Hvor Mange Uncaptured Serial Killers Er Derude? - 2019 | Kultur\nUdgivet I: Kultur • Visninger: 23952\nDer kan være tusindvis af seriemordnere, der lever uopdaget i samfund omkring usa.\nHvorfor seriemorderne undgår at fange\nToogtredive år efter hans sidste mord, kan den gyldne statsmorder være bag stænger, ifølge de amerikanske myndigheder.\nLokale og føderale retshåndhævende anholdt Joseph James DeAngelo Jr. på tirsdag og sagde, at DNA-bevis viser ham at være ansvarlig for 10 mord og mindst 46 voldtægter fra 1970'erne til 1986. Ifølge Los Angeles Times har DeAngelo, nu 72, har været gift siden 1973. Han og hans kone har tre børn.\nDeAngelos tilsyneladende rolige forstæder kan ikke være usædvanligt for seriemordere, siger eksperter. Der er ikke noget idiotsikkert skøn for, hvor mange sådanne kriminelle bor i samfund, ubesværet, men Thomas Hargrove, grundlæggeren af Murder Accountability Project, argumenterede for, at der er så mange som 2.000 seriemordere som helhed - og at de økonomiske ulemper, der påvirker bytjenesterne kunne gøre problemet værre. [Forkert identitet? 10 omstridte dødsstrafssager]\n"Vi bliver mindre tilbøjelige til at løse mord," sagde Hargrove til WordsSideKick.com.\nFBI definerer en "seriemorder" som en person, der myrder to eller flere ofre, med en afkølingstid mellem forbrydelser.\nHargrove, en pensioneret efterforskningsjournalist, ankom til sit skøn over 2.000 store seriemordere ved at bede nogle kontakter i FBI om at beregne, hvor mange uløste mord, der var knyttet til mindst et andet mord gennem DNA, i deres database, forklarede han for The New Yorker sidste år. Disse embedsmænd fastslog, at omkring 1.400 mord, eller 2 procent af dem i databasen, opfyldte denne klassifikation.\nIkke alle mordsager involverer DNA-bevis, og ikke alle tilfælde rapporteres til FBI, således at 2 procent er et lavt skøn, siger Hargrove. To tusinde er en ballpark figur, men tallene bør ikke være en overraskelse, sagde han.\n"Der er mere end 220.000 uløste mord siden 1980, så når du sætter det i perspektiv, hvor chokerende er det, at der er mindst 2.000 uigenkendte serier af mord?" han sagde.\nDen mest produktive seriemorder i den moderne æra var nok Harold Shipman, en engelsk læge, der måske har myrdet op til 250 patienter med dødelige doser af smertestillende medicin. De 2.000 teoretiske drabsmedlemmer behøver ikke at opfylde en sådan svimlende standard, i betragtning af at dræbte mindst to ofre i separate hændelser opfylder FBI-definitionen af seriemorder.\nVed en langt mere konservativ regnskabsmetode findes der omkring 115 seriemordere fra 1970'erne i USA, hvis forbrydelser aldrig er blevet løst. Det skøn kommer fra Kenna Quinet, en kriminolog ved Indiana University-Purdue University Indianapolis. Den er baseret på sammenkoblinger mellem sager lavet af journalister eller retshåndhævende myndigheder, og indeholder en lidt anden måling end Hargroves skøn: Morderen skulle have myrdet mindst tre ofre og ikke to.\nI samme tidsrum som Quinets skøn for uløste seriemorder var der omkring 625 løste seriemorder, fortalte hun WordsSideKick.com. Der er ikke mange forskelle mellem uløste og løste tilfælde, geografisk eller i forhold til faktorer som ofre, sagde Quinet. Men hendes database omfatter ikke sager, hvor ingen nogensinde har lavet forbindelsen mellem mord. Hvis en seriemorder dræbte en person i en tilstand og derefter dræbt til den næste for at dræbe to mere, kunne forbrydelserne måske aldrig være blevet markeret af nogen som beslægtede og ville således ikke ses i Quinet's tæller.\n"Et sted imellem mit nummer og Thomas Hargroves nummer er nok det rigtige tal," sagde hun.\nIfølge forskning fra psykologi professor Mike Aamodt på Radford University i Virginia, var der sandsynligvis omkring 30 aktive seriemordere, der opererer i USA fra 2015.\nSeriemordninger toppede i 1980'erne, sagde Quinet. Aamodt anslår, at gennemsnitligt 145 seriemordnere (under minimumsdefinitionen for to personer) var aktive i 1980'erne hvert år sammenlignet med i gennemsnit 54 år hvert år mellem 2010 og 2015. Der synes ikke at være nogen enkelt grund til seriemordninger 'nedgang, sagde Quinet. Mennesker engagerer sig i færre adfærd i dag, der gør dem til et mål - hitchhiking er langt sjældnere nu for 30 år siden, for eksempel - men faldet har stort set sporet med et generelt fald i mordet siden begyndelsen af 1990'erne, en dråbe, som kriminologer ikke fuldt ud kan forklare.\nDen største grund til at mordere af to eller flere mennesker stadig kan leve fri er problemet med "link blindness", siger Hargrove. Homiciddetektiver er tildelt enkelte tilfælde, og medmindre man skal chatte med en kollega, der har en meget lignende sag på hans eller hendes doket, er disse tilfælde usandsynligt at være forbundet, sagde han.\n"Hvis mordene opstår i separate jurisdiktioner, sker sådanne samtaler aldrig," sagde Hargrove.\nPå trods af en fremkomst af retsmedicinske DNA-databaser er der stadig ikke noget centralt clearinghus for mordssager eller seriemorder-sager, sagde den pensionerede FBI-profiler Mary Ellen O'Toole, som arbejdede på flere seriemord cases under sin karriere. FBI indsamler data gennem voldelige Criminal Apprehension Program (ViCAP), sagde O'Toole, men det er ikke obligatorisk for den lokale retshåndhævende at rapportere deres sager til dette program. Hvis det var, sagde hun, det kunne være lettere at forbinde drabssager.