News: FILM I TIDEN Synne Rifbjerg/ Linda Wendel\nFILM I TIDEN.\nInterview Synne Rifbjerg/ Linda Wendel, juni 2006\nAFSNIT 3 af 3\nLW: Vi arrangerede Nå80!! sammen i starten af 80erne. Hvis du ser på den udvikling der har været de sidste 20 år, kan du se nogle linjer i de historier der bliver fortalt?\nHvad var det for nogle historier vi fortalte der i starten af firserne, hvad var det for nogle fiktive personer der gik rundt, og hvad er det for nogle personer der går rundt i dag?\nSR: Jeg synes det er blandet så meget sammen med den usikkerhed man føler som ung. Det var på den ene side en ret mørk tid, på den ene side lidt depressivt. Fordi der blev lukket så mange døre lige da vi skulle til. Jeg var den første årgang der gik ud af gymnasiet hvor der kom adgangsbegrænsninger, med nogle karakterer. Dem der blev studenter tre år før de kunne gå ud med seks og komme ind hvor som helst, nu skulle man pludselig have ti. Det var en ting, og der var jo arbejdsløshed og oliekrise. Der var sådan en fornemmelse af nedtur synes jeg. Og hvad gjorde vi så?\nDet fiktive vi gik rundt med det var jo især digtene. Digtningen, byen, mørket, døde, Søren Ulrik Thomsen, Michael Strunge, punkerne, fester i Saltlageret, musikken. Meget musikken, Bowie.\nNår jeg tænker fiktive karakterer i dag, så ser jeg meget sådan nogle samtalekøkkener. Det er meget fermt, tiden er mere ferm end den var dengang. Det var mere sådan at vi tumlede rundt og var lidt usikre, nu synes jeg at det er mere fermt og det synes jeg ikke nødvendigvis er noget positivt.\nLW: Man lænede sig ikke op af filmen.\nSR: Nej det var musikken og digtene der betød noget. Men det sagde Søren Ulrik Thomsen også, at når han var ude og læse op, så var det altid sådan nogle deprimerede mennesker der kom for at blive trøstet. Folk fyldtes jo til de der oplæsninger dengang, det var jo som radioteatret i vores forældres barndom, det var jo ret magnetisk. Og så alle mulige musiksteder som du også har været inde på.\nDet var jo også derfor jeg sagde det med Filmskolen, hvordan fanden man overhovedet kunne finde på det! Der var jo ligesom fem om året på verdensplan, føltes det som om, det var så ekstremt eksklusivt. Det var jo ikke sådan at hver anden højskole havde et filmkursus eller at det var noget man kunne have i gymnasiet. Det var så eksotisk at du blev optaget på Filmskolen.\nLW: Det var også en drøm, før jeg kom på basiskursus havde jeg aldrig været i nærheden af, eller haft et filmkamera i hånden.\nMen jeg havde jo været meget på radioen, lavet udsendelser og på Båndværkstedet havde jeg lært at sidde og klippe i lyd.\nFilmskolen var en drøm, og jeg turde slet ikke fortælle at jeg søgte ind. Jeg tænkte at det var uopnåeligt, og at der ingen grund var til at gå og reklamere med det.\nLW: Kan du ikke huske vi havde en eller to små film der kørte på NÅ80!!, vi kunne ikke støve flere op der var lavet af 15 – 25 årige. Så skabte vi Nåkassen i stedet.\nSR: Det fungerede til gengæld godt. Det var en forlængelse af P4poppen.\nLW: Men der var ikke nogen før os der havde tænkt på at stille et videokamera op til fri afbenyttelse - og så ville vi give videobåndet med optagelserne til statsministeren, så han kunne finde ud af hvordan de unge havde det i dagens Danmark i 1980.\nOM HAN, HUN & STRINDBERG\nSR: Hvornår dukker Strindberg op i dit liv?\nLW: Jeg har selvfølgelig læst om Strindberg i skolen, det var pensum.\nMen jeg var inde og se Dødsdansen for nogle år siden og der ramte dialogen i stykket mig. Jeg havde aldrig før tænkt på at sproget var så moderne. Jeg lånte stykket på biblioteket, og jeg lånte et andet og et til. Så købte jeg hans samlede værker i et antikvariat.\nJeg blev meget inspireret af at læse om hans liv, bl.a. det med hvor meget han brugte sig selv til at fortælle sin historie, og hvor meget genbrug der er i hans historier. Han varierer sin fortælling, men det er det samme konflikter der går igen. Og han benytter sig uhæmmet af det.\nSR: Ja og hans privatliv.\nLW: Ja også det.\nSR: Men grundhistorien til Han, hun og Strindberg er en ældre sag.\nLW: Da jeg skrev manuskriptet for syv år siden hed den separation.\nSR: På mange måder er det jo en alvorlig sag at blive skilt. Men der er lagt op til at det er et lystspil i titlen.\nLW: Den hed også oprindeligt Han, Hun. Men udlejeren foreslog at filmen skulle hedde Han, Hun og Strindberg. Normalt er jeg meget konservativ, mine film skal hedde det de hedder. Men her synes jeg der var en idé i at nævne Strindberg. Fordi han har en vigtig funktion i filmen, og Han, hun og Strindberg har jo også et strejf af at det ikke kun er en alvorlig film.\nSR: For hvor skal man gribe og gøre med i en film i 2006 der handler om parforhold. Dem er der jo lavet en del af, hvad er det der gør din film anderledes?\nLW: Jeg fik afslag for syv år siden, dengang var der ikke film der handlede om parforholdet på den der direkte måde.\nDet er klart at man bliver lidt mismodig når man ser den ene film efter den anden poppe op, Åh nu kan jeg ikke bruge mit manuskript, nu er der for meget der minder om - (men det skal man gøre alligevel).\nLigesom da jeg lavede Baby så har det at lave Han, hun og Strindberg været en renselse, jeg har fået ryddet op.\nDe filmprojekter jeg har brændt for, har jeg altid lavet på trods af marketing og konturer.\nPå den måde har det været et modigt valg, at sige nå, men jeg laver den her alligevel for det har jeg lyst til. Og det er en historie jeg har tænkt, og det er interessant at arbejde med teater i film og dialogen.\nSå min rejse med Strindberg, og alt det jeg personligt har fået ud af at fordybe mig i ham, og hans historie, det har været det hele værd.\nSR: Hvad er det der er så sjovt ved Strindberg? Hvad er det han rammer i dig, er det det at han bruger sig selv og sine omgivelser så hæmningsløst eller er det at han insisterer så meget på sig selv? Eller er det sprog? Hvad er det?\nLW: I en tid hvor buzz word’et er triangel; producer, manuskriptforfatter og instruktør og at man ikke kan producere eller få støtte til film, uden alle de tre er til stede, så var det forfriskende at læse om Strindberg, den egotripper.\nHvis du skal levere nogle historier der har interesse for eftertiden, så bliver du også nødt til at risikere noget. Hvis man skriver en trist scene som er fyldt med smerte. Så er du i de følelser mens du skriver, du skal genkende hos dig selv for overhovedet at kunne skrive scenen.\nDet samme krav bliver igen stillet når du skal instruere scenen, så hvis du ikke kan give slip og tør konfrontere dig selv, ja så kan resultatet blive fermt og overfladisk.\nSR: Så er det jo fristende at spørge, for nu udspiller denne her film sig jo i dit eget soveværelse og på dit eget badeværelse hvor du står og børster tænder sammen med din mand. Hvordan er det så at skulle lave en skilsmissefilm i sit eget hjem, er det ikke dårlig karma?\nLW: Første gang skuespillerne skulle kravle ned i min dobbeltseng - det syntes jeg bare var så langt ude, at jeg slet ikke kunne have det.\nMen jeg vil sige, at man kan vænne sig til alt, og efter et par dage var det bare som om det var en eller anden location som jeg gik og arbejdede på. Og hele min lejlighed var jo også lavet fuldstændigt om.\nSR: Men det startede med at tro at du skulle lave dokumentarfilm, og nu laver du fiktion i dit eget soveværelse. Hvordan trækker du grænsen mellem fiktion og virkelighed?\nLW: Det er præcis det jeg synes har været det opmuntrende ved at lave Han, Hun og Strindberg, at lave det hjemme hos mig selv og at fiktion og virkelighed er smeltet sammen.\nAt grænserne er så vidde, og at alt kan lade sig gøre. Det har været et kick.\nDet, at hvis man har sin integritet, så kan man bevæge sig rundt på alle planer.\nOg stemningen på filmholdet var ren optur – Klokken 7 om morgenen – væk med de beskidte underbukser - nu er vi professionelle.\nAlle på filmholdet var utroligt ”japanske”, det var en stiltiende aftale, at her filmer vi, der er slet ikke noget privat liv. Det var samarbejde. Alle syntes det var sjovt.\nSR: Tror du at du kunne komme til at gå den anden vej igen, at du ville lave rene dokumentarfilm?\nLW: Det har jeg fået lyst til at afprøve. Jeg har fået lyst til at udvide mit fortælleområde, jeg har hele min journalistiske baggrund fra alle mine radioudsendelser med mig. Jeg arbejder ind i mellem journalistisk når jeg søger baggrundsmateriale til mine fiktive karakterer. Så ja, jeg har fået lyst til at lave noget dokumentar igen.\nSR: Men ikke i dit eget soveværelse?\nLW: Ej, nu håber jeg ikke jeg skal filme mere hjemme hos mig selv.\nMen det kan være jeg bliver nødt til det.\nJeg er frisk på at lave en film i mit eget hjem igen, hvis det bliver nødvendigt.\nSR: Men ikke en dokumentarfilm om dit eget liv?\nLW: Nej, det er der nogle andre der skal lave.\nLW: I Han, hun og Strindberg har ideen været at tage et billigt kamera og registrere i bedste BigBrother-stil nogle scener af privat karakter som afdækker parforholdets psykologi.\nSR: Fordi det er så tæt på?\nLW: Fordi det er simple scener. F.eks. hvad snakker man om når man ligger i sengen, hvad snakker man om når man børster tænder på badeværelset, hvad snakker man om når man sidder og spiser morgenmad. Og det har været helt bevidst, ikke at gøre det eksotisk, men gøre det hverdagsagtigt. Det er der kommet scener ud af som er meget genkendelige.\nOg så bliver det alligevel eksotisk og absurd - som når Peter det ene øjeblik elsker med en fremmed kvinde og næste øjeblik smører leverpostejmad til sin syv årige søn.\nSR: Og du er ikke bange for at BigBrother-æstetikken, som du kalder den, bliver sat ind i en ramme som man ikke er vant til at tage så alvorligt? Tv har jo ikke den samme status som spillefilm vel.\nLW: Jeg tror ikke at det er noget man tænker over når man ser filmen.\nDet er jo nogle stilistiske greb, en reference. Ok hvis vi gør det på den og den måde så kan vi slippe af sted med et lille kamera og ingen lyssætning.\nNår det så bliver klippet sammen og lavet til film, så tænker man ikke over det.\nSå opløser det sig selv. Og sådan er det med alle stilistiske greb, de skal jo helst opløse sig selv.\nSR: Men at arbejde så tæt med skuespillere i så intime situationer, det kræver vel også at man kan formidle det med teksten på en ret suveræn måde?\nLW: Da vi skulle lave en onaniscene, gik jeg ud. Fordi jeg syntes at drengene skulle have lov til at lave den i fred og ro. Men før optagelsen prøvede vi og talte om hvordan scenen skulle være.\nDet er grænseoverskridende at lave nøgenscener og se skuespillerne vade rundt uden tøj på, men det bliver hurtigt hverdag. Det er de første fem minutter at man synes det er mærkeligt, men så glemmer man det.\nDet er også det absurde ved ens fag, at man kan få folk til hvad som helst, og man selv står og siger at de skal gøre hvad som helst. Det bliver filmet og taget alvorligt. Det er jo det sjove ved at være instruktør at du har ansvar og bliver så involveret.\nSR: At man kan få lov til at bestemme.\nLW: Ikke kun at bestemme, men at man kan få billeder, sammenhænge, konflikter og modsætninger frem.\nOg hvis der opstår et lykkeligt øjeblik, så skaber du en bevidsthed og giver en indsigt videre, som mange mennesker måske skal bruge et helt liv på selv at erfare og få en fornemmelse af.\nDet synes jeg er det vigtigste ved at lave film, at give mit blik og mine erfaringer videre.\nSR: Du er stødt blevet mere munter.\nLW: Jeg tror det er den vej jeg går nu, at jeg bliver lysere. Men måske også mørkere. Jeg har mere styr på hvad det er for historier jeg har lyst til at fortælle.\nDe ligger aflejret, det er ikke nogle jeg skal ud og finde på.\nSR: Det er en uudtømmelig kilde tilsyneladende?\nLW: Sådan er det, hver gang man får en ny idé genererer det tre andre.\nSR: Fordi det ikke kan være i en film?\nLW: En instruktør laver den samme film, og så varierer man temaet på alle mulige måder.\nSR: Der har vi Strindberg igen.\nLW: Jamen, det er grundvilkårene for at skabe. Du kan ikke hoppe rundt på en kængurustylte og se tilværelsen fra alle mulige sider. Man kan se den derfra hvor man selv står. Og det er også det man skal tro på. At derfra hvor jeg ser verden, det er det der er interessant.\nDet er også det jeg siger til skuespillerne hvis de spiller løs.\nSå siger jeg; skopudseren det er dig.\nDu kan tage et kostume på og lade dig inspirerer af hvordan en professionel skopudser pudser sko:\nMen skopudseren er dig selv, du skal være dig selv, og du skal pudse sko.\nDet er nogle gange rigtig overraskende for spillerne at de ikke skal ud og hente det et eller andet sted. Ude i himmelrummet f.eks.\nSR: Men når man så laver Han, hun og Strindberg går man vel ud fra at skuespillerne ved godt hvad det handler om, fordi de enten har eller har haft et parforhold.\nLW: Der var en stor genkendelighed med det her manuskript, så på den måde kunne jeg jo godt mærke at jeg havde ramt ned i noget som er konflikten i alle parforhold.\nHvem tager initiativet, hvem tager ikke initiativet, folk der bliver lammet af at være sammen med andre mennesker der tager for meget initiativ, og hvordan finder man den gyldne middelvej?\nAt smelte sammen med en anden person, det handler jo om, sådan som har erfaret det, at man har sin egen frihed som person. Og derfra kan man så lave og have en masse ting til fælles.\nSR: Men det er jo en svær manøvre fordi det både handler om at holde fast og give slip på samme tid. Det er jo så modsatrettet som det kan være.\nLW: Det er glimtvis at man oplever lykke, resten er hårdt arbejde. Sådan er livet, og det er fint.\nNår man accepterer det og nyder f.eks. at drikke en kop kaffe og kigge udover et smukt landskab - sådanne banaliteter, så har man opnået meget.\nSR: Og når man ikke tror at landskabet ved siden af er meget grønnere.\nLW: Selvfølgelig skal man have ambitioner Men enkeltheden, det er det mest vitale og skønne.\nJeg kan huske da jeg flyttede fra Sorgenfri. Jeg har jo rendt rundt og leget i Åmosen, i skønne omgivelser og skøn natur. Men jeg elskede at flytte ind til København, jeg elskede lugten af benzin og asfalt.\nNår jeg kom ud til Sorgenfri tænkte jeg bare, puha lad mig komme ind til byen igen. Jeg kunne slet ikke se at der var nogen skønhed, for mig repræsenterede det bare alt det kedelige; at der ikke skete en skid.\nJeg skulle blive ret gammel før jeg igen kunne nyde en udsigt og tænke på at naturen havde sin egen skønhed. Først var det selvfølgeligt, så blev det afskrækkende og kedeligt, og så måtte jeg erobre det igen.\nMan skal erobre alt det man gerne vil have ind i sit liv. Man skal også erobre sin mand eller sin kvinde, det kommer ikke af sig selv.\nHAN, HUN & STRINDBERG kan ses gratis på FILMSTRIBEN\nSkrevet af Linda Wendel kl. 03.10\nEtiketter: Linda Wendel, Synne Rifbjerg


