere og vælge.’\nMen for Anne Katrine handler det ikke kun om at rulle af sted på trendbølgen, det handler også om selv at være med til at forme den næste trend, fremtiden:\n’Mit største ønske er at være med til at skabe en stærk virksomhed. En stærk virksomhed tilpasser sig ikke blot markedet, den skaber markedet.’\nEngineering Tomorrow er Danfoss’ slogan. Der er vist ingen tvivl om, at dette slogan er internaliseret, leves og menes af deres HR Business Partner. Hun ved, hvad det betyder, hvorfor det er der, og hvad det kræver af hende. Der er ingen tvivl om, at Anne Katrine er opmærksom på, hvor stort et ansvar, hun og hendes kolleger har for at få det til at lykkes og der er ingen tvivl om, at hun vil levere.\nHvis du lægger mærke til det, så har vi slet ikke talt om HR endnu. Den eneste antydning, der har været undervejs i vores samtale, som nu har varet i omkring en time, var et MUS skema, der nok alligevel ikke skulle bruges til noget. Til gengæld har vi talt forretning. Det er der en grund til, og den kommer her:\n’Vi eksekverer ikke HR strategi. Vi eksekverer forretningsstrategi.’\nLedelse og HR udfordringer\nÉn af de største udfordringer for en HRBP er dels at afgrænse sig i forhold til de transaktionelle-operationelle HR folk, dels at afgrænse sig i forhold til lederne.\nDenne balancegang er en stadig udfordring, men Anne Katrine ser en nem løsning på i al fald ét af områderne: adskil det transaktionelle HR og det forretningsmæssige HR helt og lad dem hver især operere på egen hånd. Den enhedslige HR tankegang bør afløses af en erkendelse af, at de to grupperinger ikke løfter hinanden, men måske snarere trækker hinanden ned. Med den nuværende organisering kan lederne nemlig ikke gennemskue (og Anne Katrine blamer dem ikke), hvornår det er den ene type HR profil, han eller hun skal henvende sig til som first point of contact, og hvornår det er den anden type profil. Dette betyder, at HR Business Partnerne bliver fedtet ind i for mange sager, de ikke burde beskæftige sig med.\nEn konsekvent opsplitning med klare beskrivelser af, hvad shared service, henholdsvis HRBP’erne, tager sig af, vil gøre alles hverdag langt nemmere.\nRam Charan har ikke levet forgæves.\nHRBP’erne skal også afgrænse sig i forhold til lederne, svarer Anne Katrine, da jeg direkte spørger hende, om HR Business Partnerens fornemste opgave ikke er at kompensere for mangelfuld eller dårlig ledelse.\n’Det er ikke HRBP’erens opgave at gøre tingene for lederne, men at hjælpe lederne til at lykkes. Forudsætningen for dette er en dyb forståelse af, hvad en leders rolle egentlig er. Det er lederne, der skal drive forretningen. Ikke HR.’\n’Men vi skal interessere os for forretningen og den hverdag, en leder skal agere i, for at få succes som HR professionelle. Vi skal vise, at vi forstår udfordringerne og bringe noget på banen, som de kan bruge.’\nTrends og fremtiden\nNu og i fremtiden ser Anne Katrine to overordnede trends for HRBP området:\nden finansielle tilgang: det evidensbaserede, analytiske og basalt måle-orienterede\nden psykologiske tilgang: det irrationelle, motivationen og hele sense-making universet\nAnne Katrine tror ikke på, at målinger og forecasts alene kan løse udfordringen med eksempelvis de skærpede performancekrav, som de fleste organisationer står overfor. Danfoss har gennem de seneste år haft meget fokus på Performance Management og vil fortsat have det i årene fremover, og erfaringen er, at refleksionen, meningen, formålet og individet skal med for at skabe en high performing organisation.\nIndividet skal have plads og sættes frit.\nUdover at kunne rumme denne dualitet, som jeg vil tillade mig at adressere som makkerparret videnskab og kunst, er Anne Katrines bedste råd til andre HR professionelle:\n’Vær aldrig bange for at stille dumme spørgsmål. Hvis ikke du spørger, bliver du aldrig klogere. Vov dig ud af komfortzonen og over på den anden banehalvdel, for det er derovre, at slaget skal vindes.’\nTil spørgsmålet om, hvorfor Anne Katrine tror, at Gitte Mandrup har valgt hende til High Five serien, svarer Anne Katrine:\n’Gitte har valgt mig, fordi hun synes, at min baggrund er interessant. Jeg skal ikke opfatte min baggrund som en mangel, men som en styrke.’\nDet synes jeg, er en rigtig god idé. For selvom Anne Katrine ikke har været i HR i 20 år, så er hun bedre end de fleste. Hun interesserer sig ikke synderligt for de klassiske HR discipliner og hun forsøger så vidt muligt at holde sig fri af sagsbehandling og administration, men hun forstår sin forretning, hun ved, at det er mennesker, der eksekverer forretningsstrategier, og hun har en intuitiv forståelse af, hvad hun selv kan og skal byde ind med.\nKan man forlange meget mere af en toptunet HRBP?\nSig ikke at HR altid er last movers: nu har vi også taget en selfie\nDa Gitte Mandrup og jeg i sin tid sad og udviklede High Five serien på en cafe i udkanten af København, sagde Gitte om Anne Katrine:\n’Hun er en doer. Hendes tilgang er udpræget kommerciel, hun har en unik forståelse af organisationen og hun får det bedste ud af de muligheder, der er.’\nHigh Five serien er slut for denne gang, så der er ikke andet tilbage end at takke:\nde fem bedste, som sagde ja til at deltage i serien og dele deres tanker med os andre\nGitte Mandrup, som så dygtigt udvalgte de rette og dermed muliggjorde denne serie\ndig, fordi du hængte på\nHR forretning vender naturligvis tilbage i 2015 med nye, aktuelle temaer og trends, så stay tuned.\nDer kommer ikke flere selfies.\nSerien High Five er udviklet i samarbejde med Gitte Mandrup, som er selvstændig forretningsdrevet HR rådgiver www.gittemandrup.dk, tilbyder online HR kursus om forretningsdrevet HR, skriver bøger, holder foredrag, arrangerer workshops med Dave Ulrich mm.\nIndsendt af Maya Drøschler kl. 13.00\nEtiketter: High Five, HR's mission, HR's roller\nMit job er at få lederne til at lykkes\nMan skal gøre sig umage og gøre tingene ordentligt\nDu må ikke være for fin til at træde til, når det ...