\nI Golden State Killer-sagen synes korrekt opbevaring af retsmedicinsk bevis plus fremskridt inden for teknologi at være nøglen til at revne mordene.Det er muligt at behandle meget gamle retsmedicinske beviser med nye metoder, O'Toole fortalte WordsSideKick.com.\n"Selve sagen kan være kold, men retsmedicinsk bevis dør ikke," sagde hun.\nDesværre, hvis teknologi åbner nye døre for at løse seriemorder, kan en mangel på penge slam dem. Utilstrækkelig finansiering til detektiver og teknikere holder politiet ude af at løse mange mord, siger Hargrove. Ifølge FBI estimater har kun 59 procent af voldsundersøgelser i USA resulteret i en anholdelse, langt mindre en overbevisning. Tallene er endnu værre for voldtægt (36,5 procent) og røveri (29,6 procent).\nSatsen for ryddet mord tilfælde er "den laveste i den vestlige verden," Hargrove sagde.\nAndre grunde kan også forklare den lave rate af arrestationer, herunder en høj bar til arrestation, samt hvad nogle kalder en stigende no-snitch kultur, især blandt nogle minoritetsgrupper, der er tilbageholdende med at komme frem som vidner, ifølge eksperter interviewet af NPR.\n"Problemet er," sagde Hargrove, "alt går på den forkerte måde."\nVideo Supplement: Johnny English Strikes Again - Official Trailer (HD) - In Theaters October 26.\nTilsætning Af Gule Pixels Designet Til At Gøre Tv'Er Bedre\nTil Salg: Berømt Nobel Medal For Opdagelse Af Dna Struktur\nNærmeste Fotos Af Uncontacted Tribe Reveal Hidden Way Of Life\nHvordan 'Moderskab' Hjalp Med At Slette Stigningen I Mental Sygdom (Op-Ed)


Skandinaviens historie - Wikipedia, den frie encyklopædi\nSkandinaviens historie er de skandinaviske landes — Danmark, Norge og Sveriges samlede historie.\n1.1.1 Palæolitikum (ældre jægerstenalder)\n1.1.2 Mesolitikum (yngre jægerstenalder)\n1.1.3 Neolitikum (bondestenalder)\n1.3.1 Førromersk jernalder\n1.3.2 Romersk jernalder\n1.3.3 Germansk jernalder\n2.2 Overgang til kristendom\n3 1100 – 1600\n4.1 Sverige som stormagt\n6.3 Den Finske krig\n7.1 Første verdenskrig\n7.2 Velfærdsstatens udvikling\n7.3 2. verdenskrig\n7.5 Europæisk integration\nUddybende artikel: Menneskets urhistorie og forhistorie\nI det træfyldte Skandinavien var der ikke noget stort behov for at lave værktøjer af mineraler. Derfor er der den dag i dag ikke mange fund fra den skandinaviske stenalder, bronzealder eller jernalder bortset fra et begrænset antal værktøjer lavet af sten, bronze og jern, nogle få smykker og andre pyntegenstande samt stendysser. Dog eksisterer en vigtig samling af udbredte stentegninger, kendt som helleristninger.\nUddybende artikel: Stenalder\nPalæolitikum (ældre jægerstenalder)Rediger\nUddybende artikel: Ældste stenalder\nDa isen trak sig tilbage, begyndte rensdyr at græsse på de sletter, som befinder sig i det nutidige Danmark og sydlige Sverige. Her eksisterede Ahrensburgkulturen, stammer, som jagede i 100.000 km² store landområder og boede i tipier på tundraen. I disse områder var der ikke mange træer ud over arktisk hvid birk og røn, men nåleskoven blev langsomt udbredt.\nMesolitikum (yngre jægerstenalder)Rediger\nUddybende artikel: Ældre stenalder\nI det 7. årtusinde f.Kr., hvor rensdyrene og deres jægere var begyndt at drage mod det nordlige Skandinavien, var der vokset skove op rundt omkring. En kultur kaldet Maglemosekulturen levede i Danmark og det sydlige Sverige, og nord for dem, i Norge og det meste af det vestlige Sverige, opstod Fosna-Hensbackakulturen som hovedsageligt levede langs de rigtvoksende skoves kyster. Ved at bruge ild, både og stenværktøjer kunne disse stenaldermennesker overleve i det nordlige Europa. De nordlige jægere/samlere fulgte hjordene og laksestimerne sydpå om vinteren og nordpå, når det blev sommer igen.\nDisse tidlige folkeslag havde kulturelle traditioner meget lig dem, der i vore dage kendes i de nordligste regioner – områder som Finland, Rusland og over Beringstrædet til den nordligste del af Nordamerika(med dele af nutidens Alaska og Canada).\nOp gennem det 6. årtusinde f.Kr. var det sydlige Skandinavien dækket af frodige skove. I disse skove fandtes forskellige dyrearter så som urokser, bisoner, elge og kronhjorte. De lokale stammer, kaldet Kongemosekulturen, levede af disse dyr. Ligesom deres forgængere jagede de også sæler og fiskede i de fiskefyldte farvande. Nord for Kongemosefolket levede andre jægere og samlere i det meste af det sydlige Norge og Sverige, kaldet Nøstvet- og Lihultkulturen, efterkommere af Fosna-Hensbackakulturen. Disse kulturer jagede stadig i slutningen af det 6. årtusinde f.Kr., hvor Kongemosekulturen blev afløst af Ertebøllekulturen sydpå.\nUddybende artikel: Yngre stenalder\nGennem det 5. årtusinde f.Kr. lærte Ertebøllefolket at lave lergenstande fra nabostammer sydpå, som var begyndt at opdyrke jorden og holde husdyr. Snart begyndte Ertebøllefolket også at dyrke jorden, og omkring 4000 f.Kr. blev de en del af den megalitiske tragtbægerkultur. Gennem det 4. årtusinde f.Kr. bredte disse tragtbægerstammer sig ind i Sverige op til Uppland. Nøstvet- og Lihultstammerne lærte nye teknologier af de fremrykkende jordbrugere, dog ikke landbrug, og blev til grubekeramisk kultur hen imod slutningen af det 4. årtusinde f.Kr. Disse grubekeramiske stammer stoppede jordbrugernes fremtrængen og tvang dem sydpå ind i det sydvestlige Sverige. Nogle mener, at jordbrugerne ikke blev dræbt eller jaget bort, men i stedet frivilligt blev en del af den grubekeramiske kultur. Mindst én boplads lader således til at have været blandet, nemlig Alvastra bopladsen.