Danske speedway-stjerner røg fredspibe efter sammenstød – Ekstra Bladet\n11. jun. 2016 kl. 23:04\nDanske speedway-stjerner røg fredspibe efter sammenstød\nNicki Pedersen og Niels-Kristian Iversen har sluttet fred efter dramatisk styrt ved speedway-Grand Prix'et i Horsens\nHer er situationen, der kostede Niels-Kristian Iversen en udelukkelse og to pint, der kunne have sendt ham i semifinalen. (Foto: Jarek Pabijan)\nHORSENS (Ekstra Bladet): Hvis de 12.500 fartgale tilskuere på Casa Arena havde indløst billet til det danske speedway-Grand Prix for at se en dansk sejr, blev de skuffede.\nFor selv om Nicki Pedersen takket være en stor portion held fik knebet sig i finalen - hvor han blev udelukket - så blev det kun til sølle to danske heatsejre undervejs.\nTil gengæld var der masser af drama.\nIkke mindst i heat 10, hvor Pedersen og den femdobbelte danske mester, Niels-Kristian Iversen, kom i karambolage.\nPedersen lå yderst, da Iversen klemte sig forbi. Der opstod kontakt, Pedersen styrtede og Iversen blev udelukket og gik glip af vigtige point.\nSå 'Puk' var sur, da han fik stukket en mikrofon og et tv-kamera i fjæset.\nEfter løbet fik de to danske esser dog sluttet fred, selvom de stadig ikke ser ens på situationen.\n- Jeg fik lige snakket med ham. Hvad skal jeg gøre? Han kører mig jo ud op af langsiden, og jeg forsøger endda at lukke af for gassen. Jeg forsøger virkelig at fortsætte, men jeg vælter. Kildemand kørte jo også op under mig i dag. Jeg smider mig ikke, men der blev kørt hårdt, lyder Nicki Pedersens version, der naturligvis ikke deles af Niels-Kristian Iversen.\n- Der er ikke noget at tale ud om. Det er jo ikke ham, der er dommer. Efter min mening kunne han godt være blevet på cyklen, men han ser jo anderledes på det, siger han og fortsætter:\n- Han vil altid se det anderledes end mig og mene, at jeg har kørt for hårdt på ham, men jeg står ved, at jeg synes, det var en forkert udelukkelse. Men jeg kan ikke bruge det til noget. Nu skal jeg bare videre, lyder det fra Iversen, der efter en trist sæsonstart godt kunne havde brugt de to ekstra point og en plads i semifinalen.\n- Det var en af de dage, hvor man hænger lidt og svæver. Det var hårdt arbejde. Man mangler lige det sidste, selvom det heller ikke er så ringe igen. Men så kommer der sådan en dommerkendelse, der faktisk ødelægger det hele. Så havde jeg stået på ni point, for jeg havde jo den andenplads nede i sækken. Det havde været nok til videre avancement, og jeg har jo tidligere vundet Grand Prix'er med både otte og ni point, konstaterer han.\nSelvom Nicki Pedersen rent faktisk nåede helt frem til finalen, var han heller ikke udelt tilfreds bagefter.\n- Vi har en god motor til almindelige baner, men ikke til stadionbaner. Men jeg kan godt finde ud af at starte, det kunne vi se. Jeg er med i alle starterne, også fra gul, hvor de andre ikke kan være med. Men vi mangler stadig en del, der var sjældent heldig, da Greg Hancock begik en sjælden kørefejl i semifinalen, og slap danskeren forbi.\nMen i finalen var heldet brugt op, da han blev udelukket efter et styrt, hvor Tai Woffinden blev trukket med i faldet.\n- Jeg ville gerne have taget røven på dem, men vi manglede lige det sidste held i sprøjten i dag, siger Nicki Pedersen, der frygter at have brækket en finger efter finalestyrtet.


Berlin: Rydningen af venstreradikale frirum fortsætter - autonom infoservice Nyheder\nBerlins bystyre gennemtrumfer i pandemiens skygge ved hjælp af politiet investorenes profitinteresser.\nBerlins bystyre, der består af partierne Socialdemokratiet (SPD), De Grønne og venstrefløjspartiet 'Die Linke', benytter åbenlyst pandemiens begrænsede mobiliseringsmuligheder til at forcere retskendelserne for rydningen af mange-årige frirum for byens venstreradikale miljø.\nSåledes blev venstrefløjscaféen ’Syndikat´ i bydelen Neukölln ryddet i august 2020 og det anarkistiske queer-feministiske husprojekt ’Liebig34’ i oktober 2020.\nNu kom turen til rydningen af ’Meuterei’ i Reichenberger Strasse 58 i bydelen Kreuzberg.\nDerudover er andre autonome frirum akut rydningstruet:\nDet autonome bolig – og kulturprojekt Bauwagenplatz "Köpi" i Berlin-Mitte, bz’at 1990, legaliseret i 1991. (billedet nedenfor tv.)\nDet selvforvaltede ungdomscentrum ’Potse” i Berlin-Schöneberg (se deres statement af den 4. februar 2021 )\nDet bz’atte hus ’Rigaer 94’ i Friedrichshain-Kreuzberg, som har været bz’at siden juni 1990. (billedet nedenfor th.)\nI en statement fra ’Meuterei’-kollektivet i forbindelse med politiets rydning hedder det bl.a., at Berlins bystyre (senatet) der består af en koalition af Socialdemokratiet, De Grønne og venstrefløjspartiet Die Linke under ledelse af socialdemokraten Michael Müller i pandemiens skygge ved hjælp af politiet gennemtrumfer investorenes profitinteresser.\nI den konkrete sag har ejendomsspekulant Goran Nenadic, som købte huset i 2011, opdelt bygningen, moderniseret lejlighederne og solgt dem enkeltvis videre med stor profit.\nFor to år siden nægtede han at forlænge lejekontrakten til ’Meuterei’. Da værtshus-kollektivet ikke frivilligt fraflyttede, indhentede spekulanten fra en velvillig dommer tilladelse til at rydde det populære værtshus ved hjælp af politiet.\nUddrag fra ’Meuterei’-kollektivets presseerklæring\n" I dag den 25. marts, da klokken var 08:18 , blev bydelsværtshuset ’Meuterei’ smidt ud af lokalerne i Reichenberger Straße 58. Efter to år uden lejekontrakt blev det kollektivt ledte værtshus presset ud af nabolaget. Vi er vrede. Vrede over at en rebelsk og solidarisk bydelskultur igen og igen bliver smadret. "\nFor omtrent tre uger siden modtog kollektivet datoen for rydningen. Siden de blev der gennemført talrige demonstrationer, manifestationer og solidaritetstilkendegivelser. Sidstnævnte først og fremmest med bannere eller graffiti, men også på de sociale medier med billeder og video-optagelser. :\n” Ikke kun os men mange andre mennesker er kede af det og vrede over denne rydning”, siger Mary fra ’Meuterei’-kollektivet og fortsætter ”solidariteten som vi i dag og også i de sidste uger har modtaget fra forskellige sider, varmer om hjertet. Således kom mange naboer forbi for at fortælle os, at de finder det uhyrligt, at vi nu virkeligt bliver smidt ud."\nKollektivet har ikke bare været aktivt som et almindeligt værtshus, men har også organiseret forskellige sociale og politiske arrangementer som foredrag og rådgivning. Den årlige bydelsfest i Reichenberger Strasse hvori der deltog nogle tusinder mennesker, blev først og fremmest båret af kollektivet.\n”Vi er vrede over, at en investorspekulant som Goran Nenadic dukker op for at købe huset med vores værtshus, smider beboere på gaden, moderniserer det i en funky stil, for derefter at sælge videre med profit, fuldstændig ligeglad med det, han dermed forårsager. Han støttes af justitsapparatet, politikerne og politiet.\n- Og vores vrede viser sig i disse dage på gaden og det vil helt sikkert ikke være forbi med dagens rydning. ” (Anne B. fra Meuterei - kollektivet ).\nDemo mod rydningen af 'Meuterei‘, Kreuzberg den 23. marts 2021:\n700 politifolk rydder det populære bydelscafé ’Syndikat’ i Berlin-Neukölln (7. august 2020)\n’Liebig34’: ”Bystyret har gjort sig til kastebold for ejendomsspekulanter” (19. august 2020)