Samleje efter fødslen kan ske, når begge parter er klar. Seksuel aktivitet kan normalvis godt finde sted et par dage efter fødslen. Det anbefales dog at vente med sex til efter den første kontrol hos kvindens egen læge.\nEt spørgsmål, der ofte stilles jordemoder eller læge før fødslen, er, hvornår parret kan genoptage deres seksuelle aktivitet. Der er ingen lægelig indikation for ikke at have samleje et par dage efter fødslen. Det anbefales dog ofte, at man alligevel venter til efter den første kontrol hos kvindens egen læge.\nOfte kan det være ubehageligt at have samleje den første tid efter fødslen. Dette kan skyldes, at der er anvendt Hjælpemidler under fødslen , herunder episiotomi, hvor kvindens mellemkød og eller skede kan have været beskadiget. Derudover er skeden ofte noget mere tør efter fødslen, og det kan være nødvendigt at anvende glidecreme. Hvis der fortsat er smerter ved samleje i flere uger efter det første samleje efter fødslen, bør man søge læge.\nHvor blev lysten af?\nMange par, specielt kvinden, har nedsat seksuel lyst efter fødslen. Dette kan tildels tillægges, at det kan være udmattende at skulle passe på en nyfødt, der skal ammes hver 4-6 time, og have skiftet ble ligeså ofte. Dertil kommer, at den seksuelle lyst bl.a. udspringer af trangen til nærvær, som kvinden tildels får opfyldt af kontakten til barnet, som hun så ofte ammer.\nNogle kvinder begynder en normal menstruationscyklus allerede efter 6 uger, og graviditet kan således være mulig allerede her. Andre har Uregelmæssige menstruationer i lang tid efter fødslen. Man bør under alle omstændigheder anvende prævention, såfremt man ikke ønsker en ny graviditet, og her anbefales brug af kondom.


Intern sælger med stort potentiale - 1073627 | Jobindex\nJobannonce: Intern sælger med stort potentiale\nIntern sælger med stort potentiale\nNST DK. A/S, Odense\nNST DK A/S søger til vores interne team i Odense en intern sælger, som får ansvaret for at videreudvikle vores interne salgsaktiviteter og afhenter butik. Du har salgserfaring, el teknisk forståelse og formår at skabe synlige resultater. Du er typen, som går i front og viser vejen og sætter en ære i at tilbyde professionel rådgivning og kundeservice til vores kunder, som primært er elinstallatører, entreprenører og beslægtede industrier.\nSom intern sælger er dine primære opgaver bl.a.:\nTelefonsalg og kundeekspedition\nIgangsætte interne salgsaktiviteter og følge op på dem\nNST DK. A/S tilbyder en spændende stilling med gode personlige og faglige udviklingsmuligheder i en virksomhed i en fantastisk udvikling. Vi tilbyder en god løn, som er i balance med dine kvalifikationer hertil kommer, pensionsordning og sundhedsforsikring.\nHvidkærvej 27A, 5250 Odense SV


K e n d e l s e: Den 14. juni 2010 blev der i. sag nr. 9/ S. mod. statsautoriseret revisor B. afsagt sålydende - PDF\nK e n d e l s e: Den 14. juni 2010 blev der i. sag nr. 9/ S. mod. statsautoriseret revisor B. afsagt sålydende\nDownload "K e n d e l s e: Den 14. juni 2010 blev der i. sag nr. 9/2009 - S. mod. statsautoriseret revisor B. afsagt sålydende"\n1 Den 14. juni 2010 blev der i sag nr. 9/ S A mod statsautoriseret revisor B afsagt sålydende K e n d e l s e: Ved skrivelse af 1. marts 2009 har advokat A i medfør af dagældende revisorlovs 19, stk. 3, indbragt statsautoriseret revisor B for Revisornævnet. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har oplyst, at B har været godkendt som statsautoriseret revisor fra den 19. marts 1980 til den 8. december 1992 og igen fra den 6. august B har siden den 5. maj 2004 været tilknyttet revisionsvirksom heden C Statsautoriseret Revisionsanpartsselskab, CVR-nr. xx xx xx xx. Klagen drejer sig om, hvorvidt indklagede har handlet i strid med god revisorskik ved afgivelse af klientkontoerklæringer for klager for årene 2005, 2006 samt Sagens omstændigheder er følgende: Ved skrivelse af 16. maj 2004 har indklagede afgivet klientkontoerklæring for advokat A s virksomhed. Erklæringen er underskrevet den 15. maj 2004 af klager. Indklagede har sammen med erklæringen fremsendt følgende brev til Advokatrådet: Jeg har følgende bemærkninger til den af mig afgivne revisorerklæring: Virksomheden er et enkeltmandsfirma, og bogføringen foretages eksternt af en regnskabskonsulent kvartalsvist. Den har været tilrettelagt således, at det kun er muligt at opgøre det samlede klienttilsvar ved udgangen af en måned. Det vil derfor være forbundet med store omkostninger til rekonstruktion at foretage afstemningerne på tilfældigt valgte datoer. Endvidere er der bogført udlæg på klienttilsvarskontiene, hvilket yderligere vanskeliggør afstemninger. Da der er tale om relativt få transaktioner, omkring 1000 bogføringsbilag i alt om året, har A, som selv sørger for regulering af klienttilsvarsbankkontoen, gjort dette ved straks at indsætte modtagne midler uden at der foretages en egentlig afstemning. For at sikre sig at der altid står tilstrækkeligt på kontoen, har der periodevist stået et overskydende beløb. Jeg har gennemgået bogføringen og