Redegørelse. Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\nDownload "Redegørelse. Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013"\n1 Redegørelse Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n2 541 Printedmatter Printedmatter 457 Indholdsfortegnelse Ministerens forord 3 Indledning 4 Med samarbejde som grundlag 5 Indsamling 6 Droner i luften 7 Behandling 10 Stedet som indgang til offentlige høringer 11 Distribution 14 Mere end 100 forskellige slags miljødata på kort 15 Anvendelse 18 Koordinater til udrykning med 112-app 19 Brugstedet.dk 20 Fremtidens klima: Stormvejr og stigende vandstand 22 Udvikling i sigte 24 Perspektiver 25 Geodatastyrelsen udgiver en årlig redegørelse, der belyser udviklingen og perspektiverne i Danmarks geografiske infrastruktur. Geodatastyrelsen har ansvaret for udvikling og koordinering af den geografiske infrastruktur enda enda Titel: Redegørelse: Infrastruktur for geografisk information i Danmark Udgiver: Miljøministeriet, Geodatastyrelsen Tekst: Udarbejdet af Geodatastyrelsen Design: Bysted Foto: Polfoto, Bysted, Kystdirektoratet/Hunderup Luftfoto, Naturstyrelsen, Septima, Danmarks Miljøportal Kort: Geodatastyrelsen Tryk: Rosendahls Schultz Grafisk Udgivelsesår: 2014 Oplag: Printedmatter Printedmatter 457 enda enda Svanemærket ligger på Interndisken, Generelle ting, Svanemærket. L 1. række: Dansk udg. med trykkersted, bruges til ordre uden an 2. række: Engelsk udg. med trykkersted, bruges til ordre uden a 3. række: Dansk udg. uden trykkersted, bruges til faste ordre m 4. række: Engelsk udg. uden trykkersted, bruges til faste ordre m Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n3 Ministerens forord Som miljøets minister lægger jeg vægt på løsninger, der gør os bedre i stand til at træffe gode beslutninger, der understøtter et sundt miljø og en rig natur. Løsningerne skal gøre det muligt at planlægge og udvikle vores samfund på en måde, der tilgodeser en bæredygtig anvendelse eller beskyttelse af vores fælles ressourcer. Viden om stedet er afgørende, og infrastrukturen for geografisk information leverer de informationer, som alle lige fra planlæggere til politikere, forretningsfolk og beredskabspersonale skal bruge i deres arbejde. Aldrig før har vi brugt kort og lokalitetstjenester som i dag. Det er et område i konstant udvikling. Når vi kommer til et fremmed sted er det ikke længere kortbøger, vi tager frem. Men vi bruger som en selvfølge den indbyggede GPS i mobilen. De fleste af os tænker ikke på, at det ikke kunne ske uden en geografisk infrastruktur. Og at infrastrukturen er meget mere end kort. Vi tænker måske ikke så meget over nytten ved geodata i hverdagen. Men det blev meget virkeligt den 5. december 2013, da stormen Bodil ramte Danmark. Al togtrafik blev indstillet, både Storebælts- og Øresundsbroen blev spærret, og lufthavnene aflyste samtlige afgange. Mens den fysiske infrastruktur blev standset af vind og vand, var den geografiske infrastruktur i fuld sving med at levere data og beregninger, der støttede et virkningsfuldt beredskab. Det blev analyseret, hvor vandet ville løbe hen, så beredskabet kunne bekæmpe oversvømmelserne og evakuere borgere, der var i fare. Det blev planlagt, hvor og hvordan trafikken kunne blive omdirigeret. Og da stormen havde lagt sig, blev skaderne registreret, og arbejdet gik i gang med at identificere og sikre de områder, hvor oversvømmelser kan ramme i fremtiden. Kommunernes arbejde med klimatilpasningsplaner er godt i gang. Kort og geodata har været helt afgørende for alt det - både før, under og efter Bodil. I løbet af det seneste år har geodata skabt grobund for udviklingen af nye og innovative løsninger. Siden 1. januar 2013 har en række geodata stået frit til rådighed for virksomheder, borgere, organisationer og den offentlige sektor via Grunddataprogrammet. De frie geodata er blevet godt modtaget med over en milliard forespørgsler via internettet og nye registrerede brugere i Der er kommet flere iværksættervirksomheder på markedet, og der er udviklet nye apps og nye løsninger til både den offentlige og private sektor. Vi har kun set toppen af isbjerget. I løbet af det seneste år har geodata skabt grobund for udviklingen af nye og innovative løsninger Denne redegørelse fortæller, hvordan infrastrukturen for geografisk information har bidraget med ny viden, mere effektive arbejdsgange og værdiskabende løsninger for fællesskabet i året der gik. Jeg håber, du her i redegørelsen vil finde inspiration til den videre nyttiggørelse af geodata. Miljøminister Kirsten Brosbøl Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n4 Indledning Den geografiske infrastruktur har gennem mange år været en integreret del af den offentlige opgavevaretagelse. Den gør det muligt for medarbejdere i staten, kommuner og regioner at få fat i de samme geodata. En langt mere ensartet og effektiv forvaltning, planlægning og sagsbehandling er mulig, når alle instanser har den samme basale forståelse af de steder og rumlige fænomener, de arbejder med. Indtil 2013 var adgangen til den geografiske infrastruktur reguleret af et sæt komplekse aftaler i den offentlige og private sektor. Pr. 1. januar 2013 blev størstedelen af disse aftaler erstattet af Grunddataprogrammet, der har frigivet grunddata, og herunder geodata, til brug på tværs af samfundet. Siden frigivelsen er anvendelsen af geodata steget betydeligt; i dag hentes geodata fra Kortforsyningen over tre millioner gange dagligt. Og antallet af brugere af Geodatastyrelsens geodata er også vokset -- med over tusind procent på et år. I denne redegørelse kigger vi tilbage på 2013 og de mange udviklinger, der har fundet sted inden for geodataområdet i løbet af året. Vi nævner højdepunkterne inden for indsamling af rådata, vedligehold og klargøring af geodata, distributionskanaler for geodata og selvfølgelig nye og spændende anvendelser. Det er ikke alene anvendelsen af geodata hos brugerne, der rykker sig, men også den store indsats omkring klargøring af geodata. Indsamling Behandling Distribution Anvendelse En højdemodel bliver til indledning I denne redegørelse kan du følge med i udviklingen og anvendelsen af et datasæt nemlig Danmarks Højdemodel (DHM). I 2013 har Geodata- styrelsen i forbindelse med Grunddataprogrammet gennemført en udbudsrunde om ajourføring af DHM, der oprindeligt blev lanceret i Gennem redegørelsen kan du følge de nye datas forventede vej gennem indsamling, behandling og distribution til endelig anvendelse i samfundet. 4 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n5 Med samarbejde som grundlag Den geografiske infrastruktur er et fælles gode. Den er blevet til gennem samarbejde og bliver også vedligeholdt og udviklet af adskillige offentlige og private aktører. For infrastrukturen er ikke kun de geodata, som man i sidste ende tager i anvendelse. Den består også af standarder, tjenester og servere, lovgivning, aftaler og projekter. Og selvfølgelig af de mennesker, der har den nødvendige ekspertise til at udvikle systemerne og holde dem i drift. Mens infrastrukturen bygger på fælles ressourcer og er til gavn på tværs af samfundet, så er dens eksistens ingen selvfølge. Mange lande har haft svært ved at få en sådan tværgående, fælles ressource op at stå, simpelthen fordi, der ikke kan skabes grundlag for det nødvendige samarbejde. Sammen om infrastrukturen Mange parter bidrager til udviklingen og vedligeholdelsen af den geografiske infrastruktur. Samordningsudvalget, der er sammensat af medlemmer fra stat, kommuner, regioner, videnskabsinstitutioner og geodatabranchen, rådgiver miljøministeren om de strategiske retningslinjer. Offentlige og private samarbejdspartnere vedligeholder og videreudvikler de mange IT- og datasystemer, der er infrastrukturens hjerte. Sagsbehandlere, kartografer og dataspecialister opdaterer og forædler geodata-indholdet - både hele datasæt og enkelte funktioner. Og den feedback, som brugerne kommer med, bidrager til en konstant forbedring og videreudvikling af infrastrukturen selv. Danmarks geografiske infrastruktur er af flere grunde blevet bemærket i udlandet, og ikke mindst på grund af vores organisatoriske tilgang til dens opbygning. Det er ikke kun lovgivning, der sikrer den fremadrettede udvikling, men også en fælles forståelse for nytten på tværs af ministerier, kommuner og regioner. Stadig flere bidragsydere har frivilligt tilsluttet sig arbejdet med den geografiske infrastruktur, fordi de kan se fordele i den blandt andet i form af effektivisering og kvalitetsløft. Og jo flere aktører der bidrager og får nytte, jo større bliver sammenhængen i den offentlige forvaltning. Det er til fordel for alle. Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n6 Indsamling Vores omgivelser forandrer sig konstant. Nye veje bliver til, kystlinjen flytter sig med storme, og ejendomme udstykkes. For at de geodata, vi bruger til dagligt, fortsat afspejler verdenen, som vi kender den, skal data ajourføres løbende. Indsamlingen af de nye informationer kan foregå ude i marken, ved brug af fotografering fra luften eller gennem indberetning til offentlige registre. Data kan også blive til, når gamle, analoge informationer digitaliseres. I 2013 kom arbejdet med indscanning og digitalisering af de matrikulære sager tilbage fra 1950 i hus. De primære brugere, der er de praktiserende landinspektører, har fået let, digital adgang til landets ejendomsmæssige fortid. En gevinst ved den hurtige adgang til det matrikulære arkiv er, at den matrikulære sagsbehandling både bliver smidigere og mere effektiv. Og med tusindvis af matrikulære sager hvert år i 2013 kan denne effektivisering have stor tids- og ressourcemæssig betydning for landinspektørerne og, gennem den hurtige sagsbehandling, også for ejendomsmæglere og den enkelte grundejer. Også i 2013 har Folketinget vedtaget en ændring til jordforureningsloven der betyder, at jordforurening nu registreres alene i DKJord, der er det officielle, autoritative register over jordforurening i Danmark. Siden 2010 har forureningsdata sideløbende været registreret i matriklen og derfra videregivet til notering i Tingbogen. Denne praksis betød dobbeltarbejde og dobbeltregistrering. Registrering af jordforurening alene i den fællesoffentlige Indsamling Behandling Distribution Anvendelse En højdemodel bliver til dataindsamling Højdedata til fremtidens DHM indsamles fra fly. Her bruges en laserscanner, der udsender en stråle af laserpulser mod jordoverfladen, hvor afstanden fra flymaskinen til terrænets højde beregnes. I beregningen indgår data om flyets position og bevægelser, og til formålet anvendes GPS og en række specialise- rede instrumenter. Til produktionen af den gamle DHM blev ca. ½ punkt per kvadratmeter indsamlet, mens den ajourførte DHM baseres på minimum 4 punkter per kvadratmeter en detaljeringsgrad, der er 8 gange større. 6 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n7 Droner i luften Flyfotografering og satellitregistrering er i dag de mest anvendte metoder til datafangst over landjorden, og deres præcision gør det muligt at skabe meget nøjagtige geodata over store overflader. Men begge teknikker har barrierer f.eks. vejrforhold, der kan begrænse mulighederne for dataindsamling. I det seneste år har udviklingen indenfor drone-teknologi åbnet for nye muligheder for indsamling af geografiske informationer. Adskillige aktører, både offentlige og private, har allerede afprøvet teknikken og påvist, at droner kan bruges til dataindsamling, specielt når der er tale om overflyvning af geografisk afgrænsede områder. For at undersøge mulighederne inden for drone-teknologi og for at dele viden på tværs blev det danske dronenetværk UAS Denmark lanceret i Netværket består af medlemmer fra både den offentlige og den private sektor, der alle har interesse i udviklingen på området. Herudover er der ved at blive etableret et testfelt på Odense lufthavn, hvor de enkelte droner kan kvalitetssikres i forhold til deres funktionalitet og sensor-nøjagtighed. Mulighederne for dataindsamling fra droner vokser i takt med, at teknologien udbredes. Flere offentlige instanser er i gang med at afprøve droner til bl.a. overvågning af skovressourcer, kontrol af luftforurening fra skibe og monitorering af større anlægsprojekter. >>> fortsættes side 9 Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n8 jordforureningsdatabase har gjort registreringsforholdene langt mere enkle og entydige. Dataindsamling til topografiske geodata blev i 2013 i endnu højere grad et fællesoffentligt tiltag, da samarbejdet i FOTdanmark blev landsdækkende. Samtlige 98 kommuner bidrager nu til den årlige overflyvning og fotografering af store dele af landet; udtegning fra disse flyfotos bliver til de topografiske geodata, vi kender fra landkort. I 2013 blev Sjælland, Fyn, Bornholm, Lolland-Falster og 8 kommuner i Midtjylland flyfotograferet, og de topografiske datasæt herover opdaterede. Der er ligeledes blevet indsamlet nyt kildemateriale i form af dybdedata, som indgår i søkortproduktionen, modellering af havstrømninger og meget mere. Indsamlingen af dybder foregår på skibe fra Forsvaret, der er udstyrede med følsomme sensorer, der ikke kun registrerer havbundens overflade, men også position, og skibets bevægelser over bølger og dønninger. Disse oplysninger gør det muligt at korrigere de indsamlede dybdedata og gøre dem så nøjagtige som muligt. I 2013 afprøvede Geodatastyrelsen en ny teknik for positionering af opmålingsskibene, der overflødiggør opstilling af vandstandsmålere og GPS-navigationssystemer i land. Metoden har sparet både tid og ressourcer. I stedet for at stille lokale referencestationer op for hvert enkelt opmålingsområde, anvendes nu korrektioner fra en central kommerciel service via mobilnettet. Målet for søopmålingen i Danmark i 2013 var sat til km nyopmålt linje. Resultatet blev km nyopmålt linje. Det gode resultat skyldes dels gunstige vejrforhold gennem sommeren og relativt få tekniske problemer med skibene. Dataindsamling til topo grafiske geodata blev i 2013 i endnu højere grad et fællesoffentligt tiltag, da samarbejdet i FOTdanmark blev landsdækkende 8 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n9 >>> fortsat fra side 7 I Naturstyrelsen anvendes droner i kampen mod invasive arter. Rynket rose, også kendt som hybenrose, er en art, der udkæmper den naturlige kystnære vegetation. Især langs Jyllands vestkyst trues biodiversiteten af rynket rose, der udbreder sig nogle steder med en halv meter om året. Forud for en større indsats mod denne invasive art i 2014 har Naturstyrelsen anvendt en drone til at indsamle data om rosens forekomst. Dronen har taget billeder af en 22-km lang strækning af vestkysten i Thisted kommune og Ringkøbing-Skjern kommune. Billederne analyseres sammen med almindelige luftfotos for at finde de steder, hvor indsatsen med at fjerne rosen skal fokuseres i løbet af Brug af droner i overvågning af rynket roses udbredelse har vist værdien af at kunne indsamle data over et geografisk afgrænset område fra luften, uden at skulle op at flyve eller anskaffe højopløsnings billeder fra satellitter. Dronerne gør det også muligt løbende at vurdere, hvor indsatsen mod den invasive art skal skærpes til fordel for de hjemmehørende plantearter og naturlige økosystemer. Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n10 Behandling Nye geodatasæt udvikles og eksisterende geodata opdateres i en omfattende proces. Rådata indeholder ikke kun værdifulde oplysninger, men også fejlinformationer, der skal sorteres fra. Så skal de resterende data simplificeres og endelige datasæt sammensættes eventuelt i forskellige detaljeringsniveauer. Til sidst skal datasættene kvalitetssikres. Denne behandlingsproces skaber datasæt, der er klar til at indgå i mange forskellige sammenhænge. De tilpasninger, der foregår i databehandlingen, kan være vigtige for slutbrugeren at have kendskab til. Derfor udvikles metadata eller informationer om data der følger det endelige datasæt. Metadataene hjælper brugeren til at afgøre, om et bestemt datasæt kan bruges i bestemte sammenhænge. Derfor er adgang til standardiserede metadata afgørende for slutbrugerens valg og brug af geodata. EU-direktivet INSPIRE (INfrastructure for SPatial InfoRmation in Europe) hjælper med bl.a. at sikre tilgængelighed og udbredelse af standardiserede metadata, så brugere let kan se, hvilke offentlige geodata der eksisterer, og hvordan man får adgang til dem. I 2013 begyndte implementeringen af direktivets bilag 2 og 3. Det betød, at standardiserede metadata om en lang række datasæt blev offentliggjort via den nationale metadataportal geodata-info.dk. Derved er metadata om ca. 400 INSPIRE datasæt om alt fra luftforurening og geomorfologi til landbrugsarealer og havets saltindhold nu at finde på portalen. Indsamling Behandling Distribution Anvendelse En højdemodel bliver til databehandling Højdedata skal igennem en omfattende behandling inden de kan indgå i en færdig højdemodel. Der skal f.eks. sorteres fejl fra, og det kan være alt fra registrering af fugle i luften til laserpuls, der er blevet genreflekteret og derfor er misvisende. Derefter bliver de rå opmålinger sorteret i klasser, såsom terræn (uden bygninger, træer mv) og jordoverflade, med alle de højder, der findes, herunder huse, vegetation osv.. Til sidst interpoleres overflade- og terrænmodeller fra de sorterede data. 10 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n11 Stedet som indgang til offentlige høringer Arbejdet på miljøområdet tager i stor udstrækning udgangspunkt i geografi, og vedrører ofte konkrete steder, arealer eller parceller og hyppigt skal borgere og virksomheder høres i forbindelse med nye planer. Særligt de omfattende nationale planer som vandplanerne og Natura2000 planerne, der berører nogle vitale interesser i samfundet, har de senere år fået megen opmærksomhed. Det har medført, at antallet af høringssvar nu langt overstiger, hvad der kan klares gennem klassisk sagsbehandling. Når der indkommer flere tusinde høringssvar fra borgere, myndigheder og organisationer på ganske få uger, så er det nødvendigt at anvende et høringsværktøj - udviklet særligt til denne opgave der på én gang gør det let at afgive høringssvar og samtidigt kan håndtere svarene efter, hvor i landet de kommer fra, hvilke problemer de omhandler, mv. Opgaven er både at sikre retssikkerheden for borgere og virksomheder samt sikre en hurtig og præcis høringsproces. Denne udfordring havde Naturstyrelsen i forbindelse med vandplanerne, hvor der blev afgivet mere end svar til den høring, der blev afsluttet december >>> fortsættes side 13 Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n12 I fremstilling af søkort indgår geodata fra en række kilder, der alle skal standardiseres efter internationale aftaler. Den Internationale Hydrografiske Organisation IHO etablerer standarder og specifikationer der sikrer, at indholdet i elektroniske og papirsøkort er ensartet verdenen over. Fremstilling af dybdekurver og lodskud, justering af sømærkernes positioner og visning af beskyttede områder foregår således efter faste procedurer. I 2013 har der været så mange opdateringer af indholdet i 25 danske søkort, at de er blevet udgivet i nye udgaver. Samtidigt er der sket en række andre opdateringer af søkortenes indhold, og disse ajourføringer er offentliggjort gennem publikationen Søkortrettelser, der udsendes ugentligt. For de elektroniske søkorts vedkommende sker opdateringen på ugentlig basis automatisk gennem en abonnementsordning. Det betyder, at skibsførere og navigatører altid har adgang til de nyeste informationer i standardiseret format, hvilket understøtter sikker sejlads. Udover simplificering af rådata og ajourføring af eksisterende data omfatter databehandling også processer, der gør det muligt at sammenkæde datasæt og skabe ny værdi. For at kunne linke data sammen skal der være en unik geonøgle som datasættene har til fælles. På vejområdet er der i 2013 gennemført et pilotstudie om udvikling af en såkaldt vejreferencemodel, der gør det muligt at sammenkæde geodata om veje. På sigt forventer Vejdirektoratet, at en fuldt udbygget vejreferencemodel på vejdata i vejforvaltningssystemerne kan gøre forvaltningen af vejområdet mere effektivt ved at gøre det nemmere at udveksle og sammenstille data om veje fra forskellige kilder. Databehandling omfatter også processer, der gør det muligt at sammenkæde datasæt og skabe ny værdi 12 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n13 >>> fortsat fra side 11 Det høje antal høringssvar kan til dels være tilskyndet af hvor let det denne gang har været at afgive et svar. Brugerfladen på høringsværktøjet gjorde stedet til indgangen til digital forvaltning, idet brugerne ved at vælge en sø eller et vandløb på et digitalt kort umiddelbart kunne se gældende planer og målsætning. Samtidigt var der direkte adgang til en digital blanket, hvor høringssvaret kunne afgives. Blanketten kunne udfyldes automatisk med data fra flere offentlige registre herunder udfyldning af entydig identifikation af det vandløb eller den sø, som høringssvaret vedrører. Hele processen kunne gennemføres uden at brugeren havde kendskab til adresser, matrikelnumre eller anden administrativ information. Håndtering af høringssvar er en stor mundfuld men ikke umulig. Høringsværktøjet gør det muligt for sagsbehandlerne at strukturere høringssvarene efter geografi og emne, og derigennem at skabe overblik over de indkomne bemærkninger, samtidigt med at de forholder sig til detaljerne i det enkelte svar. Da de fleste høringssvar vedrører flere emner eller steder, er det med høringsværktøjet nemmere at sikre, at alle indsigelser kan få samme ensartede behandling. Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n14 Distribution Pålidelig adgang til geodata er helt central, når de skal bruges/distribueres. I den geografiske infrastruktur anvendes betydelige ressourcer på at sikre tilgængelighed og oppetid i de mange distributionsløsninger. Kortforsyningen er i dag kilden til Geodatastyrelsens geodatasæt som web-tjenester og download. I løbet af 2013 er trafikken på Kortforsyningens web-tjenester steget voldsomt efter, at geodata i starten af året blev frigivet. Antallet af registrerede brugere steg fra 800 til i årets løb, og forespørgslerne til Kortforsyningens web-tjenester passerede 1 milliard hits for første gang nogensinde. For at gøre brugen af Kortforsyningens download del mere enkel og smidig, blev der i 2013 lanceret en ny portal, hvor brugere lettere kan se, hvad det er for nogle dataprodukter, der er tilgængelige. Portalen gør det også nemmere for brugeren at downloade data, så de kan integreres i lokale løsninger. Der var således downloads fra Kortforsyningen i 2013, og over 70 procent af de adspurgte brugere var fuldt ud tilfredse med de geografiske kort og data, de kunne hente. Andre offentlige styrelser og myndigheder anvender deres egne distributionsløsninger, som også kan linkes til Kortforsyningen. En af disse er Det digitale atlas over Danmarks historisk-administrative geografi, der i dagligdagen forkortes til DigDag. Atlasset omfatter Danmarks administrative inddeling fra år 1660 til i dag, og fungerer som central ressource i administrationshistorisk forskning. I 2013 blev DigDag for alvor taget i brug Indsamling Behandling Distribution Anvendelse En højdemodel bliver til datadistribution Danmarks Højdemodel er omfattet af Grunddataprogrammet. Det vil sige, at data er frit tilgængelige, og det omfatter både den nuværende og den ajourførte højdemodel, der forventes fuldt tilgængelig i efteråret DHM bliver sammen med andre offentlige grunddata tilgængelig via Datafor- deleren, og indtil Datafordeleren er klar vil den kunne findes på Kortforsyningen. 14 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n15 Mere end 100 forskellige slags miljødata på kort Distribution af miljørelaterede geodata foregår hovedsageligt via Danmarks Miljøportal, der er et partnerskab mellem staten, kommunerne og regionerne. Miljøportalens digitale kortværk - Danmarks Arealinformation har i 2013 fået en ny brugergrænseflade med nye visninger, søgninger og funktionalitet, der gør det nemmere og mere fleksibelt at arbejde med miljødata på tværs af landet. Kernen i Arealinformation er landsdækkende arealdata, der er opdelt på mere end 100 forskellige temaer. Arealinformation indeholder og viser et bredt udvalg af offentlige stedbestemte miljødata på kort og luftfotos, der bliver løbende ajourført af de ansvarlige myndigheder. Målforhold: 1:2 I 2013 er der bl.a. kommet data om luftforurening, der viser online målinger fra 13 målestationer i Danmark.Dato: Det er nu også muligt at se, hvor der er udarbejdet et til de ortofotos (DDO land), der vises som baggrundskort. Denne funktion, med ortofoto som baggundskort, må derfor kun anvendes af Miljøministeriet, regioner og kommuner med tilhørende institutioner, der er par VVM-redegørelser med forud utioners myndighedsbehand ling indenfor miljøområdet, samt af privatpersoner til eget personligt brug. Linket må ikke indgå i andre hjemmesider. Øvrigmiljøundersøgelser kommerciel anvendelse er ikke tilladtfor og vil kunne retsforfølges. store bygge- og anlægsprojekter. Ved at klikke på markeringen på kortet bliver selve redegørelsen vist. Herudover er Arealinformation blevet udvidet med flere data om spildevand og vandmiljøet. Rentemestervej 8, 1. sal, 2400 København NV Support: Ensartede miljødata giver digital effektivisering Den fælles database i Arealinformation betyder, at miljødata, der bliver ajourført af myndighederne, er ensartede og dermed kan indgå i nationale digitale selvbetjeningsløsninger, som borgere og virksomheder benytter sig af. >>> fortsættes side 17 Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n16 FORBRUG PÅ KORTFORSYNINGEN ANTAL FORESPØRGSLER I MILLIONER ÅR som tjeneste gennem Kortforsyningen, så brugerne kan integrere dataene i deres egne løsninger, uden at skulle administrere lokale kopier af atlasset. For Statens Arkiver giver DigDag en geografisk søgeindgang til arkivalierne, og i historiske undersøgelser er det nu muligt at anvende det rumlige aspekt ved mange data, f.eks. fra Danmarks Statistik. På grund af ændringerne over tid i de administrative inddelinger har dette i mange tilfælde ikke været muligt før. I samarbejdet om DigDag indgår Statens Arkiver, Københavns Universitet, Syddansk Universitet, Geodatastyrelsen, Nationalmuseet, Det Kongelige Bibliotek og Kulturarvsstyrelsen. En hel anden type fælles database, der blev lanceret i 2013, er Flyvevåbnets nye Obstruktionsdatabase. Systemet giver forsvarets piloter et opdateret overblik over forhindringer i lav flyvehøjde, herunder vindmøller, højspændingsmaster og skorstene, der kan udgøre en potentiel fare, især når der er dårlig sigtbarhed. Obstruktionsdatabasen blev til gennem et samarbejde mellem Flyvevåbnet, Forsvarets Materieltjeneste, Geodatastyrelsen og Atkins. En væsentlig funktion tilknyttet databasen er, at piloterne løbende kan opdatere den med de nye obstruktioner, som de har mødt på deres flyvning. Ved at disse samles et sted har samtlige besætninger adgang til de samme og nyeste data og kan plotte disse inden, de skal ud at flyve. Det bidrager til øget flyvesikkerhed. Udover Flyvevåbnets piloter anvender politiet og akutlægehelikopterne også Obstruktionsdatabasen. Let adgang til geodata blev forøget i 2013 med udvidelsen af de satellitbilleder, der er tilgængelige via saccess.dk. Landsdækkende SPOT-5 billeder fra 2012 og højopløselige WorldView-2 satellitbilleder over udvalgte dele af landet blev nemlig lagt ud til fri benyttelse. Derved har brugere mulighed for at spore udviklinger i landskabet gennem de flere serier af satellitbilleder fra 1980 erne og frem til i dag, der er tilgængelige på saccess.dk. Flere sektorer kan have gavn af disse data alt fra infrarøde analyser af vegetation til dokumentation af kystændringer og visning af forandringer i byernes landskab. 16 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n17 >>> fortsat fra side 15 Ejendomsdatarapporten på Boligejer.dk, der anvendes i forbindelse med bolighandel, benytter Arealinformation til at vise oplysninger om grunde med jordforurening og steder, der er omfattet af naturbeskyttelse. Arealinformation kan nu også vise en række historiske miljødata, så det er muligt at se, hvordan forholdene var tidligere. Adgang til landsdækkende miljødata døgnet rundt Både professionelle natur- og miljømedarbejdere, interesseorganisationer og borgere har gavn af at kunne anvende landsdækkede miljødata døgnet rundt i egne it-systemer eller på kortet i Danmarks Arealinformation. KL og kommunernes IT-fællesskab KOMBIT er i gang med opbygningen af Byg og Miljø, der tilbyder en digital ansøgningsproces, der automatisk tjekker om byggeriet er i konflikt med arealreguleringen ud fra online data fra Arealinformation. Den skal gøre det nemmere for borgere og virksomheder, der ønsker at søge om tilladelse til at bygge nyt, bygge om eller søge om visse miljøtilladelser. Systemet forventes lanceret i Danmarks Arealinformation viser landsdækkende og ajourførte arealdata om natur og miljø inden for: natur drikke- og grundvand overfladevand naturbeskyttelse og kulturarv jordbrug/landbrug jordforurening spildevand støj forsyning råstoffer fysisk planlægning luftforurening Til elever i gymnasiet har Danmarks Miljøportal i samarbejde med Geoforum udarbejdet et sæt øvelser målrettet faget geografi. Øvelserne tager udgangspunkt i at bruge Danmarks Arealinformation og introducerer eleverne til anvendelsen af geografiske informationssystemer (GIS) og geodata. Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n18 Anvendelse Geodatas nytteværdi realiseres først, når de tages i brug. I 2013 blev anvendelserne af geodata udvidet bredt, specielt i forbindelse med frigivelsen af grunddata. Nye, innovative løsninger har åbnet for nye vækstmuligheder i den private sektor og effektivisering i offentlige institutioner. Her følger flere eksempler på nye anvendelser af geodata og den geografiske infrastruktur. Ét fra beredskabssektoren, hvor en ny app med forbindelse til geodata har betydet bedre respons fra udrykning og alarmcentralen. Et andet eksempel er fra klimasikringsområdet, hvor bedre planlægning i de kommende år får central betydning, især langs landets kyster og vandløb. En tredje ny anvendelse trækker forskellige geodata fra infrastrukturen og visualiserer, hvordan nye strukturer i landskabet fra vindmøller til gylletanke ville se ud. Hjemmesiden brugstedet.dk byder på en del fortællinger om brugen af geodata på tværs af samfundet. Nogle af disse er også fremhævet her. I 2013 blev anvendelserne af geodata udvidet bredt, specielt i forbindelse med frigivelsen af grunddata tt Indsamling Behandling Distribution Anvendelse En højdemodel bliver til dataanvendelse I årene siden den første DHM blev produceret, har den vist sin nytte på mange områder. Det gælder især for klimatilpasning og i oversvømmelses- scenarier, men også detektering af arkæologiske bopladser og fortidsminder samt estimering af vedmasse i de danske skove. Den opdaterede DHM vil derudover forbedre beslutningsgrundlaget for klargøring af beredskabet ved f.eks. stormflod eller akut forurening, planlægning af kystsikringsanlæg, og meget mere. 18 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n19 Koordinater til udrykning med 112-app Cirka tre ud af fire opkald til alarm sker i dag fra en mobiltelefon, og over halvdelen af mobiltelefonerne i Danmark er smartphones med en indbygget GPS, der kan oplyse, hvor man står. Disse nye teknologiske muligheder tages i brug i 112 app en, der blev lanceret i App en er resultatet af et samarbejde mellem Rigspolitiet, Københavns Brandvæsen og Geodatastyrelsen med finansiering fra TrygFonden. I nødstilfælde står folk ofte i en stresset situation, når de ringer efter hjælp. Med 112 app en sendes en GPS-koordinat til Alarmcentralen, så udrykningen ved præcist, hvor ambulancen, brandbilen eller politiet skal hen. Downloads af 112-app en nærmer sig en halv million, og den er blevet anvendt i flere ulykkessituationer. Den seneste statistik viser, at app en bruges ca. 30 gange hver dag. App en kan downloades gratis fra Google Play, Apple Appstore og Windows Marketplace. Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n20 20 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n21 Sådan får du medvind, når du cykler App en guider dig gennem vejr- og vindforhold og fortæller, hvordan trafikken glider, og hvor der er huller i vejen, stigninger eller vejarbejde. Så du kan planlægge din cykelrute, så den passer til lige dine behov. Bedre styr på spildevandet i Aabenraa Håndtering af spildevand og drikkevand i Aabenraa Kommune er blevet nemmere, efter en ny webgisløsning er taget i brug. Systemet gør arbejdsgangene mere effektive og betyder, at borgere kan få hurtigere og klarere svar om fx placering af stophaner. Ledningsejerregisteret forebygger graveskader Ledningsejerregisteret (LER) er et landsdækkende register over ledningsejere og de arealer, hvor der er nedgravede ledninger. Alle, der professionelt skal grave i jorden, skal indhente oplysninger gennem en forespørgsel i LER. LER formidler kontakten til ledningsejerne og informerer graveaktørerne om hvem, der har ledninger i graveområdet. I 2013 blev idriftsat en ny version af LER med bl.a. et nyt, udvidet kortgrundlag. Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n22 Fremtidens klima: Stormvejr og stigende vandstand Danmark står over for en række udfordringer afledt af klimaforandringer. Oversvømmelser forårsaget af voldsommere storme og regn samt et stigende havniveau kræver nytænkning i alt fra projektering af kloakker til bygning af diger. Geodata spiller en central rolle i klimasikring, og nye studier viser, hvordan endnu flere data kan medvirke til mere bæredygtige løsninger på længere sigt. I 2013 undersøgte Geodatastyrelsen, DTU Space, Kystdirektoratet, Lemvig Kommune, Lemvig Forsyning og Aarhus Universitet nye metoder, der kan gøre indsatsen omkring klimatilpasning mere detaljeret. Med fokus på lokale ændringer i landskabet og vandstandsstigning har undersøgelsen vist, at viden om terrænets bevægelse kan have afgørende betydning for klimatilpasningsopgaven. 22 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n23 Thyborøn er brugt som case i undersøgelsen, og her er der målt en landsænkning på 2 7 mm per år. I 2060 forventes store dele af Thyborøn således at ligge 35 cm lavere, end de gør i dag. Når havniveauet i samme periode forventes at stige med 30 cm vil det på sigt betyde, at byen vil blive udfordret af vandmasser fra stormfloder på et langt tidligere tidspunkt end først antaget. Den uensartede landsænkning fra 2-7 mm om året giver allerede nu problemer med fald i kloakledninger. Fortsætter det nuværende sætningsmønster vil problemerne i kloaknettet øges over de kommende år. På samme måde vil store nedbørsmængder øge risikoen for oversvømmelse i den del af byen, der sætter sig mest. Sammen med en række geodata om lokale forhold kan præcise informationer om lokal landhævning og -sænkning hjælpe kommunerne til en mere detaljeret klimatilpasning. Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n24 Udvikling i sigte Når det overvejes at opstille nye vindmøller eller bygge større strukturer, opstår ofte spørgsmålet: Hvor synligt vil det være?. Visualisering kan være en vigtig eller afgørende del af en planlægningsproces. Gennem en ny service lanceret i 2013 er det nu muligt at visualisere, hvordan en planlagt bygning eller genstand ville påvirke udsigten fra forskellige steder i landskabet. Servicen, der bærer navnet Sigtelinje, bygger på Danmarks Højdemodel. Den viser, hvor terrænet, træer, bygninger mv. kan påvirke udsynet fra et angivet punkt. Brugeren kan bestemme højden på sigtelinjens startpunkt, så det ikke kun er udsigter fra landjorden, der kan beregnes, men også udsigten fra f.eks. en tagterrasse. Brugeren kan ligeledes angive højden på sigtelinjens slutpunkt, og derved undersøge f.eks. hvor meget af en ny antennemast vil kunne ses eller om den vil skærmes helt af træer, huse, mv.. Resultatet er struktureret på en måde, så brugeren intuitivt kan forstå og vurdere det. Sigtelinje er ikke kun et eksempel på en ny anvendelse af geodata, men er også et eksempel på, hvordan Grunddataprogrammet understøtter en bredere tilgængelighed af geografiske informationer. Danmarks Højdemodel er nemlig blandt de grunddata, der blev frigivet i 2013, og gennem Sigtelinje er det nu muligt at lave visualiseringsanalyser, hvor datagrundlaget ikke udgør en økonomisk barriere. SEPTIMA 24 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n25 Perspektiver Udviklingen i den geografiske infrastruktur er gået stærkt det seneste år, men potentialet for nyttiggørelse af geodata er stadigt stort. Flere nye geodata-baserede tiltag er i støbeskeen, og innovation baseret på de frie data fortsætter med at understøtte væksten i den private sektor. Blandt de udviklinger i den geografiske infrastruktur, der forventes at blive til virkelighed i det kommende år, kan nævnes: Idriftsættelse af den fællesoffentlige datafordeler, der gennem fælles distribution af grunddata bliver en hjørnesten i den digitale offentlige forvaltning. Udmøntningen af Grunddataprogrammet de kommende år vil endvidere omfatte forbedring af registrering af ejendomsdata og adressedata samt udbygning af Danmarks Administrative Geografiske Inddeling og Stednavnesystemet som grundregistre. Desuden etablering af fælles geometriske grunddata for vandforvaltning og klima; og frigivelse af landsdækkende data fra Danmarks Højdemodel til alle brugere i Danmark. GST vil i forlængelse af de nuværende projekter, bidrage med konkrete initiativer til den kommende Digitaliseringsstrategi ( ). Implementeringen af en ny forretningsmodel for FOT, der sætter fokus på FOT s anvendelse i den offentlige sagsbehandling og på øget samarbejde imellem myndigheder. FOT går med den nye forretningsmodel fra at være et fællesskab om produktion af kortdata til i større omfang at udgøre et forvaltningsgrundlag. I det kommende år etableres processer for, og aftaler om, ajourføring af FOT-data i forbindelse med sagsbehandlingen i eksempelvis kommunernes byggesags- og vejafdelinger. FOT går med den nye forretningsmodel fra at være et fællesskab om produktion af kortdata til i større omfang at udgøre et forvaltningsgrundlag Infrastruktur for geografisk information i Danmark\n26 Videreudvikling af projektet Sikker Kurs, der viste mulighederne for anvendelse af opdaterede, elektroniske søkort i lystsejladsen. De elektroniske søkort anvendes i dag hovedsageligt af erhvervstrafikken, og lystsejlere skal anvende de officielle søkort i papirudgave. I forsøgsprojektet Sikker Kurs samarbejdede Geodatastyrelsen med et privat firma og 132 lystsejlere, der var udstyret med en ipad med de elektroniske søkort. Forsøget menes at være det første af sin art i verden og vil på sigt betyde øget søsikkerhed i danske farvande og betydeligt forbedrede forhold for lystsejlere i anskaffelsen og anvendelsen af elektroniske søkort. I de kommende år vil fremgang i den geografiske infrastruktur også hænge sammen med udmøntning og udvikling af den nationale digitaliseringsstrategi. Det kan omfatte videreudviklingen, der kan blive autoritative og derved muliggør straksafgørelser og lettere sagsbehandling. Det kan også omfatte sammenkædning af endnu flere registre til fælles fordele i den offentlige og private sektor. De centrale spillere følger udviklingen tæt og bidrager med ekspertviden og rådgivning om de steder, hvor geodata kan nyttiggøres og infrastrukturen kan udvides. Afholdelse af den årlige INSPIRE-konference, der i år finder sted i Aalborg. På konferencen, hvor deltagerne især repræsenterer EU s 27 medlemslande, men kommer fra hele verdenen, er den europæiske geografiske infrastruktur i søgelyset. I år omhandler flere af de ca. 200 indlæg Danmarks udvikling på geodataområdet. 26 Infrastruktur for geografisk information i Danmark 2013\n28 Rentemestervej København NV Tlf. (+45)