Pigmentforandringer er et fænomen, langt størstedelen har stiftet bekendtskab med, men ikke alle ved, at de kan behandles. Her kan du blive klogere på, hvad dine muligheder er.\nTirsdag, 6. oktober 2020 - 10:59 - af Marie Brodersen. Foto: Shutterstock\nDer findes forskellige typer pigmentforandringer, men fælles for dem er, at de kommer af solen.\nNogen har formeret sig langsomt over mange år, måske helt fra barndommens ture til stranden, og andre synes at opstå som lyn fra en klar himmel efter en enkelt uforsigtig dag i solen.\nSidstnævnte er typisk de plamageagtige af slagsen – en større mørk skygge, der kaldes melasma, der opstår i kombination af hormonel påvirkning og sol – herunder også stærk varme. Det er typisk, når kroppens hormoner er påvirket af p-piller, stress, graviditet eller overgangsalder.\nFor dig er det muligvis ligegyldigt, hvorfra pigmentforandringerne stammer – skaden er jo sket, men det er faktisk vigtigt at vide, når de skal behandles.\nMelasma må for eksempel ikke behandles med laser, da det blot gør problemet værre.\nDerfor bør dit første skridt altid være at konsultere en professionel, der kan identificere dine pigmentforandringer og derudfra sammensætte et behandlingsprogram, der er tilpasset netop din situation.\n– Lige så lang tid det har taget at få dem, skal du tænke, at de skal behandles, forklarer hun fra klinikken i Vejle, som hun har drevet i 20 år.\nFørst og fremmest skal du lære at bruge solcreme. Hver dag. Året rundt. Solcreme er den helt basale, beskyttende pleje, du er nødt til at bruge dagligt, hvis du vil pigmentforandringer til livs. Er du ikke indstillet på at beskytte dig mod solen – også om vinteren – er enhver behandling spildt.\n– Som tommelfingerregel anbefaler jeg, at du bruger minimum solfaktor 30 om sommeren og solfaktor 15 om vinteren, råder Caroline.\nNår din solcremerutine er på plads, kan du gå videre til selve behandlingen, hvor Caroline anbefaler, at du går roligt til værks.\n– En behandling, der er alt for aggressiv, kan give bagslag. Vi har mødt kunder, der har opgivet at gøre noget ved problemet efter fejlforsøg, der har resulteret i endnu flere pigmentpletter. Enten går pigmentpletten i opløsning eller til modangreb, forklarer hun og uddyber:\n– Dybtliggende pigmentforandringer kan ikke behandles på en hurtig og effektiv måde. De skal behandles stille og roligt i et kurforløb med regelmæssige klinikbehandlinger kombineret med en effektiv hjemmepleje. Ellers risikerer du, at de kommer igen. Ofte værre.\nPå klinikken identificerer Caroline problemets omfang og forventningsafstemmer i forhold til, hvad kunden ønsker at opnå, og hvad der er realistisk i forhold til budget og ikke mindst det liv, kunden lever. Herefter planlægges kurforløb og sammensætning af hjemmeplejeprodukter.\nEt kurforløb hos Caroline Bjerring indebærer mellem 5 og 8 frugtsyrebehandlinger med 3-4 uger imellem, da det er vigtigt, at huden falder til ro og genopbygger sig selv imellem hver behandling. En behandling tager ca. en halv time, koster omkring 500 kr. og kan foretages i frokostpausen.\n– Uanset om du kan eller vil ofre penge på behandlinger på klinikken, er du nødt til at få vejledning i de produkter, du skal bruge hjemme, så jeg anbefaler altid, at du får den første behandling eller konsultation på klinikken.\n- Når jeg har en kunde i behandling, vil jeg typisk justere i hjemmeplejen undervejs, så behandlingen optimeres. Et af de vigtigste råd, jeg giver i den forbindelse, er: Hav tålmodighed. Og brug solcreme.\n– Jo mere du sætter ind i efterår og vinter, hvor sollyset er begrænset, desto yngre kommer huden til at se ud, lover hun.\nHendes recept byder nemlig på masser af barriereopbyggende ingredienser, der gør huden stærkere og mere modstandsdygtig.\nSom bærende ingrediens anbefaler Caroline niacinamid, der både virker normaliserende og beroligende på hudens processer, men som også har vist sig at have en spredende effekt på pigmentpletter, så de fremstår mindre synlige på huden. På ingredienslisten vil det fremgå som niacinamid, men det omtales også som B3-vitamin eller niacin.\nMed niacinamid på basislisten kan du tilføje forskellige aktive ingredienser, der arbejder mere målrettet på pigmentpletterne i form af hudfornyelse og naturlig lysning.\nMest effektivt er A-vitamin, som Caroline anbefaler, at du bruger om natten. A-vitamin genstarter cellerne og hjælper med at forny og forstærke huden, men kan også gøre den lidt sensibel, hvorfor den primært er til natbrug. Og altid med brug af solfaktor om dagen, hvis nogen stadig skulle være i tvivl.\n– Som nybegynder skal du starte blidt op. Vælg et A-vitaminprodukt i en lav koncentration, og brug det kun 1-2 gange om ugen til at starte med.\nEr du i et behandlingsforløb hos en klinik, vil din kosmetolog foreslå justeringer til din hjemmepleje undervejs.\nGør du dig dine erfaringer hjemme, anbefaler Caroline, at du lærer at lytte til din hud og holder pauser, så du ikke overbehandler den.\nLaser og IPL (intensivt pulserende lys) regnes for den mest effektive behandling: Melaninet varmes op, hvorved farvestoffet ”knuses” og går i stykker. Noget af det absorberes indadtil, resten afstødes af huden i løbet af et par uger og ligner lidt ”kaffegrums”; når det er helt væk, afsløres en mere ensartet hudtone. Det kræver 1-3 behandlinger. Cosmo Laser og Skønhedsklinik kan fjerne op til store plamager i hele ansigtet, bare de ikke sidder for tæt på øjnene.\nMesoestetic har udviklet Cosmelan, en blegebehandling på skønhedsklinik, hvor kunden påføres en pigment-reducerende maske, som skal sidde 8-12 timer, inden den vaskes af. Den følges op af egenbehandling i 7-8 uger med Cosmelan-produkter, hvis ingredienser er baseret på at hæmme udviklingen af tyrosinase, som er hovedenzymet i dannelsen af melanin.\nLigner rullende hårcurlere på skaft. De småbitte nåle af kirurgisk stål prikker hul, når de rulles hen over huden, og stimulerer til ny bindevævs- og cellevækst under ophelingen; skulle også have effekt på pigmentforandringer. Man kan få udført behandlingen på klinik eller gøre det selv, og der findes et utal af mærker på markedet i alle prislag.\nTil solskader anbefaler de fleste dermatologer og hudlæger A-vitaminsyre (eller laserbehandling), til hormonpletter en kombination af A-vitaminsyre og hydrokinon. Disse produkter er receptpligtige og kræver forudgående besøg hos hudlæge. Man kan også vælge at blive behandlet hos autoriseret dermatolog på klinik med dem, da doseringen er meget vigtig.\nTil hjemmebrug kan du med fordel gå efter produkter med frugtsyre, der peeler hudens overflade og fjerner de pigmentforstyrrede celler, i takt med at de arbejder sig op til hudens overflade som en del af hudens naturlige fornyelsesproces. Frugtsyre er ikke så voldsomt, som det måske lyder, så frugtsyrebehandlinger skal gentages regelmæssigt over en lang periode for at have effekt.\nLakridsekstrakt og C-vitamin er to andre ingredienser, der anbefales til hjemmebrug. Begge har en naturligt lysnende effekt på huden, og for C-vitamin hjælper også med at accelerere hudens produktion af kollagen, der sikrer en mere spændstig og glat hud - med forbedret glød som ekstra plus.\nModsat A-vitamin har C-vitamin desuden den fordel, at det kan bruges i serum under din dagcreme og/eller solcreme, hvor det fungerer som et ekstra lag af beskyttelse, da C-vitamin også er en veldokumenteret antioxidant.\nDe populæreste og mest udbredte midler er cremer, masker og peelinger med lysnende effekt, som tilbydes af de fleste anerkendte skønhedsmærker, f.eks. Clinique, Kiehl’s, Sisley, Shiseido, Eucerin, iS Clinical, Estée Lauder, MAC, BioEffect, Mario Badescu,BioOil, Vichy. De kræver som regel længere tids brug, da effekten kommer langsomt, og de fleste kun virker, mens man bruger dem.\nHusk! Hvis du har fået fjernet eller bleget pigmentpletter, er solbeskyttelse ekstra vigtigt!


KONTAKT MIG - akrogh.dk\nKontakt Anders Krogh?\nRosengårdsvej 38, 2. th – 5230\nSe min Instagram profil\nSe min Facebook profil\nSe min Vimeo profil\nJeg accepterer firmaets privatlivspolitik.\nBliv kontaktet af Anders Krogh\nJeg accepterer firmaets privatlivspolitik\nInden brylluppet snakker vi sammen, så I får præcis de billeder I drømmer om.\nJeg tager gerne med til både polterabend, og klargøring af bruden på dagen, så I kan se tilbage og mindes hele brylluppet.\nJeg kan levere både billeder og video af jeres store dag.\nFra corporate-headshots til konfirmationer, PR-billeder og mere. Jeg skyder mange forskellige genrer af portrætter, og kan helt sikkert hjælpe med netop dit.\nDet er en prioritet for mig, at alle på shoot hygger sig undervejs. Jeg gør mit ypperste for, at alle har en god oplevelse foran kameraet.\nJeg kan tilbyde portrætter i både studie og on-location, alt efter behov.\nVi samarbejder om idé-udviklingen til jeres fortælling, og jeg producerer herefter et storyboard inden produktion, som I kan godkende.\nRetterunder er inkluderet, så I er garanteret at kunne tilpasse filmen til netop jeres ønsker og behov.\nDet færdige produkt leveres i flere formater, så jeres indhold kan benyttes på tværs af SoMe og andre kanaler.\nKontakt Anders Krogh\nRosengårdsvej 38, 2. th – 5230 Odense\n© 2022 – Anders Krogh – Privatlivspolitik


Jeudan: Kontorejendomme kører i højt gear - dir\nTorsdag d. 26. juli 2007, kl. 15.51\nOpdateret torsdag d. 26. juli 2007, kl. 15.51\nMens boligejendomme er gået hen og blevet en spektakulær affære, kører markedet for udlejning af kontorejendomme i højeste gear. Det oplyser administrerende direktør i Jeudan, Per Hallgren, til RB-Børsen.\n- Der er bestemt ikke dødt på udlejningsmarkedet. Efterspørgslen efter kontorejendomme er meget høj, siger Per Hallgren.\nTilbage i 2002 skiftede Jeudan fokus. Selskabet solgte stort set hele porteføljen af boligejendomme, og fokuserede i stedet på kontorejendomme i Københavns indre by.\n- Vi har set et stærkt fald i tomgangen (ikke udlejede lejemål, red.), og principielt har vi ingen ledige lejemål. Vores udlejningsprocent ligger stadig over 99, forklarer Per Hallgren.\nMed sit mangeårige kendskab til ejendomsmarkedet har han en god fornemmelse af, hvad der for tiden rører sig, og når det kommer til ejendomme med nye boliger, sker der ikke så meget.\n- Udlejningsejendomme med luksuslejligheder handles næsten ikke, men det er min opfattelse, at det i højere grad var mindre investorer og private, der deltog i den fest. De store professionelle var ikke så aktive i boligbyggeriet omkring Københavns Havn, siger Per Hallgren.\nDen gamle Jeudan-beslutning om at droppe boliginvesteringerne var blandt andet en følge af de mange nye fleksible lånetyper på ejerboliger. De betød, at ledelsen hos Jeudan så en reel risiko for, at lejeboligerne kunne blive udkonkurreret af ejerboliger, hvilket også er sket.