klienttilsvarskontiene stikprøvevist fordelt over hele året og kontrolleret at modtagne klientmidler indsættes på klientbankkontoen indenfor få dage. 1\n2 På grund af virksomhedens størrelse føres der ikke daglige kasserapporter, men jeg har gennemgået posteringsjournaler stikprøvevist og ikke fundet anledning til bemærkninger. Jeg er først tiltrådt som revisor for A i april måned, og den tidligere revisor har ikke gjort opmærksom på ovenstående problemstillinger. Jeg har drøftet dem med ham, og vi har aftalt, at jeg overtager bogføringen pr. l. juli 2004, hvorefter bogføringen og proceduren omkring regulering af klientbankkontoen vil blive tilrettelagt således at kravene hertil overholdes. Pr. 31. december 2003 udviser afstemningen af klientbankkontoen med klienttilsvaret en forskel på kr. Beløbet er opstået ved en afstemningsfejl og er indsat på klientbankkontoen dags dato. Endelig skal jeg beklage den sene fremsendelse, hvilket skyldes ovennævnte forhold. Ved skrivelse af 22. september 2005 har indklagede afgivet klientkontoerklæring. Erklæringen vedlagt sagen er ikke underskrevet af klager. Indklagede har sammen med erklæringen fremsendt følgende brev til Advokatrådet: Som beskrevet i mit brev af d.15. maj 2004 er virksomheden er et enkeltmandsfirma, og bogføringen er foretaget eksternt af en regnskabskonsulent kvartalsvist. Den har været tilrettelagt således, at det kun er muligt at opgøre det samlede klienttilsvar ved udgangen af en måned. Det vil derfor være forbundet med store omkostninger til rekonstruktion at foretage afstemningerne på tilfældigt valgte datoer. Generelt har der stået for stort et beløb på klientbankkontoen i årets løb, hvilket ligeledes er tilfældet ved årets udgang. Dette har været gjort bevidst, for ikke at risikere at indeståendet blev for lavt, da det er vanskeligt at afstemme på grund af nedennævnte forhold samt A s fravær på grund af sygdom. Da der er tale om relativt få transaktioner, omkring 1000 bogføringsbilag i alt om året, har A, som selv sørger for regulering af klienttilsvarsbankkontoen, gjort dette ved straks at indsætte modtagne midler uden at der foretages en egentlig afstemning. For at sikre sig at der altid står tilstrækkeligt på kontoen, har der periodevist stået et overskydende beløb. Jeg har gennemgået bogføringen og klienttilsvarskontiene stikprøvevist fordelt over hele året og kontrolleret at modtagne klientmidler indsættes på klientbankkontoen inden for få dage. På grund af virksomhedens størrelse føres der ikke daglige kasserapporter, men jeg har gennemgået posteringsjournaler stikprøvevist og ikke fundet anledning til bemærkninger. Jeg tiltrådte som revisor for A sidste år, og den tidligere revisor har ikke gjort opmærksom på ovenstående problemstillinger. Jeg drøftede forholdene med A, og vi aftalte, at jeg skulle overtage bogføringen pr. l. juli Dette kunne imidlertid ikke lade sig gøre, da jeg ikke havde kapacitet hertil, bl.a. på grund af to flytninger og vandskade. Fra 1. januar 2005 foretages bogføringen af A s advokatsekretær og er tilrettelagt således, at kravene til regulering af klientbankkontoen kan overholdes fremover. 2\n3 Ved skrivelse af 6. juli 2006 har indklagede afgivet klientkontoerklæring. Erklæringen er underskrevet den 6. juli 2006 af indklagede og den 7. juli 2006 af klager. Indklagede har sammen med erklæringen fremsendt følgende brev til Advokatrådet: Som beskrevet i mit brev af d. 21. september 2005 skulle bogføringen for 2005 foretages af en ansat advokatsekretær. På grund af mange sygdomsperioder både for hendes og for A s vedkommende lykkedes det imidlertid ikke at få den ajourført, hvorfor mit firma har færdiggjort den efter årets afslutning. Der har derfor ikke været foretaget daglige opgørelser af klienttilsvaret. Generelt har der stået for stort et beløb på klientbankkontoen i årets løb, hvilket ligeledes er tilfældet ved årets udgang. Dette har været gjort bevidst, for ikke at risikere at indeståendet blev for lavt. Da der er tale om relativt få transaktioner, omkring 2000 bogføringsbilag i alt om året, har A, som selv sørger for regulering af klienttilsvarsbankkontoen, gjort dette ved straks at indsætte modtagne midler, uden at der foretages en egentlig afstemning. For at sikre sig at der altid står tilstrækkeligt på kontoen, har der gennem hele året stået et overskydende beløb. Vi har gennemgået hele årets bogføring af klienttilsvarskontiene og stikprøvevist kontrolleret at modtagne klientmidler straks indsættes på klientbankkontoen. På grund af virksomhedens størrelse føres der ikke daglige kasserapporter, men vi har gennemgået posteringsjournalerne for hele året og ikke fundet anledning til bemærkninger. A har pr. l. juli 2006 ansat en deltidsbogholder, hvilket skulle afhjælpe ovenstående problemer fremover. Ved skrivelse af 21. maj 2007 har indklagede afgivet klientkontoerklæring. Erklæringen er underskrevet den 21. maj 2007 af indklagede og den 21. maj 2007 af klager. Indklagede har sammen med erklæringen fremsendt følgende brev til Advokatrådet: Som anført i