\nUddybende artikel: Bronzealder\nSkandinavien nåede bronzealderen ret sent sammenlignet med resten af Europa via handel. Alligevel kan skandinaviske fund fremvise omfattende og velbevarede genstande af uld, træ og importeret bronze og guld fra Centraleuropa. I denne periode opstod den først kendte højtstående civilisation i området. Skandinaverne overtog mange symboler fra Centraleuropa og Middelhavsområdet samtidig med, at de skabte nye stilarter og genstande. Man har sporet træk fra den mykeniske, fønikiske og oldegyptiske kultur samt Villanova-kulturen blandt de mulige påvirkninger i skandinavisk kunsthåndværk fra denne periode. Baggrunden for disse påvirkninger menes at stamme fra handlen med rav, og der er i mykenske grave fra perioden fundet rav fra Østersøen. Adskillige helleristninger viser skibe, og de store stenformationer, kaldet stenskibe viser tydeligt, at søfart spillede en vigtig rolle i datidens liv. Adskillige helleristninger viser skibe, der med rimelighed kan stamme fra Middelhavsområdet.\nFra denne periode stammer mange gravhøje og helleristningsfelter, hvis betydning fortsat er uklar. Ligeledes er der fundet adskillige genstande af bronze og guld. De ret grove træk i helleristningerne sammenlignet med bronzearbejderne har givet anledning til en teori om, at de blev skabt af forskellige kulturer eller sociale grupper. Der eksisterede ikke noget skriftsprog i de nordiske lande i bronzealderen.\nEfter at have set lignende helleristninger i Qobustan-området i Aserbajdsjan opstillede arkæologen og historikeren Thor Heyerdahl en teori om, at oprindelsen til den skandinaviske befolkning kan spores til området, der nu kendes som Aserbajdsjan. Han foreslog ligeledes, at den øverste nordiske gud, Odin, var en historisk skikkelse, der kom til Skandinavien fra Aserbajdsjan. \nDen nordiske bronzealder var karakteriseret ved et relativt varmt klima (i sammenligning med Middelhavsområdet). Det muliggjorde en relativt stor befolkningstæthed, men det blev afsluttet i forbindelse med en klimaændring i form af mere nedbør og kulde (det er blevet foreslået at begrebet fimbulvinter stammer fra denne periode), og det er meget sandsynligt, at klimaet sendte de germanske stammer mod syd til det centrale Europa. I denne periode påvirkede skandinaverne de østeuropæiske kulturer i stort omfang, og i Jordanes' Getica nævner forfatteren, at goterne stammede fra Skandinavien (eller Scandza, som han kaldte det). Tilsvarende skal flere andre østgermanske stammer have skandinavisk oprindelse f.eks. longobarder, burgunder og heruler. Dette falder i tråd med, at det i oldtiden var en udbredt opfattelse, at Norden var nationernes skød.\nUddybende artikel: Jernalder\nDen nordiske bronzealder fandt sin afslutning med det koldere og fugtigere klima. Fra denne periode er det småt med arkæologiske fund. Det er også i denne periode, at de germanske stammer begynder at blive kendt i Middelhavsområdet og hos romerne.\nI begyndelsen var jernet en luksusartikel, der blev brugt til smykker. De første genstande var nåle, men der er ligeledes fundet sværd og segl. Bronze blev fortsat brugt i hele perioden, men mest til smykker. Traditionerne fra bronzealderen fortsatte, men der kom stærke påvirkninger fra Hallstattkulturen i Centraleuropa. Man fortsatte bronzealdertraditionen med at brænde de afdøde og komme asken i urner. Man taler her om urnemarkskulturen. Mod slutningen af perioden spredte påvirkninger fra den centraleuropæiske La Tène-kultur sig til Skandinavien over det nordvestlige Tyskland, og der er fund fra denne periode i alle områder i det sydlige Skandinavien. Fra den tid har arkæologer fundet sværd, skjoldbukler, spydspidser, sakse, segl, tænger, knive, nåle, spænder, kedler etc. Bronze blev fortsat brugt til halssmykker og kedler i en stil, der er fortsat fra bronzealderen. Et af de mest imponerende fund er Dejbjergvognen fra Ringkøbing-egnen, en firhjulet trævogn med bronzebeslag.\nMens mange germanske stammer opretholdt fast kontakt med Romerriget i form af deres kultur og militære tilstedeværelse, befandt det meste af Skandinavien sig i den yderste periferi af den latinske verden. Med undtagelse af enkelte henvisninger til sveerne og göterne forblev Skandinavien ubeskrevet hos romerske forfattere.\nI Skandinavien var der stor import af varer, så som mønter (der er fundet mere end 7.000), kar, bronzefigurer, glasbægre, lakspænder, våben etc. Ydermere var mønstre på metalgenstande og lerkar tydeligt romersk præget. Man stødte også for første gang på ting som fåresakse og spillebrikker. I det 3. og 4. århundrede blev der også indført teknologier fra germanske stammer, som havde slået sig ned på nordsiden af Sortehavet, så som runer.\nFra perioden kender man mange fund af moselig i Danmark, Schleswig og det sydlige Sverige. Sammen med ligene fandtes også våben, husholdningsgenstande og uldklæder. I Nydam Mose i Schleswig er der fundet store robåde fra det 4. århundrede.\nMange blev begravet uden at være brændt i de første 3 århundreder, men traditionen med ligbrænding vendte tilbage igen.\nI det 5. og 6. århundrede blev guld og sølv mere og mere almindeligt. Tiden var præget af germanske stammers plyndringer af Romerriget, og skandinaver bragte guld og sølv med herfra. En ny jernalder var ved at blive etableret i det nordlige Europa: Germansk jernalder.