Sparekassen Kronjylland skal dække svindel for over 100.000 kr. med kundes Nemid - Randers Netavis\nSparekassen Kronjylland skal dække svindel med kundes Nemid. Pressefoto.\nSparekassen Kronjylland er blevet pålagt at dække det meste af en af sine bankkunders tab, efter svindler lænsede kontoen for 138.000 kr.\nSvindlen foregik ved, at en af Sparekassen Kronjyllands kunder, en 78-årig kvinde, i juli sidste år, blev ringet op af en mand, som udgav sig for at arbejde hos Nets. Han påstod, at kvindens konto var ved at blive hacket og bad hende derfor om at videresende en række sms-koder, som svindleren efterfølgende brugte til at lænse kvindens konto.\nKvinden fattede dog efterfølgende mistanke og ringede til banken. Her lykkedes det sparekassen at få returneret 27.500 kr. fra de pengeinstitutter, hvortil beløbene var overført, hvorefter tabet udgjorde 110.500 kr.\nSparekassen Kronjylland mente i første omgang ikke, at banken skulle dække tabet, idet hver sms til kvinden udtrykkeligt havde advaret kunden mod at udlevere koden til tredjemand. Men en afgørelse fra Det Finasielle Ankenævn den 6. februar i år pålægger nu Sparekassen Kronjylland at dække tabet.\nKvinden får derfor nu 102.500 tilbageført til sin konto, men skal betale en selvrisiko på 8.000 kr., idet ankenævnte peger på, at hun under omstændighederne har udvist groft uforsvarlig adfærd.\nSundhedsstyrelsen: Én meters afstand er i de fleste…