mit brev af d. 6. juli 2006 er der blevet ansat en deltidsbogholder pr. l. januar På grund af firmaets størrelse, ca bilag om året, er bogføringen foretaget kvartalsvist, og der har derfor ikke været foretaget daglige opgørelser af klienttilsvaret. Generelt har der stået for stort et beløb på klientbankkontoen i årets løb, hvilket ligeledes er tilfældet ved årets udgang. Dette har været gjort bevidst, for ikke at risikere at indeståendet blev for lavt. A varetager selv regulering af klienttilsvarsbankkontoen, og gør dette ved straks at indsætte modtagne midler, uden at der foretages en egentlig afstemning. For at sikre sig at der altid står tilstrækkeligt på kontoen, har der gennem hele året stået et mindre overskydende beløb. Vi har stikprøvevist kontrolleret, at modtagne klientmidler straks indsættes på klientbankkontoen, samt at der kun foretages hævninger af klientudlæg. Ved skrivelse af 24. maj 2007 fra Advokatrådet til klager anmodes klager om en redegørelse for, at to forhold (kontrol af reguleringsopgørelse en bestemt dato samt bekræftelse på, at der foretages 3\n4 månedlige afstemninger af klienters konti) ikke var i overensstemmelse med klientkontovedtægtens bestemmelser. I en skrivelse af 10. oktober 2007 fra Advokatrådet til klager rykkede Advokatrådet for svar. I en skrivelse af 15. november 2007 fra indklagede til Advokatrådet fremsendte indklagede en redegørelse med følgende indhold: Med henvisning til Deres anmodning om en udtalelse af d.10. oktober 2007 skal jeg beklage denne sene besvarelse, hvilket skyldes, at mit kontor har været ferielukket i 4 uger. A s bogholderi har været under opbygning de sidste par år, og er efterhånden efter min vurdering i en stand, så der kan udskrives pålidelige data. Bogholderiet ajourføres løbende og i der er etableret procedurer for månedlige afstemninger af klienttilsvaret. Hvorvidt disse afstemninger er foretaget, kan jeg ikke konstatere på nuværende tidspunkt, da A er sygemeldt indtil l. december. I en skrivelse af 16. november 2007 påstemplet modtaget den 17. november fra Advokatrådet til klager blev klager rykket for svar på redegørelsen. I en skrivelse af 14. januar 2008 fra indklagede til Advokatrådet fremsendte indklagede en redegørelse med følgende indhold: Til besvarelse af Deres seneste brev til A, som de endnu ikke har fremsendt kopi af til mig, kan jeg oplyse nedenstående omkring procedurerne for afstemning af klienttilsvaret. Oplysningerne er bekræftet ved mine besøg i virksomheden d. 2. og d. 9. ds. Bogføringen foretages som tidligere oplyst ikke dagligt men med ca. 14 dages mellemrum af en deltidsansat medarbejder på grund af virksomhedens størrelse. I december blev det besluttet at adskille bogføring af klienttilsvar og klientbankkonto fra det øvrige bogholderi, således at disse posteringer kan ajourføres dagligt, eller når der er bevægelser af en ny deltidsmedarbejder, der kommer dagligt. Den nye medarbejder er for tiden under oplæring i denne opgave. Den øvrige bogføring varetages af den samme medarbejder som hidtil. Endvidere har afstemningerne af klientkonto med klienttilsvar været besværliggjort af, at eventuelle udlæg, dvs. betalinger foretaget af A s egne midler på klienternes vegne før der er modtaget deponering af klienterne, blev bogført på samme konti som klienttilsvaret. Der er pr. 1. januar 2008 oprettet særskilte debitorkonti til disse posteringer, og der arbejdes for øjeblikket på at ompostere ubetalte udlæg til disse konti. Ved skrivelse af 15. april 2008 har indklagede afgivet klientkontoerklæring. Erklæringen er underskrevet den 16. april 2008 af indklagede og den 4. april 2008 af klager. Indklagede har fremsendt følgende brev til Advokatrådet: 4\n5 I 2007 blev bogføringen ikke foretaget dagligt, da der ikke var ansat personale hertil, og A var ude af stand til at ansætte personale før i december måned, da han var sygemeldt. Klienttilsvaret blev opgjort manuelt af A på grundlag af bilag, og der blev foretaget daglig regulering. Da disse opgørelser ikke er blevet gemt, har det ikke været muligt at foretage kontrol ved stikprøver. Vi har i stedet foretaget følgende stikprøvevis kontrol: 1. Vi har kontrolleret at indbetalinger fra klienter bogføres på klienttilsvarskonto 2. Vi har kontrolleret at betalinger af udlæg for klienter, bogføres på klienttilsvarskontiene. 