Jubilæum: I august 1988 var SAS det første flyselskab til at flyve direkte mellem Skandinavien og Kina med ruten København-Beijing. I dag har SAS endnu en direkte rute – til Shanghai – og et omfattende partnerskab med Air China.\nDen 24. august 1988 åbnede SAS sin første rute til Kina med jomfruflyvningen fra København til Beijing. SAS var dermed det første flyselskab til at betjene markedet med en direkte rute, et marked hvor der også i dag, 25 år efter, er stor efterspørgsel.\n- Kina er det marked i Asien med størst vækst inden for turisme, og landet er et spændende rejsemål for os skandinaver. Samtidig findes der også stor interesse blandt kineserne for at rejse til Skandinavien, og vi vil udnytte vores netværk, blandt andet partnerskabet med Air China, til at flyve flere kinesiske turister til fantastiske rejsemål i Skandinavien. Og naturligvis skandinaver den anden vej, siger koncerndirektør for salg og marketing, Eivind Roald.\nshanghai , beijing , Kina med SAS


Hvordan åbner Jeg Filen MII? Filendelsen .MII - File Extension .MII\nHvad er MII fil?\nMII er en filtypenavn, der ofte er tilknyttet Wii Virtual Avatar Format filer. Wii Virtual Avatar Format specifikation blev oprettet af Nintendo. MII filer understøttes af softwareprogrammer, der er tilgængelige for enheder, der kører Linux, Mac OS, Windows. Filer med filtypenavn MII kategoriseres som Spilfiler filer. Underkategorien Spilfiler omfatter 1509 forskellige filformater. Brugere rådes til at bruge My Avatar Editor software til styring af MII filer, selvom 2 andre programmer også kan håndtere denne filtype.\nProgrammer, der understøtter MII filtypenavn\nDen følgende liste opregner programmer, der er kompatible med MII filer, opdelt i 3 kategorier baseret på operativsystem, som de er tilgængelige på. Filer med suffix MII kan kopieres til en hvilken som helst mobil enhed eller systemplatform, men det er muligvis ikke muligt at åbne dem ordentligt på målsystemet.\nProgrammer, der understøtter filen MII\nHvordan åbner jeg filen MII?\nDer kan være flere årsager til, at du har problemer med at åbne MII-filer på et givet system. Hvad der er vigtigt, kan alle almindelige problemer relateret til filer med MII-udvidelse løses af brugerne selv. Processen er hurtig og involverer ikke en it-ekspert. Nedenstående liste guider dig gennem processen med at løse det opståede problem.\nTrin 1. Download og installer My Avatar Editor\nDen mest almindelige årsag til sådanne problemer er manglen på korrekte applikationer, der understøtter MII filer installeret på systemet. Løsningen på dette problem er meget enkel. Download My Avatar Editor og installer det på din enhed. Over finder du en komplet liste over programmer, der understøtter MII filer, klassificeret efter systemplatforme, som de er tilgængelige for. Hvis du vil downloade My Avatar Editor installer på den mest sikre måde, foreslår vi, at du besøger website og downloader fra deres officielle arkiver.\nTrin 2. Opdater My Avatar Editor til den nyeste version\nHvis problemer med åbning af MII filer stadig opstår, selv efter installation af My Avatar Editor, er det muligt, at du har en forældet version af softwaren. Kontroller udviklerens websted, om en nyere version af My Avatar Editor er tilgængelig. Det kan også ske, at softwareproducenter ved at opdatere deres applikationer tilføjer kompatibilitet med andre, nyere filformater. Dette kan være en af årsagerne til, at MII filer ikke er kompatible med My Avatar Editor. Alle filformater, der blev håndteret helt fint af de tidligere versioner af det givne program, skal også være åbne ved hjælp af My Avatar Editor.\nTrin 3. Indstil standardprogrammet til at åbne MII filer til My Avatar Editor\nHvis du har den nyeste version af My Avatar Editor installeret, og problemet fortsætter, skal du vælge det som standardprogrammet, der skal bruges til at styre MII på din enhed. Metoden er ganske enkel og varierer lidt på tværs af operativsystemer.\nHvis du klikker på MII med højre museknap, åbnes en menu, hvorfra du skal vælge Åbn med\nFor at afslutte processen skal du vælge Søg efter en anden app på denne pc post og bruge filudforskeren til at vælge installationen My Avatar Editor. Bekræft ved at markere Brug altid denne app til at åbne boksen MII filer og klikke på OK knappen.\nHøjreklik på filen MII og vælg Information\nDer vises et meddelelsesvindue, der informerer om, at denne ændring vil blive anvendt på alle filer med MII-udvidelse. Ved at klikke på Frem bekræfter du dit valg.\nTrin 4. Sørg for, at MII-filen er komplet og fri for fejl\nHvis problemet stadig opstår efter følgende trin 1-3, skal du kontrollere, om filen MII er gyldig. Det er sandsynligt, at filen er beskadiget og derfor ikke kan få adgang til den.\n1. Kontroller, at det pågældende MII ikke er inficeret med en computervirus\nHvis MII faktisk er inficeret, er det muligt, at malware blokerer for, at den åbnes. Det tilrådes at scanne systemet efter vira og malware så hurtigt som muligt eller bruge en online antivirusscanner. Hvis filen MII faktisk er inficeret, skal du følge instruktionerne herunder.\n2. Kontroller, at MII-filens struktur er intakt\nModtog du den pågældende MII-fil fra en anden person? Bed ham / hende om at sende det en gang til. Filen er muligvis blevet kopieret forkert, og dataene mistede integriteten, hvilket forhindrer adgang til filen. Hvis filen MII kun er delvist downloadet fra internettet, skal du prøve at genindlæse den.\nNogle filer kræver forhøjede adgangsrettigheder for at åbne dem. Log ud af din nuværende konto og log ind på en konto med tilstrækkelige adgangsrettigheder. Åbn derefter filen Wii Virtual Avatar Format.\n4. Sørg for, at systemet har tilstrækkelige ressourcer til at køre My Avatar Editor\nHvis systemerne ikke har tilstrækkelige ressourcer til at åbne MII-filer, kan du prøve at lukke alle programmer, der kører i øjeblikket, og prøv igen.\nSeneste versioner af programmer og drivere kan hjælpe dig med at løse problemer med Wii Virtual Avatar Format filer og sikre sikkerheden på din enhed og operativsystem. Forældede drivere eller software kan have forårsaget manglende evne til at bruge en perifer enhed, der er nødvendig til at håndtere MII filer.\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen MII, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen MII.


Ny terrængående Mercedes E-Klasse - Bilbloggen.dk\nNy terrængående Mercedes E-Klasse\nDe har en hos Volvo. De har en hos Audi. Nu har de også en hos Mercedes. Der er tale om stationcars der ikke har højdeskræk, og gerne tager en tur ud på de grusveje, hvor man kan komme i tvivl om grus overhovedet burde være efterfulgt af vej. Nemlig den række biler som man kalder All-Terrain – i den klasse er de store spillere, som tidligere nævnt, Audi med deres A6 Allroad og Volvo med deres Cross Country modeller (der er en del). Men nu vil Mercedes altså også have en del af markedet, derfor har de lige annonceret deres nye Mercedes-Benz E-Klasse All-Terrain (en modificeret E220)\nDen nye E-Klasse All-Terrain er løftet 29 mm højere over jorden end en standard E-Klasse stationcar, og trækker selvfølgelig på alle fire hjul, så den kan stå fast hvor andre ville få problemer. Derudover har den også fået et mere rustikt look, der minder lidt mere om en SUV-stil, og så er bilen også blevet udstyret med en bumper foran, samt paneler langs siderne, der skal beskytte mod diverse sten o.lign. der hopper op på bilen.\nSå ejer du en herregård hvor du gerne vil have en bil der både er præsentabel, men også kan tages med når man skal i byen, så er der nu endnu en mulighed på markedet. Eller måske har du en skihytte i de Norske fjelde, som du ikke ville have noget imod for en gangs skyld rent faktisk at kunne komme helt op ad bjerget uden at skulle tænke på hvor mange skader din fine bil har taget, så er der også endnu en mulighed på markedet til dig. Se Mercedes eget bud på hvad man kunne bruge en All-Terrain E-Klasse til i videoen nedenfor.\nNyhed: 2018 BMW X3 – Se den her!\nDen første generation af, den til tider oversete, tyske SUV, BMW X3 blev lanceret tilbage i starten af…\nNyhed: KIA Stonic er endnu en kompakt SUV til SUV-folket\nDer sælges lige omkring 1,1 millioner nye biler i det europæiske B-SUV-segment – det vil altså sige SUV’erne…\nNyhed: Danske priser på ny KIA Picanto\nTredje generation af Danmarks 3. mest solgte minibil er nu på vej til de danske KIA forhandlere. Der…\nNyhed: Danske priser på CUPRA Ateca\nSEAT har længe haft en Cupra-serie af flere af deres biler, som f.eks. SEAT Leon Cupra. Men nu…


Chiptuning Renault – efter forbindelse til Nissan er Renault-Nissan en af verdens største bilproducenter, som har slået sig ned i Tyrkiet, hvor Mégane Grand Tour blev bygget. Lad os huske årene 2005 og 2006: Verdensmesterskabssejr i Formel 1 med Fernando Alonso. Der tilbydes en meget bred vifte af produkter fra mikrobiler over sportsvogne til varevogne. Her kan du helt sikkert realisere Chiptuning Renault med PowerBoxes fra CPA.\nRenault chiptuning – brødrene Renaults virksomhed blev grundlagt i 1899 af Louis, Fernand og Marcel Renault. Gruppen er hastigt på vej til at blive en af de største bilproducenter – en af grundene til, at Renault chiptuning blev udviklet. Foruden biler producerer de lastbiler, bådmotorer, traktorer og endda fly. Især Formel 1-historien minder os om Renault chiptuning. Kendte modeller er f.eks. Twingo, Clio eller Megane. Talisman repræsenterer mærkets topmodel.\nRenault Chiptuning – grundlæggelsen af det franske selskab stammer helt tilbage fra 1898 og brødrene Louis, Ferand og Marcel. Den første model fik ganske enkelt navnet Type A og solgte godt. Renault begyndte at producere erhvervskøretøjer tidligt, så Renault Chiptuning blev også udviklet til erhvervskøretøjer. Med det enorme udvalg af køretøjer, der spænder fra små biler som Twingo til varevogne som Espace, vil alle finde det, de leder efter, og parret med Renault Chiptuning udgør modellerne et næsten uovervindeligt team.\nGennen den særligt for Megane udviklede motorspecifike software er op til 204 hk mulig. Forbruget kan sågar sænkes om op til 1 liter. CPA Powerbox hjælper din Renault til mere kraft og kørespøg.\nRallyteknik for gaden: Megane RS\nMed Renault Megane RS og CPA PowerBox kommer rallyfølelse på gaden. Udstyred med bilsport-teknik og kraftforhøjelsen af op til 63 hk og 87 Nm muterer Megane til en kurverøver.\nRally-følelse for gaden\nDen historike sportafdeling fra Renault bringer med Megane RS ægte rally-følelse på gaden. CPA gav en hånd med den 4-cylinderen og henter takket være PowerBox op til 69 hk og 91 Nm yderligere kraft fra aggregaten.


Mere end 30 meter silke i et edderkoppespind - NaturGuide.dk - natur og friluftsliv\nEdderkopper og miderRekorder\nKorsedderkoppen reparerer og nybygger sit net næsten hver nat.\nKorsedderkoppen – Danmarks bedst kendte edderkop.\nKorsedderkoppen med dens velkendte hjulspind er nok Danmarks mest kendte edderkop. Korsedderkoppen findes i næsten alle lande på den nordlige halvkugle. Her lever den af flyvende insekter som bl.a. sommerfugle, hvepse og fluer, der fanges i edderkoppens net.\nBygger silke-rede til sine unger, men når aldrig at møde dem.\nNår hunnen er parret, bliver hendes bagkrop opsvulmet med æg. Hun bygger en fin ægsæk af edderkoppesilke, hvor æggene lægges. Herefter dedikerer hun, som en god mor, resten af hendes liv til at vogte over hendes æg. Hun når dog aldrig at møde hendes unger. Hun dør nemlig i det sene efterår og først det følgende forår i maj, dukker de nye bittesmå edderkopper frem fra den silkehule som deres mor byggede året før. De nye små korsedderkopper er sort-gule – naturens advarselsfaver – som vi også kender det fra hvepse. De signalerer til omverdenen at de er uspiselige, ja endda giftige!\n30 meter silke.\nEt stort, klassisk hjulspind kan indeholde mere end 30 meter silke. Det mest imponerende er at korsedderkoppen hyppigt fornyer spindet – ikke sjældent hver nat. Korsedderkoppen spiser simpelthen det gamle edderkoppespind og genbruger det til at producere ny silke. Fangstnettet skal fornyes for at nettets klæbrige effekt bevares.\nVerdens største edderkoppespind.\nDe største edderkoppe-hjulspind i verden spindes af edderkoppeslægten Nephila. Deres spind kan måle op til 2 meter i diameter og er stærke nok til at kunne bremse små fugle.\nKilder: gwct.org.uk, wikipedia.\nTidligere artikelBoganmeldelse: Orkidéer i Europa\nNæste artikelHjemmelavet brombær-muffins!