Flugtfange anholdt i Århus\nStefan Fuglsang Lund er blevet anholdt og sendt tilbage på Psykiatrisk Hospital i Risskov\nDet blev ikke til mere end et døgns tid på fri fod for Stefan Fuglsang Lund. Onsdag aften lykkedes det ham at stikke af fra Psykiatrisk Hospital i Risskov, men han er nu tilbage på hospitalet i Risskov.\nDen 35-årige flugtfange blev torsdag aften kl. 20.10 anholdt på en adresse i Århus, oplyser Østjyllands Politi. Anholdelsen skete uden dramatik, lyder det fra politiet.\nPubliceret 25 February 2010 20:42


Sejleren Troels Kløvedal er død - blev 75 år - Minbaad.dk\nI flere år led Kløvedal af sygdommen ALS. Her er han på Nordkaperen i Grækenland. Foto: Privat\nTroels Kløvedal sov ind så stille og roligt og fredeligt, som han havde ønsket sig, fortæller sønnen Mikkel Beha til Politiken. Kløvedal led af nervesygdommen ALS.\nAf Troels Lykke | 23-12-2018 17:13\nDet danske sejlermiljø har mistet et kæmpe forbilllede. Forfatter og sejleren Troels Kløvedal er nemlig død i en alder af 75 år.\nTroels Kløvedal døde ud på formiddagen i dag 23. december hjemme på sin gård i Gravlev på Djursland.\nHan var omgivet af sine fem børn og sin kone Else Marie, skriver Politiken. (læs længere artikel.)\nHan har i to år vidst, at han led af den sjældne nervesygdom ALS.\n- At jeg skal dø er helt sikkert, og de fleste dør efter få år, men for mig er spørgsmålet, om det er om to måneder eller et halvt år. Jeg håber, at jeg dør af mine lunger, inden lammelserne begynder at indfinde sig. Rent kropsligt fungerer jeg, men mine lunger er meget syge, og jeg taler meget, meget svagt og meget utydeligt, beretter han i i bogen 'Modne Mænd'.\nKløvedal valgte til sidst at dø\nMikkel Beha fortæller til Politiken, at Troels Kløvedal til sidst valgte at dø.\n- Han tog en beslutning om at sætte sit hjerte i stå. Han sagde for to døgn siden til sin kone Else Marie, at nu var det tid til, at han skulle herfra. Og så lukkede han øjnene. Og her til formiddag holdt hans hjerte op med at slå, siger Mikkel Beha.\nSkrev med sin søn om Nordkaperen til det sidste\nMikkel Beha fortæller til Politiken, at han skrev med sin far omkring praktiske ting på Nordkaperen.\n- Jeg sad og mailede med ham aftenen inden, at han tog beslutningen om, at han skulle herfra. Og fire-fem timer inden, at han tog beslutningen, sad vi og mailede frem og tilbage med noget praktik omkring Nordkaperen, og et kapilarhjul ude på ankerspillet, og hvordan vi får det lavet ude i Thailand. Senere samme aften kunne han mærke, at nu var tiden kommet, og så lukkede han øjnene og sov i to døgn, og så døde han helt fredeligt her til formiddag.\n’Nordkaperen’ er testamenteret til hans fem børn samt ti unge styrmænd- og kvinder, som har lånt ’Nordkaperen’ i længere perioder. Foto: Martin Andersen\nTroels Kløvedal tryllebandt sejlerne, når han holdt foredrag rundt omkring i Danmark, hvor han fortalte om oplevelserne med Nordkaperen. Her er han hos Dansk Marine Center i Aarhus i 2015. Foto: Troels Lykke\nStålbåden Nordkaperen blev bygget i 1905 til kapsejlads\nGod jul herfra til læsere og annoncører\nLyt til Troels Kløvedals fem historier på DR P1\nTroels Kløvedal-udstilling hitter i Aarhus - folk er berørte


Dora udforskeren tøj. Dora the explora\nDora Udforskeren - Dora the Explorer tøj | Shop Dora spil og festartikler her Her kan der også være simple engelske ord, som bøf små som bonus tøj på vejen. Udforskeren håber også at det snart lykkes at få fat i et Dora kostume. Vi skriver om navnehitlister, unikke navne, dora navne, om dåben, dåbsgaver, barselsgaver - ja og en masse andet! Dora the explorer er en lille pige med stor appetit på livet og ikke mindst på eventyr, og elsker at tage på opdagelse. En aktivitet, der både er sjov for børn og voksne. Gratis fragt over kr. Og så elsker jeg de sociale medier, og min iPhone. Klik på billedet for at se flere detaljer. DORA UDFORSKEREN er en amerikansk animeret tv-serie som i straks blev vældig Herunder finder du masser af sødt Dora tøj og Dora legetøj. Her kan du finde vores sortiment med Dora. Vi har både Dora tøj, håndklæder og de kendte Dora Udforskeren Dukker.\nDORA UDFORSKEREN TØJ - penis hud split. DORA THE EXPLORER t-shirt\nDora udforskeren tøj, fætter br job under 18 Quick Overview\nDenne hjemmeside bruger cookies til at sikre korrekt funktionalitet i indkøbskurven og ved checkout. Ved at fortsætte på webshoppen accepterer du brugen af cookies, da hjemmesiden ikke fungerer uden brug af cookies. Stort udvalg af Dora the Explora tøj og tilbehør. Køb alt fra DORA hos Kidikid Storcenter Nord Århus - unik børnetøjs butik med kendte figurer Dora the Explora . Stort udvalg af Dora the Explore sengetøj og tøj. Du finder også Dora legetøj og brætspil og meget mere. Dora the Explorer tøj og legetøj. DORA UDFORSKEREN er en amerikansk animeret tv-serie som i straks blev vældig populær. Dora, hovedpersonen, er en 7-årig pige, som i hvert afsnit begiver sig ud på eventyr med sin bedste ven aben Boots. Stort udbud af Dora Udforskeren kostumer & udklædning af høj kvalitet til et lavt pris! Bestil dine Dora Udforskeren produkter idag med hurtig levering! De fleste danske børn elsker Dora Udforskeren, og tegnefilmene kan findes på næsten alle platforme både Netflix og TV. Lav din egen Dora malebog længere nede på siden — udskriv ekstra kopier til dine venner.\nStort udvalg af Dora the Explore sengetøj og tøj. Du finder også Dora legetøj og brætspil og meget mere. Vi benytter os af cookies, for at give dig den bedst mulige oplevelse på vores webshop. Når du klikker videre på siden, accepterer du automatisk vores cookies . Officiel "DORA" sengesæt. Sengetøj i super flotte farver og med skønneste farverige 'patchwork' motiver med DORA. Vi benytter os af cookies, for at give dig den bedst mulige oplevelse på vores webshop. Når du klikker videre på siden, accepterer du automatisk vores cookies . Officiel "DORA" sengesæt. Sengetøj i super flotte farver og med skønneste farverige 'patchwork' motiver med DORA. 1. okt Tips til billigt og sejt Dora The Explorer udstyr og legetøj. Find både bamser, rygsæk og tøj - alt til billige penge. Dora the explorer, eller som den hedder på dansk Den Opdagelsesrejsende Dora spil Dora at School Dress Up skal du eksempelvis finde det perfekte tøj til. Dora the explorer. Har du et barn, eller kender du et, som elsker Dora the explorer og hendes bedste ven Boots? Se vores udvalg! Dora er en lille pige med. Køb alt fra DORA hos Kidikid Storcenter Nord Århus - unik børnetøjs butik med kendte figurer Dora the Explora handler om en lille pige ved navnet Dora, som elsker eventyr, er sød og sjov, og udforsker hele tiden.\nDORA UDFORSKEREN TØJ - grace nyren. DORA THE EXPLORER t-shirt\nDora the explorer, eller som den hedder på dansk Den Opdagelsesrejsende Dora, startede som et tv-program på den amerikanske børnetv-kanal Nickelodeon. Dora the explorer er en lille pige med stor appetit på livet og ikke mindst på eventyr, og elsker at tage på opdagelse. Hun er meget sjældent alene, når hun tager på opdagelsesrejser, med sig har hun nemlig næsten altid sin talende rygsæk og hendes anden rejseledsager aben Boots. I sektionen for Dora spil, er der en masse sjove spil at vælge imellem, og der er noget for alle aldre og i alle sværhedsgrader, hvilket betyder, at alle kan være med, og at alle kan være med. En god opdagelsesrejsende skal naturligvis være klædt rigtigt på, for at kunne håndtere de eventyr, der måtte vente forude.\nDora the Explorer Kasket - Pink dora udforskeren tøj Kæmpe udvalg af tøj & accessories med Dora the Explora, den fantastiske pige fra tegnefilmene på Nickolodeon. Officielle produkter som t . Tips til billigt og sejt Dora The Explorer udstyr og legetøj. Find både bamser, rygsæk og tøj - alt til billige penge Tips til billigt og sejt Dora The Explorer udstyr og legetøj.\nDORA t-shirt handicap bestik\nBestil dine Dora Udforskeren produkter idag med hurtig levering! Vi anvender egne og tredje parts cookies for at kunne tilbyde dig en bedre service.\nHer kan du finde vores sortiment med Dora. Vi har både Dora tøj, håndklæder og de kendte Dora Udforskeren Dukker. Officiel "DORA" sengesæt. Sengetøj i super flotte farver og med skønneste farverige 'patchwork' motiver med DORA. 1. okt Tips til billigt og sejt Dora The Explorer udstyr og legetøj. Find både bamser, rygsæk og tøj - alt til billige penge. Dora The Explorer Wallstickers Wallsticker Sød Dora The Explorer Wallstickers (På Lager) Wall Stickers Wall-Sticker Wallsticker 30 X 90 Cm (Ikke Opsat) 65,00 kr.\nDora udforskeren tøj, scankap 99 salg Quick Overview\nDora the explorer, eller som den hedder på dansk Den Opdagelsesrejsende Dora, startede som et tv-program på den amerikanske børnetv-kanal Nickelodeon. Dora the dora er en lille pige med stor appetit på livet og ikke mindst på eventyr, og elsker at køb nike sko på opdagelse. Hun er meget sjældent alene, når hun tager på opdagelsesrejser, med sig har hun nemlig næsten altid sin talende rygsæk tøj hendes anden udforskeren aben Boots. I sektionen for Dora spil, er der en masse sjove spil at vælge imellem, og der er noget for alle aldre og i alle sværhedsgrader, hvilket betyder, at alle kan være med, og at alle kan være med. En god opdagelsesrejsende skal naturligvis være klædt rigtigt på, for at kunne håndtere de eventyr, der måtte vente forude. Idag skal Ebay altså udsættes for lidt mundheld og et godt tips spredes. Mine store piger elsker nemlig Dora The Explorer. Som i elsker, elsker, elsker.\nKøb Dora Dora Udforskeren - Dora elsker Boots billigt her. Du kan også handle med over andre på Trendsales. God support og garanti for en god handel. Dora the explorer, eller som den hedder på dansk Den Opdagelsesrejsende Dora, startede som et tv-program på den amerikanske børnetv-kanal Nickelodeon. Dora the explorer er en lille pige med stor appetit på livet og ikke mindst på eventyr, og elsker at tage på opdagelse. Join Dora, Boots, Backpack, Map, and Swiper for interactive preschool adventures in your backyard and around the world. Preschoolers can sing and dance and learn math, . De fleste danske børn elsker Dora Udforskeren, og tegnefilmene kan findes på næsten alle platforme både Netflix og TV. Lav din egen Dora malebog længere nede på siden – udskriv ekstra kopier til dine venner. NYESTE SPIL\nDORA THE EXPLORER sengetøj Funidelia søgemaskine\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Dora udforskeren tøj bedstekone.com