3. Vi har kontrolleret at der foretages regulering af klienttilsvaret, når der udstedes fakturaer til klienter med kreditsaldi. Vore stikprøver gav ikke anledning til bemærkninger. Som beskrevet i mit brev af d. 8. januar 2008 er bogholderifunktionen under opbygning. Pr. l. januar 2008 er der blevet ansat en sekretær, der skal varetage den daglige bogføring. Da hun ikke har bogholderierfaring, er hun for øjeblikket under oplæring, dels af undertegnede, dels af den dame, der tidligere har foretaget bogføringen, og som stadig assisterer med afstemningsarbejdet. Afstemningsarbejdet har tidligere været besværliggjort af, at en del af klientkontiene periodisk udviser debetsaldi på grund af udlæg, dvs. betalinger foretaget af A s egne midler på klienternes vegne før der er modtaget deponering af klienterne. Disse udlæg blev bogført på samme konti som klienttilsvaret og det bogføringssystem, der blev anvendt indtil 31. december 2007, kunne ikke adskille disse konti fra klienttilsvaret, hvilket derfor skulle gøres manuelt, og som var en alt for resourcekrævende opgave til at kunne gennemføres dagligt. Pr. l. januar 2008 blev der som konsekvens heraf oprettet særskilte debitorkonti til disse posteringer, men det viste sig ikke at fungere i praksis. Det var alt for tidskrævende, at det ved hver enkelt postering skulle undersøges, om der skulle posteres på debitor- eller på kreditorkontiene, samtidig med at der løbende skulle flyttes saldi fra debitorer til kreditorer eller omvendt. Derfor er der i marts 2008 blevet implementeret et nyt bogføringssystem, der kan håndtere denne procedure automatisk. Det nye system ser ud til at fungere tilfredsstillende, og klienttilsvaret bogføres dagligt på nuværende tidspunkt, dog beregnes reguleringerne stadig manuelt. Det forventes at der kan foretages regulering af klienttilsvaret på grundlag af bogføringen i løbet af foråret Revisors klientkontoerklæringer er afgivet på Formular til afgivelse af klientkontoerklæring. For advokater og advokatselskaber, der har klienttilsvar. Af mail af 2. december 2008 fra D, E, til klager fremgår følgende: I forbindelse med vores besøg hos dig den 25/ med henblik på afgivelse af klientkontoerklæring pr. 1/ vil vi nedenfor komme med vores bemærkninger og anbefalinger. Vi har konstateret at specifikationen af klienttilsvaret ikke stemmer overens med den tilsvarende konto i bogholderiet (konto 8710). Dette repræsenterer et grundliggende og meget alvorligt problem, da det derved ikke kan sikres at klientkontoerklæringen afgives på et korrekt grundlag. Vi kan med andre ord ikke udtale os om hvorvidt der er for meget eller for lidt indestående på klientkontoen i banken. Vi har vedhæftet vores 5\n6 udfyldte klientkontoerklæring hhv. pr. 1/ og 30/ til din orientering, i disse erklæringer har vi taget udgangspunkt i specifikationen af klienttilsvaret hhv. pr. 1/ og 30/ På begge datoer udviser specifikationen af klienttilsvaret, at der indestår for lidt på klientkonti i banken. Vi skal derfor anbefale, at der hurtigst muligt foretages en undersøgelse og afstemning af bogholderiet og specifikationen af klienttilsvaret for at klarlægge hvilke oplysninger der skal ligge til grund for afgivelse af klientkontoerklæringen. Vi kan tilbyde, at assistere hermed. Vi har herudover konstateret mange og alvorlige overtrædelser af klientkontovedtægtens bestemmelser og anbefaler at personalet hurtigst muligt får instruktion og vejledning i overholdelse af klientkontovedtægtens bestemmelser. Til din og personalets orientering vedhæftes klientkontovedtægten samt vejledning i behandling af betroede midler. Herudover vedhæftes vejledning til indgivelse af klientkontoerklæringen. Vi kan iøvrigt tilbyde at assistere med instruktion og vejledning i overholdelse af klientkontovedtægtens bestemmelser, og gør opmærksom på at overtrædelse af bestemmelserne kan have alvorlige følger for dig og din advokatvirksomhed. I forbindelse med ovenstående bemærkninger skal vi anbefale, at der ansøges om henstand med afgivelse af klientkontoerklæringen i fx. 2 uger. Iøvrigt bør det undersøges, om opgørelsesdagen kan ændres til 30/ idet der denne dato foreligger en bankafstemning, hvilket ikke er tilfældet den 1/ Endelig skal vi anbefale at, der snarest muligt ansøges om dispensation for klientkontovedtægtens bestemmelser om bogføring og regulering hver arbejdsdag. Af mail af 5. december 2008 fra D, E, til klager fremgår følgende: Jeg har talt med om, hvorledes vi får klaret udfordringerne med bogholderiet. Vores anbefaling er, at jeg besøger jer i næste uge med henblik på at få underskrift på klientkontoerklæringen pr. 1/ samt for at iværksætte afstemnings- og opklaringsarbejdet. Indklagede har i sit indlæg til nævnet af 18. august 2009 fremsendt følgende redegørelse vedrørende bogføringsfejl påberåbt af klager: Bilag D udviser ikke en dobbelt bogført faktura som påstået, men en tilbageførsel af to poster, der var blevet overført til en debitorkonto, fordi saldo stod i debet og derfor ikke skulle medregnes i klienttilsvaret. Kontoen viser en saldo pr på 1800 kr. som tilsyneladende ikke er indbetalt af klienten. Jeg henviser til min i sagsfremstilling, hvor jeg har forklaret, at pr blev alle konti med debetsaldi overført til debitorkonti for at lette opgørelsen af klienttilsvaret, men at de af praktiske grunde blev tilbageført igen. Bilag E udviser heller ikke en dobbelt bogført faktura som påstået, men så vidt jeg kan se uden at være i besiddelse af bogføringsbilaget, en fejlpostering af en hævning på klientbankkontoen. Denne postering er ikke foretaget af mig, og denne konto har ikke været omfattet af mine stikprøver. Bilag F viser en fejlpostering, som imidlertid er fundet og tilbageført af mig. Dette kunne A let have konstateret ved at