\nPerioden efter Romerrigets fald kaldes germansk jernalder og opdeles i ældre germansk og yngre germansk jernalder, i Sverige kendt som Vendeltiden (550-800) med rige gravfund i området omkring Mälaren. Ældre germansk jernalder er den periode, hvor daner dukker op i historien som – ifølge Jordanes – stammer fra sveerne, som havde overtaget efter herulerne.\nI forbindelse med Romerrigets fald flød store mængder af guld til Skandinavien, og der er fremragende guldsmedearbejder fra den periode. Guldet blev blandt andet anvendt til pynt på skeder og brakteater. Særligt kendt er Guldhornene fra Gallehus.\nEfter opløsningen af Romerriget blev guld sjældnere, og skandinaverne begyndte at lave genstande af forgyldt bronze med fletmotiver af dyr i skandinavisk stil. I den tidlige periode er dyrene i motiverne ret naturtro, mens de i den sene periode bliver til mere komplicerede former i flettede og sammenblandede kanter, noget der senere også kendes fra vikingetiden.\nUddybende artikel: Vikingetid\nVikingetiden er betegnelsen for perioden mellem 793 og 1066 i Skandinavien. I denne periode foretog vikingerne (skandinaviske krigere og handelsmænd) plyndringer, kolonisering og udforskning af store dele af Europa, Mellemøsten, det nordlige Afrika, og de nåede endda til Nordamerika, mere præcist til Newfoundland.\nBegivenheden, der markerer begyndelsen på vikingetiden i 793, er vikingernes plyndring af det indflydelsesrige kloster Lindisfarne, mens afslutningen regnes til året for den mislykkede invasion af England forsøgt af Harald Hårderåde i 1066 og normannernes erobring efter slaget ved Hastings samme år.\nKoloniseringstiden begyndte omkring år 800. Vikingerne invaderede og slog sig i større eller mindre omfang ned i England, Grønland, Færøerne, Island, Irland, Livland, Normandiet, Shetlandsøerne, Sicilien, Rusland og Vinland. Svenske folk drog mest i Østerled, dvs til Rusland, Livland og andre østlige områder, mens norske og danske folk koncentrerede sig om det vestlige og nordlige Europa, kaldet Vesterled. Folkene, der rejste mod øst, kaldtes også væringer (ordet betyder edsvorne mænd), og de grundlagde ifølge de ældste slaviske kilder Kiev-Rusland, den største østeuropæiske magt før mongolernes invasioner. Krigerne i Vesterled, som primært blev kendt som vikinger, efterlod sig omfattende kulturelle spor i områder som Normandiet, England og Irland, hvor Dublin blev grundlagt af invaderende vikinger. Island blev først koloniseret i 9. århundrede.\nIslandske Leif Eriksson er en kendt skikkelse i vikingernes og skandinavisk historie, idet han blev en af de første registrerede europæere, der nåede Nordamerika. Han sejlede over Atlanterhavet og endte i Newfoundland, hvor han kristenede området, han kaldte Vinland. Han udviste imidlertid ikke den store interesse i opretholde en permanent koloni så langt mod vest, men erklærede i stedet det nærliggende Grønland som en del af nordisk interesseområde og opmuntrede til etablering af samfund her i stedet for på den amerikanske kyst. En gruppe arkæologer sandsynliggjorde vikingernes tilstedeværelse på Newfoundland med udgravningen af en vikingelandsby i L'Anse aux Meadows i 1960, hvor man fandt blandt andet rester af huse og genstande med runer. Gradvis tilførsel af rejsende til Grønland af vikinger grundlagde øens oprindelige befolkning, men det forblev et ret lille samfund. Senere blev øen befolket af inuitter og andre oprindelige folkeslag fra det canadiske fastland.\nVikingerne betragtede disse kolonier som udvidelser af deres hjemlande, og opfattelsen af en ny verden voksede først frem, da man fik forbindelse med de oprindelige folkeslag fra de koloniserede områder.\nSkandinavisk kolonisering af Amerika\nKoloniseringen af Island\nOvergang til kristendomRediger\nVikingernes religiøse overbevisning var tæt knyttet til nordisk mytologi med fokus på kamp, ære og ideen om Valhal, det mytologiske hjemsted for guderne og de faldne krigere.\nOvergangen til kristendom fandt sted senere end de fleste andre steder i Europa. I Danmark var det Harald Blåtand, der kristnede landet omkring 980. I Norge gik processen i gang under Olav Tryggvason (hersker 995-ca.1000) og Olav den Hellige (hersker 1015-1028). De var begge blevet frivilligt døbt i udlandet. Olaf den Hellige bragte engelske gejstlige med til Norge, og landets overgang fra nordisk mytologi til kristendom var i stort omfang resultatet af engelske missionærers indsats. Som et resultat af herskernes og efterhånden det meste af landets overgang til kristendom, blev de gamle shamanistiske skikke trængt i baggrunden og ind i mellem forfulgt. Vølver, der praktiserede sejd, en skandinavisk før-kristen tradition, blev henrettet eller landsforvist under det nye kristne herredømme i det 11. og 12. århundrede.\nDet islandske alting ved at indføre kristendom i år 1000 (Siðaskiptin) efter pres fra den norske konge. Goden (høvding) Þorgeir Þorkelsson var en af initiativtager hertil.\nSverige var lidt længere om at overgå til kristendom, idet hedenske skikke fortsat var almindelige i afsidesliggende samfund et godt stykke op i det 11. århundrede. En kort svensk borgerkrig, der fandt sted i 1066, afspejlede splittelsen mellem dyrkerne af de hedenske religiøse skikke og fortalerne for kristendommen; Uppsala, der oprindeligt var et center for de hedenske religiøse aktiviteter, skiftede over til kristendommen og blev svensk ærkebispesæde i 1164. Overgangen til kristendom i Skandinavien foregik nogenlunde samtidig med afslutningen på vikingetiden. Kristendommens indførelse menes at have støttet vikingesamfundenes tilpasning til den overordnede religiøse og kulturelle struktur på det europæiske kontinent.