Mand søger sex massage lolland falster / Analdebut eb\nOpret en gratis sexdating profil gratis herover Sex Chat med Webcam Dominans, Bondage og Sadomasochisme Dansk Sexchat med webcam Få en fræk sexdate i dag. Sydjylland 50 år, Mand, sydjylland 37 år, Mand, vestsjælland 47 år, Mand. Bopæl, Regelsæt, er læst og accepteret, besøg på i dag. Jeg er sku kommet i den uheldige situation at jeg mangler penge, derfor søger jeg en gavmild herre til noget fræk sex. Kvinde - 46 år, nordjylland pandora, kvinde - 42 år, vestjylland 1håndfuld. Lidt Info om mig, jeg er som sagt 21 år, vejer 57kg, højde 165cm, bruger e75 i bh, har brunt hår med lyse striber, grønbrune øjne, og helt glat. Flere end.773 hardcore og ekstreme klip i alle genre. Tilbyder 100 diskretion, foregår i Odense. Vælg brugernavn, vælg kodeord, e-mail adresse, jeg/vi. Mød andre danskere til en fræk. København 19 år, Kvinde, vestsjælland 34 år, Kvinde, fyn og øerne 22 år, Kvinde. Kvinde - 39 år Østjylland, annabell, kvinde - 48 år, sønderjylland.\nVi har oprettet en sektion til dig som kun søger en af samme køn. Nyd visuelt se på andre, eller spring ud som ekshibitionist og nyd andre kigger på dig. Har netop tjekket deres profil 36 år, Mand, nordsjælland 38 år, Par, fyn og øerne 29 år, Mand. 100 diskretion, foregår i Odense. Par søger par, og par søger kvinde eller mand til sexdating møde - 100 anonymt. Midtjylland 39 år, Mand, københavn 39 år, Par, sydjylland 33 år, Mand Sydsjælland 37 år, Mand Midtjylland 47 år, Par Midtjylland 34 år, Mand Midtsjælland 29 år, Mand Fyn og øerne 40 år, Mand København 47 år, Mand Sydjylland 51 år, Kvinde Sydsjælland. Full real photos 100 avail. og slip dine frække fantasier løs. Fortsæt til Søger du bdsm? Find en fræk sexpartner her på - 100 anonymt. Kvinde - 37 år, midtjylland cross1, mand - 46 år, midtjylland mizz69. Bryst :, højde : 174 CM, vægt :. Alder : 24, nationalitet : Dominican, køn : Mand. Staven Mand - 35 år Københavnsområdet defrie Par - 57 år og 59 år Vestsjælland FrækfyrÅrhus19 Mand - 23 år Midtjylland Frækxxl Kvinde - 28 år Midtsjælland steen petersn Par - 53 år og 51 år Sønderjylland Trængertilsex Par - 30 år og.\nSexdating og flirt for voksne Opret gratis sexdate profil Her bliver fantasier til virkelighed Escort side Escort piger i Danmark Par s ger par til swingersex : Velkommen til. Sex.dk Par til partnerbytte? Par s ger par, og par s ger kvinde eller mand til sexdating m de - 100 anonymt. Ung pige tilbyder fr k sex i Odense - - Gratis Sex s ges - Sexkunder kan her s ge efter bestemte Swingerklub århus thai massage hedensted Hej med dig, jeg er en frisk pige der s ger en dejligt sporty og venlig mand. Jeg holder mig i from med fitness og. Jeg elsker at have det sjovt i sengen, s lad din fantasi f frit. Jeg er klar med det hele Jeg sidder og er klar, lad det ikke g for langtid okay!\nTilbyder: Blowjob 10min og 20min, Alm sex med gummi 15min og 30min og 45min og 60min, Både Blowjob og alm sex 15min og 30min og 45min. Midtjylland 60 år, Mand, lolland/Falster 40 år, Kvinde, fyn og øerne 27 år, Kvinde. You Looking For A Nice E Scort Date? Opret gratis en profil. Hot Sex Guaranteed, Professional Masseur Wiht Happy Ending. FræktparMidt, par - 40 år og. Beskrivelse, hej jeg er en ung pige på 21 år fra Odense. 3 2 timer 58 min 30 sek Dansk World Gigant Amatører 1 2 timer 54 min 11 sek Dansk/Skandinavisk Privatfilm. København 24 år, Kvinde, københavn 40 år, Kvinde, midtjylland 22 år, Kvinde. Midtjylland, niceq, kvinde - 40 år Lolland/Falster Milla Kvinde - 22 år Sydsjælland slikolade Kvinde - 26 år Sydsjælland IntimSex Kvinde - 47 år Fyn 1vjs123 Mand - 20 år Københavnsområdet maler L Kvinde - 35 år Østjylland Lolland_Q Kvinde - 35 år Lolland/Falster scorebizz. Bdsm er kort for Bondage, Dominans og Sadomasochisme. 1 1 time 24 min Dansk/svensk 110 Svensk Blondin 2 timer 10 min 45 sek Dansk/svensk 6 Patruljen 2 timer 5 min 36 sek Se alle.000 Pornofilm titler - klik på en kategori Par søger par til swingersex Velkommen til Par til partnerbytte? Skriv til for Info om priser.\nTantra massage sjælland mon cherie Opret Sexdating profil.211 danskere søger sexdate - mød dem her på siden! Dansk 1 1 Sex blowjob søges små liderlige piger 1 time 23 min 20 sek Dansk 24 Timer Til Orgasme 1 time 22 min 1 sek Dansk 4 Til Sex 1 time 23 min 49 sek Dansk Gigant Danske Pornostjerner 3 timer 15 sek Dansk Maximum - 100 Sexgal. MandKvindePar, seksuel orientering, søger kontakt med, kvinderMændParKvinder, mænd og parKvinder og mændKvinder og parMænd og par.\nKalasin thai massage moden kvinde søger ung fyr Asiatiske piger massage med svensk\nAdam og eva swinger klub dansk xxx Midtjylland 45 år, Mand, midtjylland 31 år, Mand, midtjylland 47 år, Mand. Incall : København, outcall. Vil du mand søger sex massage lolland falster se pornofilm?\nParkering tirstrup escort pige randers 393\nKammeratskab lykkelig slutning københavn Behåret fisse vesterbro escort


Racistisk telefonkampagne ryster guvernørvalgkamp i Georgia - Avisen.dk\nRacistisk telefonkampagne ryster guvernørvalgkamp i Georgia\nFILE PHOTO: Oprah Winfrey takes part in a town hall meeting with Stacey Abrams in Marietta (Foto: Christopher Aluka Berry/Reuters)\nAnonym telefonkampagne beskriver sort kvindelig kandidat med stærkt nedsættende og racistiske betegnelser.\nTitusinder af vælgere i den amerikanske delstat Georgia har over weekenden modtaget et voldsomt racistisk og nedladende robo-call, et automatiseret telefonopkald, der angriber demokraten Stacey Abrams.\nAbrams stiller op til guvernørposten og har på trods af Georgias meget konservative profil en god chance for at blive valgt.\nOg hvis hun bliver valgt, vil hun blive den første sorte kvinde, der vælges til en guvernørpost i USA.\nHendes afro-amerikanske rødder er dog også omdrejningspunktet for det automatiserede telefonkampagne, der begyndte i weekenden, hvor Abrams fik selskab på kampagnesporet af en af de mest succesfulde afro-amerikanske kvinder i USA - tv-mogulen Oprah Winfrey.\nSammen har de i høj grad appelleret til Georgias mange sorte vælgere om at stemme ved valget, der afholdes tirsdag.\nDet 60 sekunder lange robo-call i Georgia er primært blevet sendt ud til hvide vælgere, og stemmen på optagelsen forsøger at tegne en karikeret og racistisk billede af sorte amerikanere.\nOg stemmen på optagelsen udgiver sig endda for at være Oprah Winfrey selv - dog med en overdrevet sydstatsdialekt.\n- Du taler med den magiske neger Oprah Winfrey, og jeg vil spørge, om du vil gøre min med-negerinde Stacey Abrams til guvernør i Georgia.\nStemmen fortsætter med yderligere racistiske og anti-semitiske kommentarer. Af og til kan man tilmed høre jungletrommer og abelyde i baggrunden.\nIfølge netmediet The Hill er robo-call'et lavet af den højreradikale gruppe Road to Power, og formålet med opkaldet er at skræmme hvide vælgere væk fra Stacey Abrams.\nHun er af sin modstander i valgkampen, republikaneren Brian Kemp, blevet beskrevet som en "radikal liberal" i en meget konservativ stat.\nHvem der finansierer Road To Power-kampagnen er stadig uklart.\nAbigail Collazo, talsmand for Abrams kampagne, kalder robo-call'et desperat og "ækelt".\n- Det er ikke overraskende, at vi i et meget tæt løb ser desperation fra samfundets mærke sider, og at man forsøger at stjæle valget, snyde, lyve og udnytte folks frygt, siger hun i en skriftlig udtalelse til Washington Post.\nAbrams og hendes kampagne har forsøgt at forbinde det racistiske robo-call til hendes modstander.\nKemp har dog taget afstand fra det automatiserede opkald og kalder det for både "racistisk" og "absolut modbydeligt".\nLignende opkald er blevet foretaget til titusinder af vælgere i nabostaten Florida, hvor demokraten Andrew Gillum, der ligeledes er afro-amerikaner, kæmper for at blive valgt som guvernør.\nIgen er det Road To Power, der står bag. Robo-calls er et udbredt fænomen i amerikansk politik, og en lang række politikere gør jævnligt brug af metoden.\nIfølge meningsmålingerne ligger Stacey Abrams og Brian Kemp næsten lige. I Florida har Gillum et par points forspring.


Acer DEMO Swift 3 SF314-55 Bærbar\nAcer DEMO Swift 3 SF314-55\nIntel Core i7 8565U Quad Core / 1.8 – 4.8 GHz, Win 10 Home 64-bit, 8 GB RAM, 512 GB SSD (PCIe NVMe), 14" IPS 1920 x 1080 (Full HD), UHD Graphics 620, AC Wi-Fi, Bluetooth, USB-C Gen2, SD Kortlæser, Fingeraftrykslæser, Bagbelyst tastatur, Op til 12 tim … læs mere her\nAcer DEMO Swift 3 SF314-55 Bærbar / Laptop\nAcer DEMO Swift 3 SF314-55 fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i varegruppen Baerbar. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Acer DEMO Swift 3 SF314-55 i den kendte webshop Proshop.dk, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Hos webshoppens store udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg det produkt på denne side. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nKøb Acer DEMO Swift 3 SF314-55 allerede i dag til kun kr. 5037.00\nAcer DEMO Swift 3 SF314-55 til arbejde, studie eller bare til lidt surfing\nNår webshops leverer dine produkter, er der bedre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, som gør det let at sammenligne priser, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan vælge det, det er lettes for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi - i dag handler vi online og der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.