Spilleregler for decentral ledelse og central styring - PDF\nDownload "Spilleregler for decentral ledelse og central styring"\n1 Spilleregler for dialogbaseret aftalestyring Spilleregler for decentral ledelse og central styring Ansvar og forpligtelser for aftaleholdere Version : Administrativ revidering foretaget den 5. januar af notat godkendt af Kommunalbestyrelsen den 15. december 2009, pkt\n2 Indledning Siden kommunalreformen i 2007, har Faaborg-Midtfyn Kommune været styret efter principper om decentral ledelse og central styring, som udmøntes gennem dialogbaseret aftalestyring. Over vinteren 2008/2009 blev styreform og organisation evalueret med fokus på de opgaver, ansvar samt det råderum der henholdsvis er i administrationen, blandt de stående udvalg, i økonomiudvalget og hos kommunalbestyrelsen. På baggrund af evalueringen er der politisk enighed om, at ledelsesprincippet med decentral ledelse og central styring fortsat skal være rammen for den enkelte aftaleholders drift og udvikling af sit aftaleområde. Det er med andre ord gennem aftalen, at den enkelte aftaleholder får defineret, hvilke forpligtelser og hvilket ansvar kommunalbestyrelsen har givet aftaleholderen. De forpligtelser, som aftaleholderen får defineret i aftalen vedrører en række områder indenfor personaleledelse, økonomi, byggeri og vedligeholdelse, it, indkøb, organisation, styring og ledelse. Det er forpligtelserne indenfor disse områder spillereglerne beskriver samt det ansvar der påhviler aftaleholderen i forhold til at varetage områdets og kommunens interesser internt såvel som eksternt. Spillereglerne definerer rammerne for aftalestyringen. De handler om de generelle forpligtelser og det generelle ansvar, man skal leve op til som aftaleholder i Faaborg-Midtfyn Kommune. Selve aftalen er derimod individuel for det enkelte område, idet den skitserer de årlige forventninger og krav i forhold til mål, resultater og økonomi for det enkelte område. Aftaleholderen er til enhver tid forpligtet til at efterleve: De politiske målsætninger, værdier, rammer samt mål og faglige indsatser, som præciseres i aftalen Lovgivningens krav Overenskomster og lokale forhandlingsresultater, indgået med de faglige organisationer De generelle politikker og spilleregler for dialogbaseret aftalestyring - herunder bl.a. personalepolitik, kasse- og regnskabsregulativ, kommunikationspolitik, udbudspolitik, indkøbspolitik, designguide, it-strategi m.v. Aftaleholderen skal se spillereglerne som en række minimumskrav, der stilles til aftaleholderen i forhold til den dialogbaserede aftalestyring. Spillereglerne beskriver kort aftaleholderens forpligtelser og ansvar indenfor et område og refererer til, hvor aftaleholderen kan finde yderligere uddybende information om hvordan forpligtelsen og ansvaret efterleves. Spillereglerne er opbygget med et afsnit for hvert af de centrale ansvarsområder, hvor aftaleholderen har forpligtelser i henhold til den dialogbaserede aftalestyring. Eksempelvis indgår i spillereglerne et afsnit om personale, som sætter fokus på, hvilke forpligtelser aftaleholderen har i forbindelse med personaleadministration. Her defineres, hvordan man som leder skal agere i forhold til eksempelvis medarbejderes sygdom, afholdelse af MUS/GRUS samt ansættelse og afskedigelse. Spilleregler har et længerevarende perspektiv og revideres derfor kun lejlighedsvis. Spillereglerne er ikke et ydelseskatalog over, hvilke ydelser stabene kan tilbyde, men et dokument, som aftaleholderen kan konsultere, når han eller hun ønsker at vide mere om sine forpligtelser i forhold til den dialogbaserede aftalestyring. Aftaleindgåelsen forpligter direktionen og aftaleholderen til at overholde de gældende spilleregler. 2\n3 Aftaleindgåelse Det følgende afsnit beskriver, hvilke forpligtelser aftaleholderen har i forhold til den dialogbaserede aftalestyring og organisationsmodel. Aftaleindgåelse Et vigtigt element i aftalen er de 4 ledelsesværdier: Vi tager lederskab på os Dialog er en forudsætning for at vi lykkes Det skal være sjovt og meningsfuldt at gå på arbejde Vi forenkler det komplicerede Ved aftaleindgåelsen er dialog en forudsætning for at vi lykkes. Ligeværdig dialog, hvor forskellige holdninger og synspunkter kan drøftes, er drivkraften for udvikling af kommunen og dens ydelser. Derfor er dialog forudsætningen for, at vi lykkes. Dialogen skal skabe grundlag for at træffe kvalificerede beslutninger. Det betyder, at aftaleholderne har ansvar for at lytte til og inddrage brugere, borgere og medarbejdere, så den daglige kommunikation anvendes til at forbedre kvaliteten af aftaleområdets ydelser. Der indgås aftaler på to niveauer i kommunen. Det ene niveau er mellem fag- og stabschefer og økonomiudvalg. Fag- eller stabschefen udarbejder på baggrund af dialog med det relevante politiske fagudvalg udkast til aftale. Direktionen har inden dialogen mellem fag- eller stabschef og fagudvalg haft dialog med fag- eller stabschefen med udgangspunkt i statusopfølgningen for indeværende års aftale. Her drøftes om der er indsatser fra indeværende års aftale der skal videreføres til næste års aftale. Når der foreligger udkast til aftale indstiller direktionen aftalen til godkendelse i økonomiudvalget, som godkender alle fag og stabschef aftaler. Det andet niveau er for alle aftaleholdere udover fag- og stabschefer. Aftaleholderen udarbejder på baggrund af dialog med fagchefen udkast til aftale. Aftalen gennemgås af fagchef og aftaleholder og videresendes til godkendelse i fagudvalget. Direktionen indgår årligt aftaler med kommunalbestyrelsen. Kommunalbestyrelsen godkender ligeledes koncernmålene som er udarbejdet i dialog mellem direktion og økonomiudvalg. Koncernmålene indarbejdes i alle aftaleholderes aftaler. Aftalerne er gældende i ét år. Aftalen beskriver, hvilke mål aftaleholderen har for det kommende år i forhold til: Driftsmål Politiske udviklingsindsatser Faglige udviklingsindsatser Egne udviklingsindsatser Koncernens udviklingsindsatser Derudover indgår det respektive områdes kerneydelse, lovgivning, politikker, service- og kvalitetsstandarder, udviklingsstandarder, udviklingsindsatser samt en beskrivelse af den økonomiske ramme i aftalen. 3\n4 Udmøntning af aftale Aftaleholderen forpligter sig ved aftaleindgåelsen til målrettet at arbejde for at opfylde aftalens indhold. Aftaleholderen er ansvarlig for at levere det aftalte serviceindhold samt at opfylde de vedtagne målsætninger og indsatsområder. Opstår der i aftaleperioden væsentlige situationer, som gør, at aftalen ikke kan opfyldes, er aftaleholderen forpligtet til at informere den relevante fagchef som informerer det relevante udvalg. Statusopfølgning Aftaleholderen er forpligtet til en gang om året at lave statusopfølgning på den indgåede aftale. Statusopfølgningen ligger mellem 6 til 8 måneder efter aftalens ikrafttrædelse. Aftaleholderen vil fra centralt hold blive gjort opmærksom på, hvornår statusopfølgningen skal finde sted og i hvilket format opfølgningen skal udarbejdes. Aftaleholderen har ansvar for, at denne statusopfølgning gennemføres og opfølgningen skal ses som et vigtigt element af aftalestyringen. En mere detaljeret beskrivelse af aftalestyringens principper og baggrund samt aftaler for indeværende og sidste år kan findes på intranettet, under Fælles Viden/Dialogbaseret Aftalestyring. Kompetencefordeling mellem kommunalbestyrelse, udvalg og administration I august 2009 vedtog kommunalbestyrelsen en kompetencefordelingsplan, som beskriver ansvarsog rollefordelingen mellem henholdsvis kommunalbestyrelsen, økonomiudvalg, de stående udvalg og administrationen. Kompetencefordelingsplanen er gældende fra 1. januar Planen sætter fokus på opgavefordelingen mellem det politiske niveau og administrationen og er med til at klarlægge ansvarsforholdet mellem niveauerne. Formålet er, at rollefordelingen mellem det politiske niveau og administration bliver klart og her igennem være med til at fremme samarbejdet mellem de to niveauer. Kompetencefordelingsplanen viser, hvilke forpligtelser aftaleholderen har overfor de politiske niveauer. Kompetencefordelingsplanen beskriver desuden, hvilke kompetencer aftaleholderen har i forhold til opgaveløsningen og i forhold til hvilke områder aftaleholderen har beslutningskompetencen. Kompetencefordelingsplanen er derfor et vigtigt dokument i aftaleholderens daglige virke. Kompetencefordelingsplanen findes på intranettet under Fælles Viden/Kompetencefordelingsplan. For yderlige information kontakt Fællessekretariatet via eller på Indkøb Dette afsnit beskriver spillereglerne for indkøb i Faaborg-Midtfyn Kommune. Indkøb skal foretages via de kanaler kommunen har godkendt. Aftaleholderen skal desuden være opmærksom på de EU-regler, der findes vedrørende indkøb og overholdelse af tærskelværdier. Faaborg-Midtfyn Kommune har indgået et gensidigt forpligtende samarbejde med Fællesindkøb Fyn omkring indkøb af varer og tjenesteydelser i kommunen. Fællesindkøb Fyn indgår kontrakter og aftaler på alle former for varer- og tjenesteydelser og yder support i forhold til E-handel via Web-bestilling samt i alle former for spørgsmål vedrørende indkøb, kontrakter, leasingaftaler, udbud, annonceringspligt mv. 4\n5 Aftaleholderen er ansvarlig for, at indkøbspolitikken overholdes, herunder: at indgåede aftaler overholdes at formidle nyheder, når nye aftaler indgås at tilmelde relevante personer med rette faglige kompetence til brugergrupper ved afholdelse af udbud at sikre kommunens lovmedholdelighed i forhold til afholdelse af EU-udbud, udbud efter annonceringspligten, herunder ligebehandling og gennemsigtighed i forhold til valg af leverandør. Obligatoriske aftaler Alle aftaler, der er indgået af Fællesindkøb Fyn er obligatoriske. Det betyder, at alle aftaleholdere i Faaborg-Midtfyn Kommune har forpligtet sig til at anvende dem. Tærskelværdi Tærskelværdi er den øvre beløbsgrænse, der angiver, hvornår et indkøb skal konkurrenceudsættes. Tærskelværdien er indkøbets værdi i kr. i de år, hvor indkøbene foretages eller kontrakten løber. Beregninger af tærskelværdien foretages typisk over en 4 år periode når der er tale om gentagne køb. Indkøbets værdi opgøres som det samlede indkøb i hele kommunen af produktet eller ydelsen. Indkøbene må ikke opdeles for at omgå udbudsreglerne. Indkøbets værdi EU udbudspligt Over 1,5 mio. kr. Handling Ved indkøb til en samlet værdi over 1,5 mio. kr. i en given kontraktperiode er kommunen pligtig til at afholde et EU-udbud, der betyder, at alle i EU skal have mulighed for at byde på opgaven. Ved sådanne indkøb kan Fællesindkøb Fyn kontaktes for råd, vejledning og/ eller afholdelse af EU-udbud. Eksempel Indkøb af tavler i kommunen beløber sig til kr pr. år EU-udbudspligt Dvs. indkøbets værdi over 4 år er lig med kr gange 4 år = 3,4 mio. kr. Dermed overstiger indkøbet tærskelværdien for EU-udbud og er udbudspligtigt i henhold til udbudsreglerne i EU-direktiverne. Annonceringspligt Over kr. Eksempel Annonceringspligt Under kr. Faaborg-Midtfyn Kommune har pligt til at udbyde et givent indkøb, når værdien samlet overstiger kr. Indkøbet skal som minimum annonceres på Faaborg-Midtfyn Kommune s hjemmeside. Detaljeret vejledning findes på intranettet under: fælles viden/indkøb/ annonceringspligt. Indkøb af 25 nye maskiner til en samlet værdi af kr skal annonceres. Indkøb af artikler beløber sig pr. år til kr og indkøbes løbende hvert år dvs. kr ,- gange 4 år = kr. 1 mio. Dermed ligger købet over annonceringspligten, hvilket betyder det skal annonceres. Alle indkøb under tærskelværdien for annonceringspligt skal fortsat konkurrenceudsættes, dog er der ingen officielle regler udover ligebehandling og gennemsigtighed for leverandørerne. 5\n6 Her anbefales, at der altid indhentes mere end 1 tilbud, så man sikrer sig, at man betaler den rigtige pris for varen. Eksempel under Indkøb af nyt udstyr beløber sig til kr. pr. gang. Indkøbet ligger kr. under tærskelværdien for annonceringspligt. Her indhentes tilbud. Værktøjer Aftalekatalog E-handel Alle aftaler fra Fællesindkøb Fyn findes elektronisk i et fælles aftalekatalog. Dette findes via NAL vinduet: indkøb/webindkøb-katalog. For at kunne anvende dette system, skal brugeren være oprettet til KMD s systemer. Hos de leverandører, hvor det er muligt, skal varer handles elektronisk via KMD web-bestilling. Dette program findes ligeledes via NAL vinduet: indkøb/web-bestilling. For at kunne anvende dette system, skal brugeren være oprettet til KMD s systemer. For yderlige information kontakt Fællesindkøb Fyn via eller på tlf Informations Teknologi Proces for indkøb af it-software Ved indkøb af fagspecifikt it-software, er aftaleholderen forpligtet til at foretage indkøbet via itstaben, som er ansvarlig for den overordnede koordinering af it-sofware indkøb. Denne form for central styring bidrager til at optimere indkøbene og de anvendelsesmuligheder, der ligger i indkøbene. Med tiltaget ønskes ligeledes at styrke det tværfaglige samarbejde mellem enhederne omkring indkøb og anvendelse af systemer og it. Aftaleholderen skal inden indkøbet udfylde et projektskema der skal sendes til it-staben. Hensigten med projektskemaet er, at der så tidligt i indkøbsforløbet som muligt, kan blive sat fokus på omkostninger, krav og muligheder med det ny software. En central koordinering af indkøb af software via it-staben vil bidrage til, at der sikres en overnesstemmelse mellem systemer i organisationen og at samme system ikke indkøbes flere gange, hvis dette ikke er nødvendigt. Projektskabelon skal der indgå et element, der beskriver gevinsten ved indkøb af det ønskede, enten som en cost/benefit analyse eller som en business-case. Et indkøb kan ikke godkendes uden at der foreligger et projektskema. Alle indkøb vurderes af it-staben og økonomi. I de tilfælde, hvor it-sikkerhedsspørgsmål er i spil, skal fællessekretariatet også involveres. Projektejer/projektleder er med i vurderingen, så de rette faglige oplysninger fra projektet indgår i vurderingen. Projektskemaet findes på intranettet under Fælles Værkstøjer/Projekter/it-software indkøb. For yderlige information kontakt it-staben via eller på tlf\n7 Proces for indkøb af it-hardware og andet it-relateret materiale Ved indkøb af hardware samt andet it materiale såsom PDA er,og mobiltelefoner skal indkøbet foregå gennem it-afdelingen. Ved køb af hardware skal der udfyldes en projektskabelon som sendes til it-afdelingen. I denne skabelon bør der indgå et element, der beskriver gevinsten ved indkøb af det ønskede, enten som en cost/benefit analyse eller som en business-case. Et indkøb kan ikke godkendes uden dette foreligger. Alle indkøb vurderes af it-staben og økonomi. I de tilfælde, hvor it-sikkerhedsspørgsmål er i spil, skal fællessekretariatet også involveres. Projektejer/projektleder er med i vurderingen, så de rette faglige oplysninger fra projektet indgår i vurderingen. Projektskabelonen skal bruges til at vurdere om indkøb af det pågældende hardware understøtter organisationen mest hensigtsmæssigt og at det er i overensstemmelse med it-strategien. Et centralt element i denne vurdering er it-systemets sammenhæng med eksisterende it-systemer i Faaborg-Midtfyn Kommune. Der skal være integration med eksisterende it-systemer ellers vil indkøbet skabe ekstra ressourceforbrug i konverteringen fra et eksisterende til det nye system eller program. Projektskemaet findes på intranettet under Fælles Værkstøjer/Projekter/it-software indkøb. Ansvar i forbindelse med indkøb og drift Det er projektejerens ansvar at koordinere projektets it-del med øvrige it-systemer og processer i Faaborg-Midtfyn Kommune. Projektejeren skal tidligt i forløbet tage kontakt til it-staben, så den rigtige sammenhæng bliver sikret. Der skal i forbindelse med kontraktindgåelse vedrørende it-materiel og/eller -systemer foreligge en standardskabelon til anvendelse for kontraktudformning for derved at optimere processen og reducere ressource forbruget til udarbejdelse af kontrakter og sikre en ensartethed i kontrakterne. It-hardware anskaffelser, investeringer og udskiftning er centraliseret under it-staben. Målet med dette er bl.a. at synliggøre prisen på, at drive it-arbejdspladserne samt at have moderne it-udstyr i Faaborg-Midtfyn Kommune. I praksis betyder det, at alle administrative pc ere (herunder administrative pc ere på skoler, institutioner mv.) overføres til it-stabens ansvarsområde, og at it-staben via en central pulje til teknologisikring, sikrer løbende udskiftning og opdatering af udstyret på alle arbejdspladser der er tilknyttet ordningen. Ved anskaffelse af ekstra pc-arbejdspladser skal aftaleholderen finansiere både pc ens pris samt indbetale til teknologisikring og licensanskaffelser. Anskaffelserne købes hjem på institutionens EAN-nr. Andel til teknologisikring og licenser overføres automatisk via en intern postering fra institutionens budget til central teknologisikringpulje under it-staben. For tiden regnes der med en 4-årig udskiftningscyklus. Efterfølgende er it-staben ansvarlig for drift, vedligeholdelse og udskiftning af udstyret. Alt nyt itudstyr, som ikke er omfattet af teknologisikringspuljen skal bestilles ved anvendelse af indkøbsportal eller ved skriftlig henvendelse til helpdesk. Der må ikke anskaffes udstyr eller netværkskomponenter uden it-staben har godkendt anskaffelsen. Dette skal sikre en billig drift og højt serviceniveau. Eventuelt it-udstyr der ikke er godkendt af it-staben, vil derfor ikke blive serviceret. 7\n8 Teknologisikringen omfatter ikke mobiltelefoner, PDA ere og andet tilbehør til arbejdspladsen. Udgifter ved anskaffelse af mobil- og fastnettelefoner påhviler den enkelte aftaleholder. Etablering af hjemmearbejdspladser samt drift heraf påhviler den enkelte aftaleholder. For yderlige information kontakt it-staben ved at oprette en sag på Helpdesk eller på tlf Bygninger - vedligehold og projektering Vedligeholdelse af bygningernes klimaskærm (mure, tag, vinduer etc.) Fagsekretariatet Byggeri & Miljø gennemgår med passende mellemrum klimaskærmen på kommunens bygninger med henblik på at planlægge udvendig vedligeholdelse, så bygningernes værdi opretholdes. Den enkelte aftaleholder skal bidrage med oplysninger af betydning for gennemgangen. På baggrund af gennemgangen opstiller Fagsekretariatet Byggeri & Miljø en plan for vedligeholdelse af klimaskærmen. Planen rummer både en kortsigtet og en langsigtet plan og overslag over udgifterne til vedligeholdelse af klimaskærmen. Samtlige budgetmidler til dette formål er samlet i Fagsekretariatet Byggeri & Miljø, som også står for anvendelsen af midlerne på tværs af faggrænser og øvrige interesser. Midlerne er øremærket vedligeholdelse af klimaskærmen og kan ikke anvendes til om- og tilbygninger. Fagsekretariatet refererer til Teknik- og Miljøudvalget, der hvert år forud for budgetlægningen får forelagt en status på vedligeholdelsesstandarden samt et forslag til prioritering af midlerne. Ændret anvendelse, renovering, ombygning og nybyggeri Den enkelte aftaleholder har ansvaret for, at alle bygningsrenoveringer, nybyggeri samt udbygning og ændring af energi- og forbrugsanlæg er forankret hos det fagudvalg/aftaleholder, der har rådighed over den konkrete bygning/institution. Det er samtidig aftaleholderen, der har budget til opgaven. Inden en aftaleholder selv begynder at planlægge et projekt, herunder ændret anvendelse af lokaler etc., skal aftaleholderen kontakte vedligeholdelsesafdelingen hos Byggeri og Miljø. Det gælder uanset om der er tale om store eller små ændringer. Vedligeholdelsesafdelingen varetager altid bygherrerollen ved ændringer af kommunens bygninger. I det omfang vedligeholdelsesafdelingen har kapacitet til det, kan de projektere og gennemføre det samlede byggeri. I modsat fald sørger de for, at opgaven gennemføres ved brug af eksterne rådgivere samt varetagelse af bygherrerollen. Vedligeholdelsesafdelingen sørger for, at projekterne overholder de aktuelle love og regler, vedligeholdelsesafdelingen søger byggetilladelse og hjælper med at nedsætte byggeudvalg som skal følge et byggeri. 8\n9 Indvendig vedligeholdelse Aftaleholderen har selv ansvaret for den indvendige vedligeholdelse af egne bygninger. Eksempler Et plejehjem vil inddrage lokaler, der tidligere har været anvendt til institutionspladser, til nye pladser for plejekrævende beboere. Her kan der være tale om, at byggeriet ikke opfylder nuværende krav til lokalestørrelse, ventilation, lysforhold etc. for boliger til denne type beboere. Aftaleholderen har ansvaret for, at den ændrede anvendelse er lovlig. Kontakt derfor vedligeholdelsesafdelingen og aftal nærmere. En børnehave vil ændre og udbygge legepladsen med nye legeredskaber. Ud over, at der kan være krav om byggetilladelse til legepladsen og legeredskaberne, kan grunden være registreret som lettere forurenet, så der skal tages særlige hensyn til overjorden og håndteringen af jord. Kontakt derfor vedligeholdelsesafdelingen og aftal nærmere. I forbindelse med nødvendig vedligeholdelse af hoveddøren, ønsker en skole at ændre indgangspartiet og flytte nogle p-pladser. Ud over de bygningsmæssige krav som vedligeholdelsesafdelingen tager sig af skal aftaleholderen være opmærksom på, at Byggeri & Miljø kun financierer nødvendig vedligeholdelse af klimaskærmen. Byggeri & Miljø finansierer ikke ændringerne af p-pladserne. Kontakt vedligeholdelsesafdelingen og aftal nærmere. For yderlige information kontakt Byggeri og Miljø via eller på tlf Økonomi og budget Aftaleindgåelse spilleregler Aftaleholderen er ansvarlig for overholdelse af den økonomiske ramme, som fremgår af aftalen og som i øvrigt fastsættes i forbindelse med budgetvedtagelsen. Alle driftsbevillinger er nettobevillinger. Det betyder, at: Aftaleholderen skal sikre, at den afsatte økonomiske ramme anvendes bedst muligt til opfyldelse af de politiske og faglige mål i den indgåede aftale Aftaleholderen kan drive indtægtsdækket virksomhed, hvis det kan ske inden for styrelseslovens, kommunalfuldmagtens og sektorlovgivningens rammer. Merindtægter vil således kunne finansiere merudgifter Aftaleholderen kan overføre et over/underskud til efterfølgende år. Kommunalbestyrelsen fastsætter i forbindelse med budgetvedtagelsen grænserne for overførselsadgang Aftaleholderen ikke må optage lån Aftaleholderen ikke må indgå leje- og leasingaftaler uden forudgående rådgivning og godkendelse i økonomistaben jf. bilag til Kasse- og regnskabsregulativet (KRR) nr. 9.1 Finansiel Strategi Aftaleholderen ikke må indgå aftaler med væsentlige bindinger, som løber længere end aftaleperioden uden kommunalbestyrelsens godkendelse 9\n10 Ledelsestilsyn Aftaleholderen har ansvar for at beskrive, udføre og dokumentere sit økonomiske ledelsestilsyn jf. bilag til KRR vedrørende budgetansvar og økonomisk ledelsestilsyn. Ledelsestilsynet skal udføres effektivt efter en vurdering af væsentlighed og risiko og har primært til formål at sikre: budgetoverholdelse effektiv og lovlig anvendelse af midlerne til det aftalte formål korrekt bogføring og bilagsbehandling jævnlig opkrævning af indtægter Aftaleholderen skal være særligt opmærksom på opbevaring af værdier tilhørende andre. Der henvises til bilag i KRR vedrørende opbevaring og registrering af midler, der administreres for klienter, samt af midler og værdier tilhørende beboere på institutioner m.v. Beskrivelse af ledelsestilsynet skal ligge tilgængeligt på intranettet. Dokumentation for det foretagne ledelsestilsyn opbevares hos den enkelte aftaleholder. Budgetopfølgning Den økonomiske kompetence er alene placeret hos den enkelte aftaleholder. Det er således aftaleholderen, der har ansvaret for, at budgettet overholdes. Aftaleholderen skal løbende foretage budgetopfølgning, som en del af sit ledelsestilsyn. Aftaleholderen er forpligtet til at reagere overfor økonomistaben, hvis budgettet ikke forventes overholdt. Herefter vil der blive taget initiativ til udarbejdelse af handleplan. I løbet af året foretages et antal budgetopfølgninger, hvor aftaleholderen oplyser forventet årsforbrug. Materialet danner grundlag for en samlet vurdering af kommunens økonomiske situation og fremsendes til politisk behandling. Der henvises til økonomistyringskonceptet samt vejledning for den månedlige og kvartalsvise budgetopfølgning. Anlægsbevillinger Aftaleholderen er projektansvarlig for anlægsbevillinger indenfor pågældendes aftaleområde. Den løbende budgetopfølgning følger de generelle regler for såvel månedsvis som kvartalsvis opfølgning. Anlægsbevillinger meddeles ved anlæggets start og kan være flerårige. Hvis en bevilling ikke er opbrugt ved udgangen af supplementsperioden og anlægget ikke er færdiggjort, overføres overeller underskud til efterfølgende regnskabsår. Når et anlægsarbejde er afsluttet skal aftaleholderen give økonomistaben meddelelse om dette. Der henvises til bilag til KRR nr. 4.2 Anlægsbevillinger samt bilag nr. 7.3 Anlægsregnskaber. Budgetregulering Der kan i løbet af året ske budgetreguleringer primært på områder med tildelingsmodeller og i forhold til fordeling af centrale puljer. Det vil fremgå af det pågældende års budget under de generelle bemærkninger, hvor der må ske budgetreguleringer uden forudgående politisk godkendelse. Kommunalbestyrelsen kan i særlige situationer træffe beslutninger, der ændrer aftaleholderens økonomiske ramme. I sådanne tilfælde vil der blive informeret om den konkrete fremgangsmåde i kommunens relevante ledelsesfora. 10\n11 Regnskabsafslutningen Aftaleholderen har ansvaret for, at regningerne bogføres i det rigtige regnskabsår. Ligeledes skal aftaleholderen sørge for at opkræve og bogføre indtægterne i det rigtige regnskabsår. Der henvises til regnskabsprocedure og tidsplan for regnskabsafslutning godkendt af kommunalbestyrelsen. Når supplementsperioden er afsluttet beregner økonomistaben årets over- eller underskud og sender der til aftaleholderen. Aftaleholderen skal forholde sig til opgørelsen, underskrive og evt. regnskabsforklare afvigelsen. Overførselsbeløbet placeres på én konto benævnt over-/underskud vedrørende tidligere år. Dog gælder særlige regler for nogle udgifter fx tilskudsbaserede projekter, it-konti, opsparede beboermidler samt projekter omfattet af udviklingsstrategien. For yderligere information kontakt din økonomikonsulent. Øvrige Kommunikation er en del af opgaven Som aftaleholder har man et medansvar for, at der tegnes et retvisende billede af Faaborg-Midtfyn Kommune blandt kommunens interessenter. Derfor har aftaleholderen ansvar for, at kommunikationspolitikken efterleves i det daglige arbejde. Det betyder, at aftaleholderen er ansvarlig for: at kommunikation og dialog med områdets målgrupper tænkes med i udførelsen af aftaleområdets opgaver, hvilket betyder, at medarbejderne i det daglige arbejde skal vurdere behovet for kommunikation i forbindelse med opgaveløsningen løbende at overveje muligheden for, at aftaleområdets opgaver/sager kan anvendes i kommunens proaktive kommunikationsindsats at skabe rammer for god kommunikation mellem medarbejderne og aftaleområdets interessenter i det omfang det er muligt at være på forkant i forhold til at identificere mulige kriser, så sagen kan håndteres inden den vokser sig større. Når der opstår en pludselig krise skal aftaleholderen håndtere den med respekt for kommunens ønske om at være åben og proaktiv. Aftaleholder kan hente hjælp til at håndtere kriser eller mulige kriser hos pågældende fagchef, aftaleholderens kontaktdirektør og hos kommunikationsfunktionen. Nærmere beskrivelse af forventningerne til kommunikation i Faaborg-Midtfyn Kommune findes i kommunikationspolitikken og pressepolitikken. Aftaleholderne har et ansvar for, at brugere, borgere og medarbejdere oplever en sammenhæng mellem visioner, beslutninger og handlinger. Dette kan den enkelte aftaleholder være med til at bidrage til ved, at lave koblinger fra den daglige kommunikation til det strategiske grundlag. Dette kan eksempelvis gøres ved at trække tråde til udviklingsstrategien, brandingindsatsen eller andre dele af det strategiske grundlag, når det er relevant i den daglige kommunikationsindsats. Ved at overholde kommunens designguide er man som aftaleholder ligeledes med til at styrke kommunens samlede identitet. 11\n12 Hjemmeside og intranet Én af Faaborg-Midtfyn Kommunes visioner er at være en digital kommune. Der kommunikeres digitalt med borgerne og brugerne på kommunens hjemmeside og internt med kommunens ansatte på intranettet. Ansvaret for vedligeholdelse og opdatering af disse medier er decentraliseret og ligger hos aftaleholderne. Derfor skal aftaleholderen sikre at der bliver afsat de nødvendige ressourcer til at vedligeholde og opdatere kontaktoplysninger, informationer og selvbetjeningsløsninger på hjemmesiden og intranettet i forhold til den godkendte jobprofil for webredaktører. Faaborg-Midtfyn Kommunes it-sikkerhedspolitik It-anvendelsen i Faaborg-Midtfyn Kommune skal understøtte kommunens vision. Samtidig ønsker Faaborg-Midtfyn Kommune, at medarbejderne har en bevidst holdning til begrebet it-sikkerhed, hvor der lægges vægt på reel sikkerhed frem for formel sikkerhed. Aftaleholderen er overfor kommunens øverste it-ansvarlige (kommunaldirektøren) ansvarlig for at Faaborg-Midtfyn Kommunes it-sikkerhedspolitik efterleves. Det betyder at: Aftaleholderen skal gøre sig bekendt med og Faaborg Midtfyn Kommunes itsikkerhedspolitik. Aftaleholderen skal sikre at de ansatte på aftaleområdet som minimum har kendskab til itpolitikkens bilag 4 Retningslinjer for it-brugere, bilag 5 Retningslinjer for fysisk sikkerhed og hvis der anvendes hjemmearbejdsplads, bilag 8 Retningslinjer for anvendelse af hjemmearbejdsplads. Forsikringer Det er aftaleholderens ansvar, at personale og øvrige aktiver er forsikret i henhold til kommunens forsikringspolitik. I praksis vil det sige, at aftaleholderen skal sørge for at give det centrale forsikringskontor besked ved ændring i løsøresummer og bygnings m 2, ændring i forsikringssteder samt ved til- og afgang af motorkøretøjer. Aftaleholderen skal ligeledes give besked til det centrale forsikringskontor, hvis aftaleholderen beskæftiger ulønnet personale eller frivillige, da disse personer ikke automatisk er forsikret, men oftest er omfattet af Arbejdsskadesikringsloven. Alt lønnet personale opgøres en gang årligt via lønsystemet, og denne opgørelse sendes via lønsystemet til det centrale forsikringskontor. Disse medarbejdere er automatisk arbejdsskadeforsikret. Ved tjenesterejser i udlandet skal der tegnes særskilt rejseforsikring. Aftaleholderen skal i god tid før afrejse rekvirere en rejseforsikring hos det centrale forsikringskontor. Det er aftaleholderens ansvar, at såvel personskader som tingskader indberettes til det centrale forsikringskontor straks efter skadens opståen. Arbejdsskader indberettes via EASY (Arbejdsskadestyrelsens elektroniske indberetningssystem) og tingskader via kommunens eget forsikringssystem Insubiz. Risikostyring Det er aftaleholderens ansvar, at pågældendes område lever op til kommunens risikostyringspolitik. I praksis vil det sige, at samarbejde med det centrale risikostyringskontor om at reducere og eliminere skader på personalet og øvrige aktiver. 12\nUDKAST. Spilleregler for decentral ledelse og central styring. Fælles administrationsgrundlag for aftaleholdere i Faaborg-Midtfyn Kommune\nSpilleregler for decentral ledelse og central styring UDKAST Fælles administrationsgrundlag for aftaleholdere i Faaborg-Midtfyn Kommune Juni 2014 1 Indholdsfortegnelse: Indledning... 3 Dialogbaseret aftalestyring...\nSpilleregler for Decentral Ledelse og Central Styring Version 2 december 2007 1 Spillereglerne for Decentral Ledelse og Central Styring fastsætter de generelle rammer og vilkår som den enkelte aftaleholder