\n1100 – 1600Rediger\nDen katolske kirke havde kirker i hele Norden og kunne notere sig vigtige data om geografien. Her ses Ptolemæus' kort over Grønland og Skandinavien\nKalmarunionen var en serie personalunioner (1397-1520), som samlede de tre kongedømmer, Danmark, Norge og Sverige under en enkelt monark. Landene opgav deres suverænitet, men ikke deres uafhængighed, og divergerende interesser (specielt svensk utilfredshed med den danske og Holsteinske dominans) gav anledning til konflikter, der gav unionen problemer fra 1430'erne til dens opløsning i 1523.\nI årene der fulgte var der flere forsøg på at genoplive unionen, men Den Nordiske Syvårskrig satte endegyldigt en stopper for unionen og understregede Sveriges status som en af Europas stormagter.\nReformationen kom til Skandinavien i 1530'erne. Skandinavien blev hurtigt et kerneområde for lutheranismen.\nSverige som stormagtRediger\nSveriges stormagtstid begyndte under Karl IX. I forbindelse med en krig mod Rusland vandt Sverige større territorier østpå. Flere andre krige med Polen, Danmark-Norge og tyske stater gave anledning til yderligere svensk ekspansion, på trods af lejlighedsvise tilbageslag som ved Kalmarkrigen. Flere krige fulgte snart efter, heriblandt Den store nordiske krig og Skånske krig. Danmark led mange nederlag i denne periode. Med Karl XI som regent blev riget omsider konsolideret i form af enevælde.\nUddybende artikel: Trediveårskrigen\nTrediveårskrigen var en serie konflikter, der blev udkæmpet i perioden 1618-1648 hovedsageligt mellem de centraleuropæiske magter og det tysk-romerske rige, men som involverede de fleste af de større magter i Europa. Der var flere grunde til konflikten. Som udgangspunkt var det en religiøs strid mellem protestanter og katolikker, men huset Habsburgs selvopholdelse var også et centralt motiv. Danmark og Sverige gik med i krigen på forskellige tidspunkter for at beskytte deres interesser.\nDanskerne gik med, da den danske konge, Christian IV (1577-1648), som lutheraner hjalp tyskerne ved at stå i spidsen for en hær mod det tysk-romerske rige, idet han frygtede, at Danmarks suverænitet som protestantisk nation var i fare. Den danske deltagelse foregik i perioden 1625-1629. Christian IV havde vist stor klogskab i forholdet med det nordlige Tyskland (Hamburg var blevet tvunget til at acceptere dansk overhøjhed i 1621, og i 1623 var den danske kronprins blevet biskop af Bremen-Verden). Christian IV havde haft stor succes som administrator og havde opnået en stabilitet og velstand til landet, der var temmelig enestående i Europa på den tid. Øresundstolden og krigserstatninger fra Sverige havde bidraget hertil. Det eneste land i Europa, der kunne matche den danske velstand, var Bayern. Danmark blev også støttet af den franske magthaver, Kardinal Richelieu, der velvilligt betalte dansk indtrængen i Tyskland. Christian IV stod her i spidsen for en hær på 20.000 lejesoldater.\nDen svenske deltagelse foregik i perioden 1630-1635. Ved Ferdinand 2.'s hof var man bange for, at Wallenstein ville få for meget magt, så Ferdinand II afskedigede Wallenstein i 1630. Han blev dog nødt til at tage ham til nåde igen, da svenske tropper med Gustav II Adolf i spidsen angreb kejserdømmet og sejrede i en række betydningsfulde slag.\nGustav Adolf kom, som Christian IV før ham, de tyske lutheranere til undsætning ved at foregribe katolsk aggression mod deres område. Derved opnåede han økonomisk indflydelse på de tyske stater ved Østersøen. Og lige som Christian IV blev Gustav Adolf støttet økonomisk af Richelieu, den franske kong Ludvig XIII's førsteminister, samt af hollænderne. I perioden 1630-1634 drev hans styrker de katolske styrker tilbage og genvandt derved store dele de besatte protestantiske områder.\nUddybende artikel: Den Store Nordiske Krig\nDen Store Nordiske Krig er betegnelsen for den krig, der blev udkæmpet i perioden 1700-1721 mellem en koalition bestående af Rusland, Danmark-Norge og Sachsen-Polen (fra 1715 også Preussen og Hannover på den ene side og Sverige på den anden. Den indledtes med et koordineret angreb fra koalitionens side på Sverige i 1700 og sluttede i 1721 med indgåelsen af Freden i Nystad og Stockholm-aftalerne. Resultatet af krigen blev, at Rusland overtog Sveriges plads som den dominerende magtfaktor i ved Østersøen og blev en af de store spillere på den europæiske politiske scene.\nSåvel Sverige som Danmark havde kolonier uden for Skandinavien fra starten af det 17. århundrede til op i det 20. århundrede. Danmark havde kolonier i Grønland og Island i Nordatlanten. I Caribien etablerede Danmark en koloni på St. Thomas i 1671, St. John i 1718 og købte St. Croix af Frankrig i 1733. Danmark havde endvidere kolonien Trankebar i Indien, hvorfra Dansk Ostindisk Kompagni opererede. Sverige gav tilsvarende tilladelse til Svensk Ostindisk Kompagni. I storhedstiden importerede disse to selskaber mere te end Britisk East India Company – og smuglede 90% heraf ind i England, hvor det kunne sælges med stor profit. Begge de nordiske østindiske kompagnier gik fallit under Napoleons-krigene. Sverige havde for en kort periode endvidere kolonier i Nordamerika og Saint-Barthélemy (1785-1878) og Guadeloupe i Caribien.