AU Collaboration Conferences Offentlig ledelse\nKonference om klogere styring, stærkere fællesskaber og mere faglighed\nDen offentlige sektor har brug for en fornyet styringsmodel. Den nuværende har ført til for meget målforhippelse, dokumentation uden mening og procesregulering. Professionerne, deres faglighed og kald skal tilbage i en ny form. Det kalder dels på en ny styring, dels på dokumentation, der giver mening ved at understøtte det professionelle arbejde. Og det betyder, at professionerne skal udfordre sig selv for at komme styrket ind i ny styring med borgeren i centrum. Vi søger mulighederne i en ny faglighed med evidens- og datainformeret refleksionskultur og læringspraksis.\nVi ses til årets store velfærds- og styringskonference d. 2. marts på Scandic, Aarhus!\nSophie Løhde, Minister for Offentlig Innovation, åbner konferencen\n1. runde med fokus på praksis og faglig ledelse:\nLars Qvortrup, professor og leder af Nationalt Center for Skoleforskning, Aarhus Universitet:\nFra kontrol til kapacitetsopbygning: Hvordan bruger vi data og evidens til at styrke den professionelle dømmekraft.\nMorten Kristensen, leder af Børneby Øst i Herning:\nMening i måling – sammenhængende læringsforståelse for 0-18 årige, og hvordan vi måler udvikling meningsfuldt for forvaltning og i institutioner.\nKl. 10.35 Kaffepause\nKl. 11.00 1. runde fortsat:\nJesper Skorstensgaard, formand for Danmarks Lærerforening, Aarhus: At erkende, analysere og acceptere faglige problemstillinger sammen er nøglen til bedre opgaveløsning\nMarianne Bertelsen, leder af Ungdomscentret i Aarhus Kommune: Effektfokus med datadrevet refleksionskultur i et læringsperspektiv på både borger og organisationsniveau\nDebat mellem oplægsholderne faciliteret af Claus Holm, institutleder AU/DPU, og Nicolaj Ejler, direktør Rambøll\n2. Runde med fokus på styring:\nClaes Nilas, kommitteret i Styrelsen for International Rekruttering og Integration og formand for Nordisk Administrativt Forbund: Styringens historie: Hvorfor har vi fået den styringsmodel, vi har? Hvordan har styringsbalancen mellem staten og kommunerne udviklet sig? Har kritikerne ret – har vi brug for en ny styringsmodel?\nNiels Højberg, stadsdirektør i Aarhus Kommune: Ny kommunal styring: Hvordan styrer vi, og hvad kan vi selv gøre bedre?\nStefan Hermann, rektor Metropol: Professionerne skal genvinde fagligheden ved at formulere professions-kvalitetsstandarder og bruge datainformeret praksis til læring og udvikling.\nKl. 14.50 Kaffepause\n2. runde fortsat:\nNiels Højbjerg, Stadsdirektør i Aarhus Kommune: Ny kommunal styring: hvordan styrer vi, og hvad kan vi selv gøre bedre?\nMarianne Berthelsen, leder af Ungdomscentret i Aarhus Kommune: Effektfokus med datadrevet refleksionskultur\nClaes Nilas: Styringstænkning - hvor er vi på vej hen\nJesper Skorstensgaard: At erkende, analysere og acceptere faglige problemstillinger sammen - nøglen til bedre opgaveløsning\nLars Qvortrup: Nye styringsformer\nTorsdag d. 2. marts fra 9-16 på Scandic Aarhus City midt i Aarhus.\nBemærk, at der afholdes en tilsvarende konference i København den 9. januar 2017.\nProfessor Danish School of Education - Educational Sociology, Emdrup\nDanmarks institut for Pædagogik og Uddannelse, DPU\n9261 / i43


Haus Eva i Kreta til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nHaus EvaEleftheriou Venizelou 236, Itanos, Kreta, Grækenland, 72300 - Se på kortFantastisk8,8Baseret på53anmeldelserHaus EvaSe flere billeder"It is close to Vai beach. The room was very nice and very cl..."AmaliaRomaniaSe flere billederSe alle 24 billeder8,6 Rigtig god placeringSe på kort8,6BeliggenhedFaciliteter du vil elskealtan/terrasse\nMere om Haus EvaEn oversigtUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Haus Eva et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Palaikastron. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Haus Eva gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet ekspressudtjekning og -indtjekning, roomservice, familieværelse, biludlejning, rundvisning. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde altan/terrasse, lydisolering, ventilator, køleskab, bruser. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Palaikastron, så er Haus Eva dit hjem væk hjemmefra.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelseraltan/terrassekøleskabventilatorbruserlydisolering gratis vand på flaskestrygefaciliteter Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mere


Wizz Air vil åbne rute fra Billund til Riga - CHECK-IN.dk\nAf: Ole Kirchert Christensen i Ruter 15. august 2020\nSenest opdateret: 16. august 2020 kl. 12:50 Print\nEn ny rute til Billund og fire andre nordiske destinationer er resultatet af, at Wizz Air atter vil placere to Airbus A320 i Riga International Airport.\nDet ungarske lavprisflyselskab Wizz Air har fredag annonceret, at man fra midten af oktober atter vil have to basefly i Riga International Airport.\nDermed har selskabet reverseret en beslutning fra februar om at trække et af flyene fra basen i den lettiske hovedstad. Dengang forsvandt ruterne til Bergen, Reykjavik-Keflavik, Barcelona og Tel Aviv, men de to førstnævnte destinationer vender tilbage, når det andet basefly atter får plads i lufthavnen i Riga.\nHerudover er der også blevet plads til nye ruter, der har Billund, Stockholm-Skavsta, Trondheim, Hamborg og Birmingham som destination. Dermed er det fremover seks nordiske destinationer, der vil blive betjent fra Riga, idet Wizz Air allerede flyver til Sandefjord Torp ved Oslo.\nOverkapacitet og øget konkurrence\nRuten fra Billund til Riga vil blive trafikeret to gange om ugen på mandage og fredage, hvilket vil være ideelt til forlængede weekender i den lettiske hovedstad.\nDer flyves kl. 11.40 fra Riga lokal tid og med ankomst kl. 12.25 i Billund. Herefter vendes flyet på 30 minutter og returnerer kl. 12.55 mod Riga, hvor det lander kl. 15.35. Det er de velkendte 180-sæders Airbus A320-fly, der skal bringe de danske rejsende frem og tilbage.\nI forvejen flyver airBaltic fem gange om ugen mellem Billund og Riga med 145-sæders Airbus A220, så der er udsigt til konkurrence på ruten, hvor Wizz Air har annonceret priser fra 109 kroner per enkeltrejse.\nDermed har airBaltic en ugentlig kapacitet på 1.450 sæder på ruten, mens Wizz Air kommer ind med 720 sæder. For at sætte dette i perspektiv var der i hele 2019 næsten 53.000 passagerer på airBaltic-ruten, hvorfor der er udsigt til overkapacitet og øget konkurrence.\nNyt frontalangreb mod airBaltic\nDen fortsatte ungarske lavprisekspansion fra basen i Riga er en torn i øjet på airBaltic, der i dag har en dominerende position i Riga International Airport. I forvejen flyver airBaltic – udover til Billund – nemlig også til Bergen, Hamborg, Reykjavik-Keflavik, Stockholm-Arlanda og Trondheim, der alle er nye Wizz Air-destinationer.\nSiden 2010 har Wizz Air fløjet 3,8 millioner passagerer på ruterne til og fra Riga, og med tilbagekomsten af det andet basefly vil der være 15 ruter til 10 lande.\nairBaltic Billund Lufthavn Riga Wizz Air\t2020-08-15\nTagget med: airBaltic Billund Lufthavn Riga Wizz Air


Se billederne: Anders Fogh Rasmussen cyklede med veteraner\nAnders Fogh Rasmussen besøgte Vejle og Fredericia for at støtte velgørenheds-cykelløbet Ride4Rehab. Foto: Peter Friis Autzen\nAnders Fogh Rasmussen cyklede med veteraner\nNatos generalsekretær var med de kvæstede soldater på landevejen\nTidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen besøgte i dag Fredericia og Vejle, hvor velgørenhedscykelløbet Ride4Rehab kom forbi.\nCykelløbet for fysisk kvæstede veteraner samler penge ind til psykisk kvæstede veteraner. Og det formål vil den ellers travlt optagede Nato-generalsekretær gerne støtte.\nHan ankom først til Veteranhjemmet i Fredericia, hvor hele feltet fik lidt at spise og derefter cyklede videre mod Vejle.\nAnders Fogh Rasmussen benyttede pausen til at uddele en særlig Nato-mønt til arrangørgruppen. Mønten er en amerikansk tradition, hvor for eksempel højststående militærfolk belønner andre med en slags personligt udstedt medalje. Blot kan medaljen ikke sættes på tøjet.\nVed det velbesøgte arrangement fik udvalgte pressefolk desuden lov at interviewe Anders Fogh Rasmussen. Alle interviews blev optaget af højtstående Nato-folk. En forkert eller misforstået replik fra Natos øverste chef kan hurtigt sætte sig uheldige spor i verdenssituationen. Derfor skal organisationen altid kunne dokumentere, hvad der er blevet sagt. Blandt andet derfor ville han heller ikke kommentere på situation i og omkring Syrien.\nLæs Lokalavisen Budstikkens interview med Anders Fogh Rasmussen i næste uges avis.\nPubliceret 30 August 2013 15:00\nCykelløb for kvæstede veteraner\nPå fredag den 30. august ankommer et felt af fysisk skadede soldater til Vejle og Fredericia.\nDet er tredje etape af en syv dage lang tur fra København til Skagen, hvor 17 hjemvendte soldater med fysiske skader, ambassadører og politikere skal cykle i håndcykel og på tohjulede cykler til fordel for psykisk skadede soldater og andre med tilknytning til landets tre veteranhjem. Med på turen er blandt andre Natos generalsekretær, Anders Fogh Rasmussen.\nInitiativ fra egne rækker\nEn af initiativtagerne til projektet er 27-årige Christian Richardson fra Ejby.\nHan kom til skade i Afghanistan i 2009 efter at have trådt på en vejsidebombe. Han ved, hvor hårdt en udsendelse kan tage på et menneske, og hvordan mange udvikler posttraumatisk stress, PTSD, over tid.\n“Jeg føler, at den store gruppe af PTSD-ramte soldater godt kan blive overset, da de ikke har en fysisk skade. Jeg ønsker derfor, at mine kollegaer, der måske kæmper alene derude, skal have en mulighed for at få endnu flere tilbud til hjælp. De penge, vi kan bidrage med, kan måske åbne et par nye muligheder for nye behandlingstilbud,” siger Christian Richardson.\n“Donationen betyder, at de tre veteranhjem nu kan forstærke indsatsen for veteraner og pårørende. Og helt i tråd med løbets ånd, vil midlerne blive brugt på fysiske aktiviteter, der har vist sig meget værdifulde i processen med at få vore veteraner og deres pårørende tilbage til en normal hverdag. Projektet er således både en meget, meget flot anerkendelse til vore mange veteraner og samtidig en kærkommen støtte til de mange veteraner, der har brug for lidt hjælp for at komme videre,” siger Jan Brun Andersen.\nAlle er velkomne til at tage imod feltet både ved ankomst til Veteranhjemmet på Ansgarsvej i Fredericia klokken cirka 12:30 og ved ankomst til Vejle kommunes administrationsbygning klokken cirka 14:30.\nKrigsveteran har forsøgt selvmord ni gange\nI lejren i Bosnien troede man jo egentlig, at man var i sikkerhed. Men pludselig en dag var der en PMV kampvogn, der ved en fejl skød røgbomber mod lejrens køkken. Kvinderne, der stod i køkkenet og var i gang med at tilberede mad, skreg og skreg. De troede, at de var under angreb.\nDer var ingen skader og selvom Tonny Christensen fra Vejle har oplevet så mange andre grimme ting, så er det kvindernes skrig, som forfølger ham om natten - og som han vågner af - badet i sved.\nTonny Christensen har i kortere eller længere perioder været bosat på Veteranhjemmet i Fredericia og er en af de mange krigsveteraner i Danmark, som i dag har diagnosen posttraumatisk stress syndrom. Reaktionerne på hans oplevelser, da han var udsendt til Bosnien i 2001, kom først en del år efter.\n“Jeg fik slet ikke hjælp det første lange stykke tid. Jeg begyndte at drikke og var ligeglad med alting. Jeg ødelagde mit knæ, da jeg var i Bosnien og jeg er sådan en, som er vant til at klare mig på fysikken. Så pludselig sad jeg der og kunne ingenting. Det var først sidste år, at jeg blev indlagt på en psykiatrisk afdeling og fik at vide, at jeg var syg. Det var en lettelse, at jeg fik hjælp, men der gik alt for lang tid”, siger Tonny Christensen, som på grund af sin PTSD med personlighedsændring også har måttet opgive sit ægteskab gennem 23 år.\nHan taler dog stadig med sin ekskone og har to døtre på 14 og 16 år. Anisette og Cecilie.\nDet har især været svært at tackle konsekvenserne af krigen med familien og det faktum, at han har forsøgt at tage sit eget liv ni gange.\n“Jeg har altid været meget åben omkring det og vi har også snakket om de gange jeg har forsøgt selvmord. Men det er svært at forklare dem hvordan jeg egentlig har det. Der skal ikke meget til før jeg flipper ud. Det kan være svært for dem at håndtere”.\nI dag får Tonny Christensen psykologhjælp og bruger jævnligt veteranhjemmet, hvor han kan koble af og være sammen med ligestillede. Han håber dog på, at danskerne aldrig glemmer veteranerne. En gruppe, som der i følge ham selv slet ikke er nok fokus på.\n“Det bliver sværere og sværere at skaffe penge til hjemmene. Jeg tror hurtigt man glemmer os. Jeg kunne godt tænke mig, at der var lidt mere fokus på os veteraner”