udskrive en opdateret udskrift, som jeg vedlægger 6\n7 som bilag F2. Det fremgår i øvrigt af saldolisten bilag G, at saldoen på denne konto er 0 kr. pr Der er således ikke tale om en fejl, der ikke er korrigeret. Bilag G er en aldersfordelt saldoliste pr påført manuelle rettelser, som jeg ikke tidligere har fået forelagt. Bilaget viser blot hvor mangelfuldt og lemfældigt oprettelsen af klientkonti foregik, hvilket jeg har påpeget utallige gange. Bilag H er en konto, som har været omfattet af min gennemgang og er blevet korrigeret. Altså samme forhold som bilag F. Jeg vedlægger den opdaterede udskrift, som A er i besiddelse af og kunne have udskrevet. Korrektionen fremgår heraf, og det ses at saldoen er nulstillet, som bilag H2. Bilag Ha er en foreløbig saldoliste pr som er blevet brugt til den afstemning af klienttilsvaret, som A tidligere har påstået, ikke forelå. Dette bilag og de anførte rettelser er blevet gennemgået med A der er udarbejdet ny saldoliste efter korrektion af de anførte poster. Vedlægges som bilag Ha2. Bilag J og K er kopi af rettelsesbilag, som jeg har udarbejdet og efterposteret i forbindelse med min gennemgang af årsregnskabet pr De dokumenterer således ikke fejlposteringer, som jeg har lavet, men derimod fejlposteringer, som jeg har fundet og korrigeret. Bilag L er en klientkonto med mit selskab i forbindelse med en inkassosag, hvor jeg efter forgæves at have rykket gentagne gange for afregning af beløbet, omposterede det til min almindelige kreditorkonto. Bilag M er udskrift af en kassekladde for 2007, hvor der bogføres tre ikke bogførte fakturaer. Dette er rettelser af mangelfuld bogføring, som jeg har konstateret. Jeg har formentlig afleveret bilaget til bogholderiet til arkivering i bilagsmapperne. Bilag N er ligeledes udskrift af en kassekladde, men for Jeg har intet kendskab til disse posteringer, men tilsyneladende er der tale om en korrekt tilbageførsel af bogførte, ej indløste checks. Bilag O har jeg heller ikke kendskab til, da det først er udskrevet d , og da kontoen udviser en mindre kreditsaldo på en igangværende sag pr har den ikke været omfattet af mine stikprøver. Den 23. april 2010 mødte begge parter i revisornævnet. Parterne har i det væsentlige henholdt sig til deres skriftlige indlæg. Klagen: Indklagede har overtrådt revisorlovens 1, stk. 3, jf. 16 i forbindelse med afgivelse af klientkontoerklæringer for 2005, 2006 og Parternes bemærkninger: Klager har anført, at han i sommeren 2008 fik oplyst fra den medarbejder, der førte bogholderiet i virksomheden efter indklagedes instruktion, at der var noget galt, idet tingene ikke stemte, ligesom der ikke kunne ses hoved eller hale på de posteringer, som indklagede havde foretaget for at få regnskabet til at stemme. Endvidere fik indklagede problemer med Advokatrådet, idet rådet forlangte en ny kreditorerklæring. Der var så mange fejl, at klager måtte have ekstern hjælp for at få rekonstrueret bogholderiet, ligesom klager måtte skifte revisor. Først den 16. februar 2009 er bogholderiet kommet så meget i orden, at klientkontoregulativet kan overholdes. Klager har henvist 7\n8 til en mail af 2. december 2008 fra den nye revisor som bevis for påstanden om, at der var fejl og mangler i bogholderiet ført af indklagede. Klager har endvidere anført, at der foreligger dokumentation for ca. 100 fejlposteringer, og klager har fremsendt eksempler på fejl, der beviser hans påstand. Det var indklagede, der stod for bogføringen, og indklagede har ikke på noget tidspunkt orienteret klager om manglende overholdelse af klientkontoreglerne. Der havde endvidere ikke forud for indklagedes periode som revisor været problemer med afgivelse af klientkontoerklæringer. Hertil kommer, at indklagede altid havde så travlt, at udfærdigelse af klientkonto-erklæringer blev så forsinket, at klager underskrev erklæringen in blanco og videresendte denne til indklagede, der udfyldte blanketten. Det var ikke klager, der var skyld i forsinkelser, og bilag mv. blev afleveret til indklagede til tiden. Klientkontocirkulærets krav, herunder afstemninger, kunne først lade sig gøre fra den 19. februar Indklagede kan derfor ikke fraskrive sig sit ansvar overfor indholdet af erklæringerne og overfor den omstændighed, at de ikke blev fremsendt til Advokatrådet inden for rimelig tid. Klager har gjort gældende, at indklagede har tilsidesat god revisorskik, herunder ikke udført sine opgaver med den nøjagtighed og hurtighed, som opgavernes beskaffenhed tillader. Indklagede har anført, at hun ikke har foretaget posteringer for at få bogholderiet 2007 til at stemme. Bogføringen var foretaget af en af klager ansat person. Det modtagne bogføringsmateriale viste, at bogføringen af klientkontiene stemte overens med samlekontoen pr. 31. december Regnskabsudkast blev sendt til klager til godkendelse, men er aldrig modtaget retur. Indklagede har vedlagt regnskabsmateriale til belysning af, at der ikke har været differencer. Indklagede har på intet tidspunkt overtaget ansvaret for bogføringen i klagers advokatvirksomhed. Vedrørende