\nSkandinavien var splittet under Napoleonskrigene. Sverige tilsluttede sig den tredje koalition i 1805 mod Napoleon. Koalitionen blev dog brudt af Rusland, der invaderede Finland og dermed tvang Sverige til at opgive magten over området. På samme tid blev det også besluttet, at da Karl XIII var barnløs, skulle den franske marskal Jean-Baptiste Bernadotte indsættes som den næste konge. Bernadotte var oprindeligt en af Napoleons atten generaler, som imidlertid i 1813-14 besluttede at gå på svensk side mod Frankrig. Den prominente svenske baron Karl Otto Mörner var en af fortalerne for at indsætte den unge soldat som svensk konge.\nDanmark-Norge blev involveret i konflikten efter den britiske flådes belejring af de danske havne. Briterne angreb derefter den danske flåde i Slaget på Reden i 1801 og hovedstaden i Københavns bombardement i 1807. Den danske flåde blev ødelagt i 1801, men blev genopbygget, beslaglagt og igen ødelagt i 1807. En række slag, Slaget ved Sjællands Odde, Slaget ved Lyngør og Slaget om Anholt, fandt sted mellem resterne af den danske flåde og den britiske i de følgende år, idet danskerne forsøgte at bryde den britiske blokade, i det der blev kendt som Englandskrigene. Ved krigens afslutning blev Danmark tvunget til at afstå Helgoland til England og Norge til Sverige.\nUddybende artikel: Svensk-norske union (1814-1905)\nDen 14. januar 1814 blev freden i Kiel i Kiel indgået, og Norge blev afstået til Sverige. I et forsøg på at få kontrol over sin egen skæbne indkaldte nordmændene til rigssamling og 17. maj 1814 blev den norske forfatning undertegnet. Den danske prins, Christian Frederik, blev af forsamlingen valgt som konge.\nDen svenske konge afviste at anerkende et uafhængigt Norge og iværksatte et militærfelttog 27. juli 1814 med et angreb på Hvaler øerne og Frederikstad. Den svenske hær var talmæssigt overlegen, bedre udrustet og uddannet og blev anført af en af Napoleons bedste generaler, den nyvalgte svenske kronprins Jean-Baptiste Bernadotte (Carl Johan). Slagene var kortvarige og blev overlegent vundet af svenskerne. Forhandlingerne om våbenstilstand blev afsluttet 14. august 1814.\nUnder fredsforhandlingerne gik Christian Frederik med til at afstå fra krav på den norske krone og returnere til Danmark, hvis Sverige ville acceptere den demokratiske norske forfatning og en løs personalunion.\nEfter voksende utilfredshed med unionen i Norge krævede parlamentet ensstemmigt dens opløsning 7. juni 1905. Denne ensidige handling blev mødt med svenske trusler om krig. En folkeafstemning 13. august bekræftede parlamentets beslutning med et flertal på 368.208 mod 184. Forhandlinger i Karlstad førte til en aftale med Sverige 23. september og gensidig demobilisering. Begge parlamenter ophævede Unionsaktet 16. oktober og den afsatte svenske kong Oscar II gav afkald på den norske krone og anerkendte Norge som et uafhængigt kongedømme 26. oktober. Det norske parlament tilbød tronen til prins Carl af Danmark, som accepterede, efter at endnu en folkeafstemning havde vedtaget monarkiet. Han ankom til Norge 25. november 1905 og tog navnet Haakon VII.\nDen Finske krigRediger\nUddybende artikel: Finske krig\nDen Finske krig blev udkæmpet mellem Sverige og Rusland i perioden februar 1808 til september 1809. Krigen resulterede i, at Finland, som udgjorde den østlige tredjedel af det svenske rige, nu blev til Storfyrstendømmet Finland, som efter finsk opfattelse var i personalunion med det russiske imperium. Finland forblev en del af det russiske imperium til 1917, hvor landet blev selvstændigt. En anden betydningsfuld konsekvens af krigen var den svenske rigsdags indførelse af en ny forfatning og en ny kongeslægt, nemlig Bernadotte.\nUddybende artikel: Industrialisering\nIndustrialiseringen begyndte i midten af det 19. århundrede i Skandinavien. I Danmark begyndte industrialiseringen i København, hvortil den begrænsede sig inde 1890'erne, hvor de mindre byer begyndte at vokse kraftigt. Danmark vedblev at være i hovedsagen et landbrugsland til godt op i det 20. århundrede, men landbruget blev moderniseret og forarbejdningen af mejeriprodukter og kød blev mere betydningsfuld som eksportartikel end de uforarbejdede landbrugsprodukter.\nI Sverige fik bygningen af jernbanen, der forbandt det sydlige Sverige og minerne mod nord, afgørende betydning Den svenske industri oplevede også et opsving under Første Verdenskrig.\nDen moderne anvendelse af betegnelsen Skandinavien stammer fra den skandinavistiske politiske bevægelse, som var aktiv i midten af det 19. århundrede, hovedsageligt mellem Treårskrigen (1848-1850), hvorunder Sverige-Norge bidrog med betydelige militære styrker, og den 2. Slesvigske Krig (1864), da den svenske rigsdag undsagde kongens tilsagn om militær støtte til Danmark.\nMange skandinaver emigrerede til Canada, USA, Australien, Afrika og New Zealand mod slutningen af det 19. århundrede. Den store skandinaviske emigrationsbølge foregik fra 1860'erne til 1880'erne, men betydelig emigration fortsatte til 1930'erne. Langt størstedelen af emigranterne forlod en bondetilværelse for at finde bedre muligheder for landbrug og indtjening. Medregnes Finland og Island forlod en tredjedel af den skandinaviske befolkning deres fødeland over firs år fra 1850. En del af baggrunden for denne omfattende udvandring var den store befolkningstilvækst på grund af faldende dødelighed, som skabte arbejdsløshed og fattigdom. Norge havde den største procentvise udvandring og Danmark den mindste.