Analytikere: Ugunstige vejrprognoser sender afgrøderne højere | LandbrugsAvisen\nBlandt afgrøderne var torsdagens højdespringer atter majs\nAfgrødemarkedet var i plus torsdag. Prisen på december-terminen på majs sætter ny rekord. Fornyet uro i Mellemøsten puster frygt ind over oliemarkedet\nAfgrødemarkederne var generelt præget af plusser på en torsdag, hvor olieprisen også rørte på sig på som følge af fornyet uro i Mellemøsten.\nBlandt afgrøderne var dagens højdespringer atter majs, hvor bl.a. prisen på decemberterminen\nnåede det højeste niveau i dens levetid. Det er især udsigten til både koldere og vådere vejrbetingelser, endog med sandsynlighed for oversvømmelse visse steder, de næste 10 dage hen over store dele af Midtvesten i USA, som får bekymringerne frem – ikke blot hos de amerikanske landmænd, men også investorerne.\nDet ubarmhjertige vejr indtil nu har allerede i denne uge fået USDA til at sænke sit skøn for den kommende majs høst.\nEt af de store spørgsmål, som rejser sig er, om de efterhånden betragtelige forsinkelser i tilsåningen af majs visse steder nærmer sig et punkt, som kan tvinge landmændene over i andre afgrøder som soja.\nDen forsinkede tilsåning skubber også det forventede høsttidspunkt, og øger dermed risikoen for betydelig skade, såfremt en tidlig vinter skulle sætte ind.\nIfølge nye estimater fra China National Grain and Oils Information Center, så vil Kina, som er verdens største forbruger af majs efter USA, skære kraftigt i dets salg af midlertidige statslige reserver –sandsynligvis til et niveau omkring 50 mio. tons i år, hvilket svarer til halvdelen af, hvad de solgte sidste år. Det vil generelt ske i et forsøg på at stoppe det drastiske fald der opleves i lagrene.\nDen amerikanske hvede mærkede også følgerne af de nye vejrforecasts med en stigning\npå knapt to procent.\nDet var mere end hvad de europæiske hvedepriser på Matif kunne trække, som sluttede med plusser på ca. 0,5 procent, og hvor forholdene for hvededyrkere i Europa generelt ser anderledes mere optimale ud. Fokus i hvedemarkedet retter sig mod mandag i næste uge, hvor USDA dels vil offentliggøre eksporttal for den forgangne uge samt dels publicere dugfriske tal for fremskridt i afgrøderne samt betingelser for vinterhveden.\nFrygter mere uro i Mellemøsten\nFrygten for en massiv eskalering af uroen i Mellemøsten, som følge det meget sandsynlige angreb på to olietankere tæt på Hormuz-strædet i går, var med til atbidrage til højere oliepriser. Prisen var i løbet af sessionen oppe med godt fem procent, men sluttede med en stigning på ca. 2,5 procent.\nNetop Hormuz-strædet bliver betragtet som et af de vigtigste og mest følsomme punkter for olieindustrien, da tæt på 1/3-del af verdens olieforsyning dagligt bliver transporteret via dette forbindelsespunkt, og hvor der kun er få andre alternative ruter med begrænset kapacitet.\nUroen er blusset op efter USA igen har strammet grebet om Iran med sanktioner til følge. Selvsamme USA beskylder også Iran for det seneste angreb, og har her til morgen frigivet en video, som ifølge amerikanske myndigheder viser den iranske revolutionsgarde fjerne ikke detonerede miner fra skroget af det ene ramte skib.\nEn tønde nordsøolie handler her til morgen i ca. 61,50 USD, hvilket stadig ligger et godt stykke under de niveauer en tønde handlede til for blot 14 dage siden, hvor prisen lå omkring 70 dollars.