klientkontoerklæringer har indklagede anført, at der gennem årene har været en række problemer med klientbogføringen og opgørelsen af klienttilsvaret, og problemerne har været drøftet med klager. Ud over vanskeligheder med afstemning kunne revisionen ikke foregå efter revisionsinstruksen, fordi klienttilsvaret ikke blev opgjort og regulering foretaget dagligt. Det har på baggrund af de foreliggende problemer ikke været muligt at afgive klientkontoerklæringer uden bemærkninger, der er afgivet i brevform og godkendt af klager forud for fremsendelsen til Advokatrådet. Det fremgår delvist af følgebrevene til erklæringerne, hvilke problemer, der var, idet disse breve blev udfærdiget så positivt som forsvarligt for ikke at skabe for store problemer for klager. I forbindelse med afgivelse af klientkontoerklæringerne gennemgik indklagede hvert år konti med større saldi og konti med problemer med klager. Alle klientkontoerklæringer har således været forsynet med brev fra indklagede om, at reglerne ikke var overholdt. Det system, som klager bogførte efter forud for , opfyldte ikke kravene til advokatbogføring, hvorfor indklagede efter aftale og drøftelser med klager foranledigede, at der fra denne dato blev oprettet et egentligt klientbogholderi. Man opfyldte dog fortsat ikke kravene til klientkonti, idet man stadig ikke opgjorde klienttilsvaret dagligt, hvilket klager var fuldt ud klar over og deltog i drøftelser om. Den 16. april 2008 var bogholderiet hos klager ajourført pr. 31. marts 2008, men det viste sig, at der var en manko på klientbankkontoen på over kr. Indklagede oplyste herefter klager om, at hun ville frasige sig opgaven, såfremt problemet ikke var løst pr. 1. august Forsinkelse med indsendelse skyldtes ikke forhold hos indklagede, men derimod forhold hos klager. Indklagede har derfor ikke handlet i strid med god revisorskik. Indklagede har endvidere gjort gældende, at ansvaret for udarbejdelse af årsregnskab, indsendelse af selvangivelse, afgivelse af klientkontoerklæringer alene er klagers eget. Det ansvar kan ikke 8\n9 overdrages til andre, heller ikke til en revisor. Dette ansvar kan ej heller overdrages, selv om klager underskriver en blanco-erklæring og overlader denne til sin revisor, der assisterer med udfyldelse. Revisornævnets begrundelse og afgørelse: I medfør af 57, stk. 3, i lov nr. 468 af 17. juni 2008 om godkendte revisorer og revisionsvirksomheder (revisorloven) afgøres spørgsmål om overtrædelser, der er begået før lovens ikrafttrædelse, efter de hidtil gældende regler. Denne sag afgøres derfor efter lov om statsautoriserede og registrerede revisorer. Indledningsvis bemærkes, at Revisornævnet i henhold til 19, stk. 3, jf. 1, stk.2, i den dagældende lov om statsautoriserede og registrerede revisorer alene har kompetence til at pådømme klager vedrørende revisorers revision af regnskaber mv. og supplerende beretninger samt afgivelse af erklæringer og rapporter, der i øvrigt kræves i henhold til lovgivningen eller ikke udelukkende er bestemt til hvervgiverens eget brug. Derfor falder en række af de klagepunkter, som klager har anført eller berørt, herunder f.eks. spørgsmålet om brug af et pc-program uden licensbetaling, allerede af den grund uden for nævnets kompetence. Disse klagepunkter afvises derfor. Det bemærkes endvidere, at klager således som sagen er forelagt, ikke har vedlagt årsberetninger vedrørende advokatfirmaet A med underskrevne revisorerklæringer for de år, der klages over. På årsrapporten for 2007, der er vedlagt, er revisionserklæringen ifølge indklagedes oplysninger der lægges til grund - ikke underskrevet, idet det vedlagte eksemplar alene er et udkast, der ikke er drøftet med klager. Det fremgår ikke konkret, hvilke fejl, der klages over for årene forud for En klage skal efter den gældende forretningsorden for nævnet indeholde en skriftlig fremstilling af de forhold, der ønskes bedømt af nævnet. En klage bør ved sagens indbringelse for nævnet indeholde en nøje præcisering af de enkelte klagepunkter samt en nærmere beskrivelse af de omstændigheder, som ønskes forelagt og bedømt af nævnet, vedlagt eventuelle relevante bilag. En klager kan således ikke som delvist er sket i denne sag overlade til nævnet at udforme de enkelte klagepunkter ud fra en beskrivelse af et sagsforløb eller ved henvisning til en mail fra en ny revisor. I så fald ville den indklagede revisor ikke have mulighed for at varetage sit eventuelle forsvar mod den rejste klage, og det ville reelt være nævnet, der fremstod som indklagedes egentlige modpart, hvilket bl.a. ville kompromittere nævnets status som et af parterne uafhængigt organ. På denne baggrund afvises klagen for så vidt angår afgivne erklæringer afgivet af indklagede på årsberetningerne for advokatvirksomheden A i perioden fra 2003 til Klientkontoerklæringer Nævnet lægger til grund, således som anført af både klager og indklagede, at klager i et vist omfang for flere af erklæringernes vedkommende har underskrevet in blanco, hvorefter indklagede har udfyldt og fremsendt klientkontoerklæringerne til Advokatrådet. Nævnet bemærker i den forbindelse, at den omstændighed, at en advokat underskriver klientkontoerklæringen in blanco, ikke har den konsekvens, at advokaten fritages for ansvar og revisor overtager ansvaret for de oplysninger, der fremgår af erklæringen, og som advokatens underskrift dækker. Nævnet finder ikke, at klager har godtgjort, at det skyldes indklagedes forhold, at erklæringerne ikke blev fremsendt til Advokatrådet inden for den tidsramme, der var fastlagt. 