\nMellem 1820 og 1920 bosatte lidt over to millioner skandinaver sig i USA. Heraf kom en million fra Sverige, 300.000 fra Danmark og 730.000 fra Norge. Tallet for Norge svarer til næsten 80% af landets befolkning i 1800. De fleste af de udvandrede skandinaver i Nordamerika slog sig ned i Minnesota, Iowa, North og South Dakota, Wisconsin, de canadiske prærier samt Ontario.\nUddybende artikel: Den Skandinaviske Møntunion\nDen Skandinaviske Møntunion var en møntunion, der blev indgået mellem Sverige og Danmark 5. maj 1873, hvor krone og øre blev indført på basis af guldmøntfod. Norge, der var i union med Sverige, indtrådte i unionen to år senere i 1875 ved at fastlægge valutaen til guld efter samme værdi som i Danmark og Sverige (1 krone = 0,403 gram guld). Møntunionen var en af de få synlige resultater af den skandinaviske politiske bevægelse i det 19. århundrede.\nUnionen sikrede faste vekselkurser og monetær stabilitet, men medlemslandene fortsatte med at udstede egne mønter. Selv om det ikke fra starten var hensigten eller forventningen, blev det i praksis sådan, at man kunne bruge de enkelte landes møntenheder som ligeværdige og lovligt betalingsmiddel i hele regionen, selv om de formelt set var forskellige.\nFørste verdenskrigs udbrud i 1914 betød afslutningen på møntunionen. Sverige ophævede binding mod guld 2. august 1914 og uden en fast vekselkurs blev det umuligt at bruge valutaerne frit.\nUddybende artikel: Første verdenskrig\nAlle tre skandinaviske lande holdt sig neutrale under første verdenskrig. Imidlertid have krigen markant indflydelse på økonomien i regionen, især på grund af den britiske blokade af Tyskland. Denne blokade kunne omgås med en handelsaftale med Storbritannien. Danmark indkaldte store militære styrker, men Tyskland krænkede alligevel dansk suverænitet i et vist omfang, for eksempel gennem mineudlægning i Øresund. Et ret stort antal etniske tyskere fra Sønderjylland deltog i krigen som en del af den tyske hær.\nAlle tre lande indførte den sociale velfærdsstat i begyndelsen og midten af det 20. århundrede. Dette skyldes til dels den dominerende rolle, som socialdemokraterne i Sverige og Danmark samt Arbeiderpartiet i Norge havde.\nHen imod 2. verdenskrigs udbrud var såvel De Allierede som Aksemagterne bange for, at deres fjender skulle få magten over Skandinavien. Storbritannien regnede med, at Tyskland planlagde en invasion, og havde ikke lyst til at kæmpe der. Samtidig frygtede Tyskland, at Storbritannien kunne få baser i regionen og hævdede, at de havde mistanke om hurtig invasion. I tilgift satte Tyskland stor pris på den jernmalm, de modtog via Norge, og de kunne ikke tåle til at undvære den. De havde endvidere et godt øje til de norske isfri havne. Det gjorde landet til et primært mål med Danmark som sekundært mål mest for at muliggøre invasionen i Norge. Efter måneders planlægning invaderede Tyskland både Danmark og Norge den 9. april 1940.\nReaktionen fra de to lande var meget forskellig. Danmark overgav sig blot to timer efter invasionen med et tab på kun seksten mand. Hensigten var at undgå civile tab samt at få en favorabel aftale med Tyskland. Norge nægtede derimod at overgive sig og kæmpede for fuld kraft. De vestlige allierede sendte militær assistance, men indsatsen blev ikke styret ordentligt. Derfor måtte Norge også overgive sig fuldstændigt til angriberne, hvilket skete 10. juni 1940.\nDanmarks strategi viste sig at være mere gavnlig på lang sigt. Det var en af grundene til, at Tyskland gav landet udstrakt selvstyre. En anden grund var, at de ikke havde noget egentligt formål med Danmark. Efter invasionen ville de ikke bare opgive landet, men så det som en fast del af deres rige. Desuden blev danskerne betragtet som arier af nazistiske ideologer, hvilket også var til landets gavn. Alle disse årsager gjorde, at Danmark kunne bibeholde deres parlament, konge og store dele af de normale samfundsfunktioner. Imidlertid voksede bitterheden mod Tyskland, og mindre sabotagehandlinger rettet mod tyske interesser blev almindelige. Tysklands reaktion var at sætte den danske samlingsregering ud af spillet og indføre krigsretstilstand.\nNorge blev behandlet langt mere hårdhændet under hele deres besættelse. Oppositionspartier blev forbudt, og Nasjonal Samling (det norske nazistiske parti) fik alle regeringsposter. Vidkun Quisling blev indsat som diktator. Fagforeninger fik kun lov til at eksistere, hvis de accepteres nazistisk kontrol. På trods af disse undertrykkende foranstaltninger var der alligevel ret stor grad af samarbejde. Omkring ti procent af befolkningen støttede det nazistiske parti, og en del derudover gik ind for dele af deres program. Overordnet set var der dog en fjendtlig stemning, og det var nødvendigt med en besættelsesmagt på næsten én tysk soldat for hver 10 nordmænd.\nDanmark og Norge havde også forskellige tilgange til samarbejdet om Tysklands folkedrabspolitik. Danskerne gjorde en betydningsfuld indsats for at beskytte de danske jøder. Mere end 96% af den jødiske befolkningsgruppe blev med både transporteret i sikkerhed i Sverige, mens andre blev holdt skjult af kristne danske familier og organisationer. Det norske politi hjalp derimod med til at fange de norske jøder. Dette var medvirkende til, at 40% af de norske jøder blev myrdet i de nazistiske koncentrationslejre.