Månedens Holdning: Kære medstuderende, ønsker du feedback? Husk at bruge de muligheder, du allerede har! - SKABERSTATEN\nDette læserbrev afspejler hverken Skaberstaten eller institutu for statskunfskabs holdning. Dette Indlæg er udelukkende skrevet af læseten.\nAf Ida Bech Karlsen, samfundsfagsstuderende (7. semester) samt næstformand og studenterrepræsentant i Akademisk Råd (SAMF)\nNår jeg drager til møde i Akademisk råd for at repræsentere mine medstuderende, er opgaven klar: først og fremmest at få sat uddannelse på dagsordenen, hvor forskning ellers fylder langt mest – men også at opfange og kommentere det, når de mere forsknings-tunge diskussioner kan få betydning for studerende og for kvaliteten af vores uddannelse.\nDet sidste er særligt tilfældet i diskussionerne om det nye normkatalog, som sætter rammer for undervisernes fordeling af arbejdstimer til fx undervisning og vejledning – og som desværre betyder mindre tid til individuel vejledning og feedback.\nDet er netop feedback – og vi studerendes ønske herom – jeg vil koncentrere mig om her. Feedback er ved hvert eneste universitetsvalg et centralt emne for de opstillede studenterorganisationer. Det var også sidste efterår en central mærkesag for AGORA-Listen, som jeg selv er valgt for. Dertil kommer, at jeg ofte hører frustrationen fra mine medstuderende her på instituttet, over at der efter et helt semesters fordybelse og dygtiggørelse blot tikker en karakter ind på Selvbetjeningen nogle uger efter eksamen. Den frustration deler jeg, og jeg er en af dem, der tror på, at vi lærer mere af feedback end af en karakter alene. Kampen for mere og bedre feedback er vigtig, og jeg og mine to studenterkollegaer har den for øje hver gang vi går til møde i Akademisk råd.\nAt kunne give mine medstuderende god og brugbar feedback på opgaver er da også væsentlig del af min glæde ved at være instruktor på instituttet. Det er dog er kommet bag på mig, at der ikke er flere, der benytter sig af de ekstra muligheder for netop at få feedback, der bliver givet på særligt bachelordelen. Her tænker jeg blandt andet på muligheden for at aflevere frivillige opgaver i både Almen – og Sammenlignende statskundskab.\nDet skal nævnes her, at jeg oplever mine medstuderende som både velforberedte, flittige og med et stort ønske som dygtiggøre sig. Herom skal der ikke herske tvivl. Men når jeg som instruktor sidder klar ved mailboksen og modtager opgaver fra ikke engang en tredjedel af de studerende, jeg er instruktor for – og ved at tallet var endnu lavere sidste efterår – kan jeg ikke lade være med at tænke, at man som studerende misser en oplagt mulighed for at få netop den feedback, vi ellers hele tiden efterspørger. Jeg vil endda vove at påstå, at dén feedback, som gives undervejs – mens man er ved at dygtiggøre sig i faget – er mere brugbar end når faget er slut, og man for længst har lagt bøgerne på hylden og vendt snuden mod sommerferie eller politikuge.\nDerfor, kære medstuderende, brug de muligheder for feedback, I allerede har! Skriv de frivillige opgaver. Omfavn peer-reviews i International politik. Spørg hvis I er tvivl om, hvad jeres Metode 2-instruktor har skrevet om jeres obligatoriske opgave på et ellers rimelig upersonligt stykke papir, der bliver udleveret til forelæsningen. Udnyt enhver mulighed.\nDette er ikke en løftet pegefinger. Det er ej heller min mening at sige, at kampen for feedback i Akademisk råd giver mindre mening – selvom argumentet om, at ”vi jo kan starte med at bruge de muligheder, vi allerede har” ville være ét, vi studenterrepræsentanter sagtens kunne møde. Selvfølgelig skal vi fortsat arbejde aktivt for mere og bedre feedback på eksamener og opgaver. Vi skal sætte det eksplicit på dagsordenen, og vi skal råbe højt, når andre diskussioner og beslutninger på fakultetet risikerer at gå ud over vores muligheder for feedback. Og det er en tørn, jeg gerne tager som studenterrepræsentant.\nDette er i stedet en kærlig, men kraftig opfordring til at bruge de muligheder for feedback, som instituttet allerede giver os.\nStudienævnet indfører fagpakker\nPosted on 30. november 2015 30. november 2015 Author Mark Venborg Eriksen\nFra næste efterår er det muligt at vælge en såkaldt fagpakke på sin kandidatuddannelse på Statskundskab. Det bliver en samling af fag med en overordnet politologisk fællesnævner. ”Studienævnet har indført frivillige fagpakker i studieordningen. De skal indeholde tre fag – det er tre fag, der giver mening i forhold til hinanden – det giver mulighed […]\nRaportage fra Vandkølerens arregement “Bliv klar til eksamen”


the-free-online-casino.com more har kåret verdens 20 bedste CS:GO-spillere: Se top 3 lave KÆMPE fejl her\nSpilleres handicap vil i et kommende nyt handicapsystem fra blive beregnet som gennemsnittet af de 8 bedste af man seneste 20 scorekort. I dag har vi kun brug for ét scorekort for at kunne regulere vores aktuel handicap - nemlig den seneste tællende runde. Men når handicappet i fremtiden bliver et gennemsnit, skal vi bruge alle de seneste scores og gerne adskillig, gode som dårlige, for at kunne være så præcis som mulig. Foran at give mulighed for at abandonnere så mange tællende scores som muligt, fjernes den nuværende begrænsning på 3 EDS runder om ugen derfor siden d. Det gælder for alle på handicap 4,5 der i dag må spille EDS runder. Dansk Golf Union opfordrer til, at spillere i som udgangspunkt registrerer sine runder som EDS, og afleverer alle de scores, de kan - gode som dårlige.\nValbyengelsk landstræner overrasker: Liverpool-komet får VM-plads - Se hele truppen her. Unge Superliga-jokere er blandt 35 spillere i Hareides VM-bruttotrup. DBU-formand om kontroversielt Trump-tweet: Andrik har bare stort engagement. Rene Henriksen er ramt af kræft: Kan ikke kureres - men den kan holdes i ro. Hareide langer ud derefter Pierre-Emile H. Morten Olsen afslører: Danmarks VM-modstander ville have mig som landsholdschef. Sisto med vild drible-forklaring: De andre skal bare lade mig være. Barca-spiller laver klodset straffe: Columbia i vildtfugl comeback til sejr.\nSPILLET KAN MIT NAVN?? - Start Survey?


Specialer / Corporate Compliance Vores team rådgiver inden for alle områder af corporate compliance. Vi yder en rådgivning, hvor vi med erfaring fra myndighedssiden hjælper med at forebygge, undersøge og reagere på generelle og konkrete udfordringer i alle dele af organisationen og med fokus på samspillet mellem de juridiske og forretningsmæssige forhold.\nDansk erhvervsliv oplever strammere love, når det handler om økonomisk kriminalitet og strafferetlige sanktioner for særlovovertrædelser af en række love og EU-forskrifter. Plesner rådgiver om alle dele af erhvervsstrafferetten i forbindelse med myndighedernes tilsyn, kontrol og håndhævelse, herunder om nødvendigt ved at repræsentere klienten som forsvarer.\nPlesners kompetencer inden for corporate compliance bunder i en kombination af erfaring fra anklagemyndigheden, SØIK, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen og en bred vifte af specialiserede kompetencer. Vores team består af højt kvalificerede og erfarne jurister inden for compliance, undersøgelser og straffesager. Teamet arbejder tæt sammen med advokater fra alle relevante specialområder.\nDer er fra myndighedernes side i stigende omfang fokus på håndhævelse, og her er det nødvendigt at kunne supplere med den særlige strafferetlige og -processuelle ekspertise - ikke bare om reglernes anvendelse - men i særdeleshed også om myndighedernes konkrete ageren ved førelsen af disse straffesager. Ved tilknytningen af tidligere vicestatsadvokat Hans Fogtdal fra SØIK og hans betydelige indsigt i myndighedernes arbejdsform og ageren har Plesner et vigtigt aktiv.\nPlesner rådgiver herunder også om antikorruption, hvidvask og handelsrestriktioner. Vi baserer vores rådgivning på et indgående kendskab til den stadig mere komplekse og detaljerede lovgivning og myndighedernes konkrete ageren.\nMed mangeårig erfaring i undersøgelse af omfangsrige, komplicerede og ømtålelige forhold i virksomheder i alle størrelser, herunder af afdækning af økonomisk kriminalitet eller andre uregelmæssigheder, kan Plesner desuden sikre, at der er mulighed for at gennemføre en diskret, professionel og effektiv intern advokatundersøgelse, således at virksomhedens fortsatte drift sikres.\nCorporate Compliance\tErhvervsstrafferet\tAntikorruption\tHandelsrestriktioner\tHvidvask\tCompliance Audits\tInterne Undersøgelser\tSpecialer\nArbejds- og Ansættelsesret\tBank og Finans\tCapital Markets\tCommercial Contracts\tCommercial Real Estate\tCorporate Compliance\tDispute Resolution\tEnergi og Infrastruktur\tEntreprise\tEU- og Konkurrenceret\tForsikrings- og Pensionsret\tFranchise\tInsolvens og Rekonstruktion\tIP-ret\tLife Science - Regulatory & IP\tM&A\tMarkedsførings- og Forbrugerret\tMiljø- og Planret\tOffentlig Ret (Stats- og Forvaltningsret)\tOffentlige Indkøb\tPersondataret\tSelskabsret\tSkatter og Afgifter\tTeknologi-, Medie- og Teleret (TMT)\tBrancher\nAutomotive\tEnergi og Infrastruktur\tFinansielle Institutioner\tTele og IT\tLife Science\tProfessional Services\tVores partnere\nThomas Maaberg Hansen Partner Jacob Ørskov Rasmussen Partner Peter Schradieck Partner Henriette Stakemann Partner Hans Fogtdal Advokat Seneste nyt om Corporate Compliance\nBetydningen af compliance-tiltag i straffesager Artikel 08.05.2017 Ny bemærkelsesværdig dom om kursmanipulation Artikel 23.03.2017 Værdipapirhandleres valg mellem pest eller kolera Artikel 10.02.2017 Rekordstore bøder for brud på hvidvask-regler Artikel 27.01.2017 Erhvervsstrafferet - Volkswagenchef risikerer lang fængselsstraf Artikel 16.01.2017 Tiltalefrafald afslutter sagskomplekset om de storkøbenhavnske byggekarteller Artikel 13.12.2016 Interessant dom om kurs- og markedsmanipulation Artikel 25.11.2016 Historisk stor bøde for bindende videresalgspriser Artikel 09.11.2016 Plesner Advokatpartnerselskab