Du er her: AU Om AU Om os Kronik\n"Vi skaber, formidler og anvender ny sundhedsviden – uden reformer"\nFølgende er en kronik af Per Jørgensen, cheflæge, dr.med., Human First. Kronikken blev publiceret i Jyllands-Posten den 22.04.2019.\nSundhedsvæsenet består af mange led, der hænger sammen i en kæde, der ikke må brydes. Forskerne skaber ny viden, som skal ud og leve hos de behandlere, som de syge borgere møder. Det sker via uddannelse og kompetenceudvikling.\nMed hjælp fra forskning og uddannelse forberedes sundhedspersonalet således til at møde virkeligheden med den enkelte patients særpræg i det, der benævnes klinisk praksis. Intentionen er at forkorte afstanden mellem den ny viden og de syge borgere.\nI Region Midtjylland har vi en lang tradition for at samarbejde om forskning, udvikling og uddannelse på sundhedsområdet. Medarbejdere fra Region Midtjylland, Aarhus Universitet og VIA University College skaber dagligt gode resultater og vilkår for patienter og borgere.\nGeografisk og mental distance\nDet er imidlertid ikke altid, at man som medarbejder kender til, at kolleger tæt på arbejder med lignende emner, og nogle gange oplever vi for stor og uhensigtsmæssig afstand mellem det, der foregår i den enkelte enhed og de syge borgere.\nDen geografiske distance betyder selvsagt noget, men måske endnu mere den mentale afstand internt mellem de professionelle og i forhold til de syge borgere.\nSamarbejdet Human First\nNu hæver vi overliggeren flere takker ved at introducere partnerskabet Human First. Navnet fortæller, hvad det handler om: at sætte mennesket i centrum og sigte efter at forbedre borgernes mulighed for et sundt liv.\nHuman First er et forpligtende samarbejde, som går på tværs af eksisterende strukturer. Det er fagfolk fra forskellige faggrupper, som nu mere struktureret finder sammen for at sætte nye initiativer i spil til gavn for patienterne.\n"Sundhedsområdet er ikke kun et flygtigt valgtema, men et stedse og højt prioriteret diskussionsemne i befolkningen. For spørgsmålene står i kø."\nDet gælder for patienter med sygdomme eller skader i hjernen og for patienter med rehabiliteringsbehov. Disse to emner er valgt som de første initiativer i Human First-samarbejdet, da hjernesygdomme er et globalt problem, som vokser i takt med den gennemsnitlige levealder, og fordi flere mennesker overlever med følgevirkninger af sygdom eller ulykker.\nNetop nu har forskere, undervisere og sundhedspersonale f.eks. givet sig i kast med at udvikle ny viden og nye kompetencer til at kunne hjælpe borgere med at komme sig efter en hjertesygdom, og det uanset om man bor i f.eks. Lemvig eller Syddjurs Kommune.\nNye sygdomme, forbedrede behandlingsmetoder og forlænget levealder stiller nye krav til sundhedsvæsenet. Af samme grund er sundhedsområdet ikke kun et flygtigt valgtema, men et stedse og højt prioriteret diskussionsemne i befolkningen.\nFor spørgsmålene står i kø:\nHvordan forebygger man sygdomme og holder fast i det sunde liv?\nHvem sikrer, at den højtspecialiserede viden fra forskere og universitetshospitalet når ud til den praktiserende læge?\nHvor får man hjælpen, hvis der er mangel på praktiserende læger, hospitalet er på afstand, og kommunens indgange er ukendte?\nHvordan får man den bedste og nyeste behandling, som medierne kan berette om; men som kun få fagpersoner kender til?\nHvem tager ansvar for indsatsen fra de mange sundhedsaktører og tager hånd om både kvalitet og sammenhæng?\nHvem arbejder for, at manglen på f.eks. sygeplejersker ikke forværres?\nMed Human First sætter vi et højt ambitionsniveau, og vi tror, det kan nås i et tæt indbyrdes samspil og ved, at vi samarbejder med de stærkeste sundhedsmiljøer i verden.\nVi er rundt regnet 35.000 medarbejdere i Human First, og ingen af os ved lige så meget som os alle sammen tilsammen. Vores viden spænder fra dna-forskning til slidgigt hos slagteriarbejderen.\nHver for sig er de tre organisationer store, så der er brug for meningsfulde beslutninger og effektiv organisering, så strukturelle barrierer ikke står i vejen for vigtige beslutninger og faglige initiativer. Der må ikke være stor afstand mellem beslutninger og den virkelighed, medarbejderne står i.\n"Som borgere ønsker vi bedre tilbud med en højere grad af kvalitet og sammenhæng. Det får vi kun, hvis det nære sundhedsvæsen med kommuner og praktiserende læger tænkes med."\nFå områder er i så ekspansiv udvikling som sundhedsområdet. Alligevel ønsker vi som borgere bedre tilbud med en højere grad af kvalitet og sammenhæng.\nDet får vi kun, hvis det nære sundhedsvæsen med kommuner og praktiserende læger tænkes med, og hvis vi formår at gøre os attraktive for både erhvervsliv og udenlandske samarbejdsparter.\nKommunerne har allerede en række opgaver inden for sundhedsområdet; et flertal af dem har dog mere karakter af drifts- end af udviklingsopgaver. Kommunerne i Region Midtjylland er generelt positive over for et nærmere samarbejde, og selv om de 19 kommuner har forskelligt udgangspunkt, så tør vi i Human First tro på, at det allerede eksisterende samarbejde kan udvides.\nDe ca. 900 praktiserende læger i regionen er en absolut krumtap i det nære sundhedsvæsen; men som små driftsenheder har de ofte svært ved at engagere sig i sådanne større og forpligtende partnerskaber. Her ligger en udfordring for de kommende år, når de praktiserende læger skal finde deres plads i partnerskabet.\nSundhedsvæsenet er i sin udbredelse og mangfoldighed interessant for flere dele af erhvervslivet, og Human First har som stor videns- og serviceorganisation et ønske om at styrke samarbejdet.\nVi er overbeviste om, at et sådant styrket offentlig-privat samarbejde vil være til fælles glæde, der også vil understøttes af, at Human First etablerer samarbejde med udenlandske organisationer med sammenlignelige om end ikke identiske ambitioner og vilkår.\nEt sundere Region Midtjylland\nI en tid hvor man generelt taler om samarbejde, samspil og samskabelse som svar på store samfundsudfordringer, toner Human First frem som et illustrativt og perspektivrigt eksempel med de tre organisationers fælles og høje ambition på sundhedsområdet.\nSom fagfolk og organisationer har vi sænket paraderne og rakt hænderne frem til hinanden. Når vi er kommet lidt længere i at definere vores partnerskab og samspil, inviterer vi andre interessenter med, ikke mindst borgere og patienter.\nNår mennesket sættes først i Human First, er borgernes og patienternes stemme og aktive medvirken afgørende for, at vision og ambition realiseres.\nDet skal nemlig være endnu mere sundt at bo i Region Midtjylland, uanset reformer og strukturer.\n15447 / i30