9\n10 Det fremgår af de klientkontoerklæringer, som indklagede har afgivet, at indklagede på alle erklæringer har svaret, at der ikke er sket bogføring hver arbejdsdag, samt at der ikke er givet dispensation for dette krav. Det fremgår endvidere, at indklagede på de erklæringer, hvor den relevante side er fremlagt, ikke har anført tilfældige datoer, hvor det kunne bekræftes, at der var overensstemmelse mellem tilsvarskontoen og indestående på klientkonti i et pengeinstitut, jf. de gældende vedtægter om advokaters pligter med hensyn til behandlingen af betroede midler. På alle erklæringer bortset fra den senest afgivne, er angivet, at indklagede havde fundet afvigelser vedrørende reguleringsopgørelsen. På denne baggrund og med henvisning til indklagedes redegørelser har klager ikke godtgjort, at indklagede ikke har foretaget de revisionshandlinger, som hun har anført, og som kræves efter regelsættet for advokaters behandling af betroede midler. Nævnet har heller ikke fundet, at klager har bevist, at der foreligger bogføringsfejl i et sådant omfang, at dette kan have påvirket indholdet af de afgivne erklæringer. På denne baggrund frifindes indklagede. Indklagede, statsautoriseret revisor B, frifindes. Thi bestemmes: Kendelsen offentliggøres, jf. revisorlovens 44, stk. 6. Karen Duus Mathiesen 10


60 år med Torslev Skole | SaebyFolkeblad.dk\nBorgmesteren havde taget sin borgmesterkæde på for at understrege den vigtige begivenhed.\nEleverne havde skabet et fint kunstværk af farvede sten. Åse Bakland\nBesøg af Hjem-Is-Bilen var et rigtigt populært indslag. Åse Bakland\nBorgmesteren plantede et træ til minde om dagen. Åse Bakland\nSkoleleder Susanne Danielsen holdt også tale til alle elever og personale, der var samlet i skolegården. Foto: Åse Bakland Åse Bakland\nTORSLEV Skolens runde dag skulle fejres! De var alle enige om, men på grund af den aktuelle situation blev fantasien taget i brug. Gæster ude fra var udelukket, men alle på skolen gjorde alt, hvad de kunne, for at det alligevel blev en festlig og højtidelig dag.\nDer kom dog én enkelt gæst kommunens borgmester Birgit S. Hansen (S), og i dagens anledning havde hun taget sin fine borgmesterkæde på, for at understrege den vigtige anledning.\nNogle af børnene kunne ikke helt finde ud af, hvem det var, der kom på besøg – var det statsministeren, præsidenten eller borgmesteren? Derfor måtte Birgit også svare på, om hun var kommet i limousine, og om hun havde sig egen chauffør. Birgit kunne fortælle, at det vist kun var borgmesteren i København, der kørte i en stor, fin el-bil, og han har også en chauffør i uniform.\n– Jeg har selv kørt hertil i min Nissan Qashqai, oplyste borgmesteren.\nI sin tale kom Birgit Hansen bl.a. ind på vigtighed af at have en aktiv skole.\n– Mange af jer elever har måske forældre og bedsteforældre, der også har gået på skolen, og mine børn har gået her. Vores børn er vigtige, så tak til jer medarbejde for det gode arbejde på skolen.\nBorgmesteren havde taget et træ med til skolen, som blev plantet ved siden af det kunstværk, som eleverne havde skabt til dagen.\nPå forhånd havde eleverne nemlig hver især malet en masse sten, som blev lagt ned i græsset til minde om dagen. Hver klasse var også blev bedt om at skrive/tegne - eller hvad de nu kunne finde på, hvordan det er at gå i skole i 2020. Evt. lidt om, hvordan det har været i corona-tiden. Det hele blev samlet i en kuvert med et billede af klassen på. Kuverterne fra alle klasserne blev samlet i en tidskapsel, som først må blive åbnet om 10 år til skolens 70 års jubilæum.\nSkoleleder Susanne Danielsen gav i sin tale et lille kort rids af skolen fra den første dag til nu. Hun understregede vigtighed af at have en skole i lokalsamfundet.\n- En skole er en kompleks størrelse, og samarbejde og fællesskab er nødvendigt for at få skabt en skole med høj trivsel og dygtige elever – og det arbejde vi alle på store og små, lød det.\nHerefter sang alle en fællessang skrevet af en af skolens tidligere lærer Karen Baier.\nEt rigtigt populært indslag var besøg af Hjem-is-bilen, hvor den store udfordring for både børn og voksne blev at vælge mellem fire forskellige slags is.\nAlt i alt en rigtig dejlig dag fyldt med masser af frisk luft og mange glade børn og voksne.\nSlikhuset er nu åbent\nD. 23 oktober 2020 - kl 15:53\nNye familieboliger på Grønnevænget\nD. 23 oktober 2020 - kl 14:48\nGlæde over Frederikshavn\nD. 23 oktober 2020 - kl 14:38\nD. 23 oktober 2020 - kl 14:08\n16.538 pas skal byttes i Frederikshavn Kommune\nD. 23 oktober 2020 - kl 12:29