Kulturshots anmeldere gør status over 2014 – Louise Højmark | Kulturshot\nAf Louise Højmark Blog 5. februar 2015\nSkal jeg gøre status over 2014, kan det gøres ganske kort: Det var et dejligt år!\nMen nu er jeg ikke fan af at gøre det kort. Faktisk vil jeg allerhelst gøre det langt, og derfor vil jeg begynde dette blogindlæg med at se tilbage på det københavnerliv, jeg var så heldig at opleve i forårsmånederne. Jeg fik en praktikplads hos en virksomhed i hovedstaden, og det betød, at jeg kunne besøge andre teaterrelaterede steder end Operaen – som ellers har været turistattraktion nummer et for mit vedkommende, når turen er gået til storbyen. I København blev årets overraskelse i anmelderregi interaktionsforestillingen “Viljens Triumf” på Republique. Det var nemlig noget helt andet, end hvad jeg ellers var vant til. Her var det bestemt ikke en mulighed at putte sig i det trygge mørke med pen og notesblok. I stedet var det op af stolen og med på scenen, og trods jeg ikke var komplet solgt hvad angår forestillingen, så var det en så markant oplevelse, at jeg nu, mere end et halvt år senere, stadig husker den uden problemer.\nVel tilbage i det jyske bød efteråret på 2014’s teaterhøjdepunkt for mit vedkommende: Forestillingen “Yahya Hassans Digte“ på Mungo Park i Kolding. Kombiner fantastiske digte, spændende musik, levende skuespil, og jeg er solgt. Oplevelsen gjorde den ok lange tur med regionaltog fra Aarhus til Kolding det hele værd, for Mungo Park kan simpelthen bare noget særligt med teater!\nNu skriver kalenderen 2015, og her glæder jeg mig særligt til at opleve den romantiske musical “My Fair Lady” på Aarhus Teater. I min barndom har jeg utallige gange sat et slidt VHS-bånd på med klassikeren om den bramfrie blomsterpige Eliza og den dannede professor Higgins. I filmen bliver Eliza spillet af fantastiske Audrey Hepburn, og jeg er spændt på at se, hvordan Annette Heick vil løfte og fortolke dén arv på teaterscenen.\nDerudover ser jeg frem til “Manden der ville huske,” et gæstespil af Von Baden, som bliver opført på Svalegangen til april. Stykket er frit baseret på Anne Røgilds radiomontager, og fortæller den virkelige historie om en drabsmands kamp for at få sin hukommelse igen. En noget anden genre end “My Fair Lady“, men mindst lige så lovende.\nJeg ønsker jer alle et godt, nyt teaterår. Skynd jer at komme afsted!\nAarhus TeaterMungo ParkMy Fair LadyRepubliqueVon Baden


Hvid som porcelæn - *oneshot* - Movellas\nHvid som porcelæn\naf Isabelle K\n*Denne historie er skrevet som et skoleprojekt, og er ment som en gyser*\nDer hviler en forbandelse over Dukke-skoven. Når man først går derind, kommer man ikke ud som den samme... Hvis man altså kommer ud igen...\nDaisy tror ikke på historierne, og får lokket sin veninde med derind, for at slå en smutvej. Dette er en stor fejltagelse...\nDaisy hev i mig. ”Kom nu!” grinte hun. Lille juleaften. Hyggeligt. Daisy og jeg var endelig færdige med vores juleindkøb, og var på vej hjem da vi gik forbi Dukke-skoven. Det lyder måske meget hyggeligt, men der går rygter om at skoven er hjemsøgt. Alle der gik derind var helt mærkelige når de kom ud. Hvis de altså kom ud. Mange var ifølge historierne endt på den lukkede, efter at de havde været derinde. Men det var åbenbart ikke noget som skræmte Daisy. Jeg ville egentlig bare hjem, men hun insisterede. ”Der er jo ikke noget at være bange for!” tiggede hun ”Det er jo bare for at slå en smutvej!” hun kiggede bedende på mig. ”Okay…” sagde jeg og fulgte langsomt med hende ind mellem træerne. Vi gik måske få hundrede meter, inden at vi ikke kunne se vejen længere. Og ganske langsomt blev det mørkt.\nDaisy har altid været god til at få folk til at gøre som hun ville. Hendes hvide porcelænsansigt, var omkranset af gyldne slangekrøller. De store blå øjne kunne lave de bedste hundeøjne, så man kunne ikke sige hende imod. Hun lignede faktisk lidt en dukke. Lidt ironisk måske. Men kendte man hende i virkeligheden, kunne hun være den værste djævel. Men hvis hun kunne lide en var hun sød nok.\nVi gik langsomt gennem skoven, imens det blev mørkt. Vi snakkede og grinte, og jeg ved ikke hvor lang tid der gik, før at det var helt mørkt. Hvad var klokken efterhånden? Daisy prøvede at finde sin mobil frem, for at tjekke uret. Men da hun trykkede på knappen lyste displayet ikke op. Hun stønnede irriteret. Så måtte jeg jo også lede efter min. Min virkede og skærmen lyste op. Vi brød ud i latter, lige indtil at vi kiggede på uret. Tiden blev ved med at ændre sig. Det ene øjeblik stod der 12:25 og det næste stod der 23:59, og det skiftede hele tiden. Med et blev vi stille. Vi kiggede rundt. Jeg blev kold af sved. Et sted mellem træerne hørte vi en piget latter. Næsten som en dukke. Vi klamrede os til hinanden. Vi prøvede at undertrykke vores hulk. Langsomt steg latteren i styrke. Som om at der kom flere til.\nJeg har ingen idé om hvor lang tid vi stod der med armene om hinanden. Mine øjne var lukkede, men der kom et tidspunkt hvor jeg ikke kunne dy mig for at kigge. Det skulle jeg aldrig have gjort. Omkring os stod der en forsamling af små piger. De stod alle sammen med stive smil, klistret på deres ansigter. En uhyggelig latter kom fra dem. Men de rørte sig ikke. Det føltes som om at der blæste en iskold vind, mellem træerne. Men pigernes stive blomstrede kjoler, rørte sig ikke. Ikke engang de fine silkebånd omkring deres stråhatte bevægede sig. Jeg kunne ikke holde det ud mere. Jeg ved ikke hvad der fik mig til at gøre det men med et højt skrig, som om at jeg var midt i en kamp, tog jeg Daisys stive hånd og satte i løb. Af en eller anden grund fulgte hun bare med. Med adrenalinen pumpende i kroppen, løb vi gennem de tætte stammer, ind i mørket. Væk fra de små grinende piger. En enkelt gang kiggede jeg tilbage, de stod der stadig, men hver eneste porcelænshvide ansigt, var vendt mod os. Og latteren ville ingen ende tage.\nEfterhånden forstod jeg alle som var blevet erklæret sindssyge, efter at have opholdt sig i denne skov. Det var efterhånden mange år siden at man sidst havde hørt om nogen som havde været i skoven. Fortællingerne havde indtil videre været nok. Bare jeg dog havde stået fast ved at jeg ikke ville herind. Jeg begyndte at tvivle på om vi nogensinde ville komme levende ud. Jeg løb i mine egne tanker, men pludselig hørte jeg et bump bag mig. Daisy var faldet over en rod som stak op af jorden. Latteren var stadig omkring os. Daisy græd da jeg løftede hende op på min ryg. Hun kunne ikke gå meget længere, og vi måtte holde os i bevægelse hvis vi ikke ville indhentes igen. I samme øjeblik som jeg tog det første skridt, kom der en ny lyd. Et kor af stemmer: ”vil I ikke lege?”. Jeg skreg højt, og overalt dukkede de små piger op igen. Denne gang stod de ikke bare og kiggede. Med stive skridt bevægede de sig langsomt, hen mod os. I takt satte de deres små sorte støvler i jorden. Grinende spurgte de igen og igen om vi ikke ville lege. Jeg klemte mine øjne hårdt sammen. Sveden trillede ned af min pande. Jeg bad til at det bare var en drøm. Pludselig blev byrden fra Daisy lettet fra mine skuldre. Med et sæt åbnede jeg mine øjne og vendte mig om. I deres stive arme holdt to små piger, fast i en stiv Daisy. Mens jeg med skræk så på faldt tøjet af hendes krop, og i stedet voksede en blå fløjls kjole frem. Hendes krøller begyndte at skinne underligt blankt, og en stråhat dukke frem. Huden blev endnu mere bleg, mens kinderne blev svagt rosa. Øjnene åbnede sig på ny, da hun holdt om med at kæmpe imod. Læberne skilte sig i et smil. Med stiv krop rakte hun sine nye arme frem imod mig. ”Kom nu Karen!” lød en skinger version af Daisys stemme ”vil du ikke lege?” Stum af skræk samlede jeg en gren op og slog den med stor kraft mod de små pigers hoveder. Den ramte flere, og huden flækkede. Porcelæn. Nu forstod jeg, hvorfor skoven blev kaldt Dukke-skoven, og hvorfor man sjældent slap ud i live. Med grenen svingende i alle retninger, kæmpede jeg mig ud af gruppen. Jeg løb gennem mørket, og stoppede ikke før at jeg efter hvad der føltes som flere timer, kom ud af skoven. Grene sad fast i mit hår, og mine knæ var revet til blods. Jeg løb til at jeg nåede en vej. Hulkende faldt jeg i søvn i vejkanten.\nJeg sidder og kigger ud af vinduet. Efter at jeg var blevet fundet, havde jeg fortalt alt om hvad der var sket i skoven. Ingen troede på mig. Kort tid efter blev jeg erklæret sindssyg, og blev indlagt. Min væg er dækket af billeder af Daisy og mig. Hun er den eneste som ville have troet på mig, og nu er hun en af dem. Der er ny gået flere måneder siden at jeg var i skoven. Jeg har mødt flere som har været der. De er efterhånden gamle dem der er her, men de hjælper mig til at holde modet oppe, og huske at det virkelig skete. Ude foran mit vindue er det ved at blive mørkt. Jeg har altid lyset tændt på mit værelse, eller i min ”celle”, som jeg plejer at kalde det. Jeg ligger mig til rette i mine puder, og gør mig klar til at sove. Klar til mareridtene. Men jeg når knap nok at lukke mine øjne før at jeg hører en lyd som jeg ikke har hørt i flere måneder, men alligevel husker jeg den som var det i går. Et kor af pigestemmer, som griner. Og en skinger stemme siger: ”Kom nu Karen! Vil du ikke lege?” jeg åbner mine øjne. Omkring mig stor en flok at små piger i kjoler og stråhatte. Lige foran min seng står Dukken Daisy. Med armene strakt frem i en inviterende gestus, smiler hun stift. Med et smil tager jeg hendes kolde porcelænshænder, og med et grin lader jeg mig opsluge af det hvide lys som breder sig i mit synsfelt. Jeg mærker mine lemmer blive stive og kolde, og mit tøj falder af mig. En kold men stadig behagelig følelse breder sig i min krop. Jeg griner, og glad lader jeg mig hengive til den evige leg…\nDramione - Forbidden...Isabelle K\nDer er gået 20 siden Harry og hans venner forlod Hogwarts...


Samsung kølefryseskab RB3VRS350WW - hvidevarer.føtex.dk\nSamsung kølefryseskab RB3VRS350WW\n228 liter køl / 89 liter frys\n1860 mm / 595 mm / 650 mm\nDette skab holder dine madvarer længere tid friske med all around cooling, som sikre at kulden samt fugtigheden, bliver transporteret ud mellem alle hylderne. Samtidigt sikre No-frost i frysedelen, at du slipper for at afrimme din fryser, og derved sparer du mange penge i strøm, og kan bruge din tid på andre ting. Med 2 elektroniske termostater kan du styrer køleskabet og fryseren hver for sig så du kan indstille produktet , til dit behov.\nAll Around cooling-funktionen holder alle hjørner kolde - Fryseren overvåger og justerer temperaturændringer ved at køle hele skabet jævnt ned, fra hjørne til hjørne.\nSe alle hjørner klart med bedre belysning - LED-belysning\nFind nemmere tingene og spar samtidig plads og penge. LED-belysningen er både klarere, mere pladsbesparende og mere energieffektiv end en konventionel belysning. Du får derfor mere plads til maden, samtidig med at alle hjørner er klart oplyst. Desuden er den bløde belysning mere bekvem for dine øjne.\nFleksible opbevaringsmuligheder, der passer til dine behov - Justerbar hylde\nUdnyt opbevaringspladsen bedst muligt og få nem adgang til dine yndlingsmadvarer og -drikke. Den justerbare hylde gør det nemt og fleksibelt at organisere og opbevare flere ting af forskellig størrelse. Pladsen kan justeres, så den passer til forskellige størrelser flasker og emballage og sikrer, at varerne bliver, hvor du placerer dem.\nOptimalt fugtniveau giver friske madvarer - Fugtreguleringsfunktion\nBevar madens friskhed og smag længere. Med fugtreguleringsfunktionen regulerer du nemt luftfugtigheden i skuffen blot ved at åbne eller lukke en ventil. Skab det optimale miljø til opbevaring af letfordærvelige madvarer ved at styre luftfugtigheden, så frugt og grønt holder sig friskt.\nOpbevar nemt flere flasker - Reol til vinflasker\nOpbevar flasker sikkert og effektivt med en reol beregnet til vinflasker. Her ligger de pænt og sikkert, så du kan udnytte kølepladsen til andre ting. Samtidig er der mindre risiko for, at de går i stykker, da de ikke ruller rundt og triller ud. Desuden er de nemme at komme til og holder sig dejligt kolde.\nSikre og robuste hylder - Hærdet glas\nOpbevar nemt og sikkert tunge emner som f.eks. vandmeloner eller græskar, uanset hvor meget de vejer. Hylderne i hærdet glas er designet og testet til at kunne bære op til 100 kg. Så selv retter, der er tilberedt i store fade og gryder, kan opbevares sikkert\nKan åbnes begge veje - Vendbar dør\nModel Klik for info ONLY the modelnumber of the product RB3VRS350WW