Hvad nu hvis? - Hvad nu hvis? - Movellas\naf Freja M. Richardy\nHvad nu hvis alle de tanker, du måske har gemt væk kunne blive født igen af denne tekst? Eller måske, har du brug for at tænke over nogen ting. Hvis det er det, er denne tekst perfekt for dig. For hvad nu hvis du havde gjort den ene ting anderledes, hvordan ville det hele så havde været idag?\nFør du læser.Hvad nu hvis?\nHvad nu hvis jeg aldrig havde mødt dig?\nHvad nu hvis jeg aldrig havde vidst det jeg gør nu?\nHvad nu hvis jeg aldrig havde gjort det jeg nu gjorde?\nVille alting så havde været anderledes?\nEller ville det hele have været bedre?\nEller måske endda værre, det er samtidig et spørgsmål vi alle venter på hele vores liv, et spørgsmål vi aldrig får svar på.\nHvor langt ville jeg spole tiden tilbage hvis jeg kunne?\nHvad havde jeg ændret?\nMan kan også spørge hvorfor havde jeg valgte at ændre lige præcis dette specielle øjeblik.\nVille jeg have taget hans hånd denne gang?\nEller havde jeg gået væk fra det der havde gjort den største skade på mig som jeg lever med i dag?\nEller er der en del af mig der tror at på at der er en grund til alt det der er sket er sket?\nEr jeg tilfreds med mine valg?\nEller er jeg utilfreds?\nVille jeg ønske at jeg havde handlet anderledes end jeg gjorde?\nVille jeg ønske at jeg havde spolet tiden tilbage og fundet den sang jeg altid har på hjernen?\nEller ønsker jeg at jeg havde tilbragt mere tid med det familiemedlem der ikke længere er i stand til at stå ved min side i dag?\nFøler jeg en skyld overtage min krop når jeg tænker tilbage på de minder?\nEller kigger jeg mig selv i spejlet og tænker ”Jeg ligner mine forældre,” og jeg ligner dem endda måske mere end jeg er stolt af.\nDen lille historie som betyder alverden for mig, det lille minde om dengang min bedste veninde var ved min side og vi grinte mere end vi kunne holde til, vi endte med at ligge på gulvet flade af grin. Og i det øjeblik indså jeg at vi ikke ville kunne leve uden hinanden, at vi ikke ville kunne gå en dag uden at høre hinandens stemmer. For den ene stemme var den der fik mig til at føle mig mest tryg. Men hvor er det dog uretfærdigt at gud valgte at tage hende fra mig, og jeg kan ikke hjælpe men at tænke at hun var skabt til at være en engel. For jeg vidste hun var og er noget specielt.\nJeg er måske den person der kan se igennem folks stolthed og se hvor sårbar de egentlig er, men jeg vælger at misbruge det?\nJeg nedlægger dem for at få det bedre med mig selv, for under den stolthed jeg viser, er der en kæmpe usikkerhed gemt i mig. Og den stolthed er der ingen der har kunne se igennem. Jeg kan ikke hjælpe mig selv, jeg kan kun se på imens det hele går ned af bakke.\nJeg føler at jeg falder ned i et kæmpe sort hul, der er umuligt at komme op af igen.\nEller er jeg den person der aldrig fik den kærlighed jeg fortjente?\nBlevet skubbet væk af mine forældre, eller bare min familie?\nOg lige meget hvor meget jeg gjorde for at få deres opmærksomhed, var det aldrig nok. Eller måske er skolen et helved for mig? Jeg føler mig alene, selvom jeg aldrig er.\nOg selvom det eneste jeg ber om til gud er at få en ven der kunne stå ved min side, bliver jeg skuffet hver morgen.\nFor hver morgen er der ingen der siger godmorgen.\nEller måske er jeg den person der får for meget opmærksomhed af dem i skolen eller mine forældre?\nJeg føler måske endda et kæmpe massivt pres på mine skulder fordi jeg at tror jeg skal være perfekt.\nMen kan jeg se igennem alt min smerte?\nEller dækker tårerne for mine øjne?\nHvad ønsker jeg mig i virkeligheden allermest?\nAt få en chance mere for at bevise jeg ved det jeg gjorde var forkert?\nEller ønsker jeg bare at få lov til at kunne smile igen?\nMåske ønsker jeg at kunne fortælle min familie hvor meget jeg prøver for deres skyld og ikke min egen.\nHvad er det der gør at jeg tror jeg skal være perfekt?\nDet ’perfekte’ må man ikke tænke sig til er det rigtige.\nDet ’perfekte’ er et fantasi ord der aldrig skulle have været opfundet.\nFor det ødelægger for mange.\nHellere det at være unik, for det at være sit eget unikke selv er smukt.\nfamilie, trist, skole, kærlighed, tanker, mobning, bekymring


Vigtigheden af Lean-ledelse\nVi har opdateret et indlæg på Dansk Lean Forum om vigtigheden af Lean Ledelse - hvorfor er det afgørende for succes med Lean.\nLæs mere på vores blog: Hvad er Lean Ledelse >\nPladser på kursus i Aalborg\nVi har endnu et par pladser på kurset i Lean Administration i Aalborg den 28.-29. januar 2016. Kurset bliver afholdt på Hotel Scandic ved motorvejen.\nDer er tale om et praksisk kursus med masser af øvelser og hands-on.\nLæs mere om kurset her: Lean Kursus Administration Aalborg\nGratis Lean E-learning\nVi har valgt at gøre vores Lean E-learning gratis! Så besøg Flexkom Lean Akademis hjemmeside og få 7 timers gratis Lean-kursus!\nLink: Lean E-learning Kursus\nVi har netop lanceret vores nye kursusside. Her lancerer vi bl.a. kurser med besøg i Lean-organisationer. Vi har også valgt, at kurserne fremover skal have fokus på administrativ Lean. Det bliver fantastiske kurser!\nLæs mere på Flexkom Lean Akademis nye hjemmeside: Lean Kursus\nDen nye hjemmeside er LIVE! Vi er stolte over layout og brugervenligheden. Og nu mere mobilvenlig. Vi har planer om flere ændringer og der er også et par hængepartier. Dem får vi forhåbentlig ordnet i 1. kvartal 2016.\nSe forskellen på den nye og gamle hjemmeside nedenfor.\nDen gamle forside frem til 2013:\nDen gamle forside frem til 2015:\nDen nye side fra 2016:\nVi er på vej med en ny hjemmeside. Meget tekst vil gå igen, men siden kommer i en helt ny indpakning - flot og læsevenlig. Og mobilvenlig! Vi glæder os til at vise den til jer. Vi forventer, at den er klar den 23. december.\nHvorfor er lederadfærden afgørende for succes med Lean og hvordan kan ledere arbejde med adfærden?\nLæs vores indlæg på bloggen: Lean ledelsesværktøj >\nBillede fra Lean workshop\nVi havde i dag fornøjelsen af, at gennemføre en praktisk Lean-workshop for en flok servicechefer. I god Flexkom stil så var projektoren slet ikke tændt! I stedet blev workshoppen afholdt på flipovers, via øvelser og gode snakke om Lean. Det virker!\n5S - Kosmetik eller Lean\nVi oplever desværre ofte, at 5S i administrationen ender som et kosmetik-projekt - og ikke Lean!\nLæs mere på vores blog: 5S i administration - kosmetik eller Lean >\n46% ventetid på flyrejse\nVSA med leverandør og kunde\nArb.beskrivelser på 30 min.