\nSom det eneste af de tre skandinaviske lande blev Sverige ikke invaderet og holdt sig nominelt neutrale gennem krigen. De havde held til at holde fred med tyskerne ved at levere de ønskede råstoffer. Den svenske regering var meget påpasselig med at undgå at ophidse nazisterne, og man gik så vidt, at man overtalte avisredaktører til at udøve selvcensur i den retning. Der var dog undtagelser fra deres neutralitet. For eksempel gav de asyl til de jøder, der undslap fra Danmark, og de ydede i mindre omfang humanitær hjælp til Finland under Vinterkrigen.\nEfter afslutningen på anden verdenskrig var alle tre skandinaviske lande enige om, at der var brug for en slags fælles forsvarspolitik. De begyndte at forhandle om en skandinavisk forsvarsunion. Ideen var, at de tre skandinaviske lande, hvis de indgik i en alliance, skulle vedblive at være suveræne lande, men handle som en samlet blok i udenrigs- og sikkerhedsspørgsmål. Der blev forhandlet om den foreslåede union i en fælles skandinavisk komite hen over vinteren 1948-1949, men koldkrigsspændingerne mellem USA og Sovjetunionen samt forberedelserne til en vestlig alliance, der resulterede i vedtagelsen af Atlantpagten, overskyggede disse forhandlinger. Da det blev kendt, at den vestlige alliance ikke kunne ruste de skandinaviske lande, inden deres egen presserende behov var dækket, betød det et vendepunkt for Norge, som trak sig ud af forhandlingerne. Danmark var fortsat indstillet på at indgå i en alliance med Sverige, men svenskerne kunne ikke for alvor se fordelene herved, og forslaget faldt endeligt til jorden. Norge og Danmark indgik efterfølgende med de lande, der stiftede Atlantpagten og medlemmer af NATO. Sverige forblev neutrale efter en ophedet debat. Nogle giver svenskerne æren for, at Finland kunne holde sig uden for jerntæppet, idet Sovjetunionen kunne have følt sig truet, hvis de med Sverige havde et NATO-land så tæt på.\nDe nordiske lande etablerede Nordisk Råd i 1952 og den nordiske pasunion to år senere.\nEfter en folkeafstemning i 1972 blev Danmark i 1973 første skandinaviske medlem af EF, som senere blev til EU. Sverige trådte ind i EU i 1995; efter Sovjetunionens fald følte Sverige, at de kunne tillade sige dette uden at provokere. Norge står fortsat uden for EU efter folkeafstemninger om medlemskab i 1972 og 1994, men landet har underskrevet Schengen-samarbejdet og er medlem af EØS (Europæisk Økonomisk Samarbejdsområde). Ingen af de skandinaviske lande har tilsluttet sig Euroen, hvilket blev nedstemt efter folkeafstemninger i både Danmark og Sverige. I alle de skandinaviske lande er der en betydelig grad af skepsis for Euroen på trods af deres entusiasme for samarbejde og multilateralisme. Danmark stemte nej til Maastricht-traktaten i 1992, hvilket gav anledning til uro i samfundet og gennemtvang en genforhandling, herunder et fravalg af den foreslåede fælles valuta.\n^ azer.com: Se beskrivelsen: Scandinavian Ancestry Tracing Roots to Azerbaijan\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Skandinaviens_historie&oldid=10435178"\nSidst redigeret den 13. august 2020, klokken 16:28\nDenne side blev senest ændret den 13. august 2020 kl. 16:28.


Mariagervej 68, Randers - Anmeldelser af thaimassage og thaipiger i Jylland - Eroguide.dk\nMariagervej 68, Randers\naf Keegan, 16. November, 2015 in Anmeldelser af thaimassage og thaipiger i Jylland\nVar i sidste uge et par dage i Kronjylland. I rækken af møder havde der indsneget sig en lille pause, som gav mulighed for lidt forkælelse. Jeg bestilte derfor tid til en times massage på Mariagervej 68 i Randers. Tanken var i første omgang en forhåbentlig god massage - og skulle stemningen opstå, ja så var jeg modtagelig;) Jeg havde ved tidsbestillingen ikke bedt om nogen specifik pige til massagen, da det var midt første besøg på stedet. Jeg blev mødt af en sød, ung og lidt genert pige. Jeg vil anslå hende til at være først i tyverne. Fik ikke ordentlig fat i hendes navn, men noget i retning af Som/Sem, tror jeg. Hun talte en smule dansk og engelsk. Hun er let genkendelig med bøjle på tænderne.Jeg blev vist ind i rummet, hvor der lå en madras på gulvet. Stedet har flere rum, adskilt af noget krydsfiner og forhæng. Så er der kunder i rummet ved siden af, så kan man hører, hvad der foregår - ikke lige min kop te.Jeg lagde mig på madrasen og kort efter kom pigen ind og begyndte massagen. Jeg gjorde hende opmærksom på, at hun godt måtte tage godt fat i nakke og skuldre. Det tog hun til sig og gav en super lækker massage, som løste godt op i myoserne. På et tidspunkt under seancen byttede hun rundt med pigen i kabinen ved siden af. Underligt tænkte jeg i første omgang, men fandt siden hen ud af, hvorfor;) Mens den ny massør, der overtog, masserede min arme og fingre kom der "sjove lyde" fra kabinen ved siden af. Som/Sem var åbenbart den eneste, der den dag gav mere end blot massage. 10-15 minutter efter var hun tilbage igen og begyndet en yderst kyndig massage af det gamle bentøj. Efter flere berøringer og strøg på pikken kom det klassiske spørgsmål...og ja, det sluttede med et fornuftigt HJ.\nAlt i alt en god og kompetent massage med fornuftigt HJ. Stedet er nemt og hurtigt at komme til og fra - og P forholdene fine. Men for mig trækker det gevaldigt fra, at man skal ligge på en madras på gulvet. Massage skal nu en gang være på en rigtig massagebriks med hul til ansigtet. Desuden er stedet som nævnt meget lydt når der er gæster i kabinen ved siden af.\nKonklusion: et 8 tal på den gamle 13 skala.\nHun er nu sød nok hende med bøjlen, men vil nu hellere have Anni da hendes krop tiltaler mig mere.\nVar for nyligt forbi.\nKom der ind i et af rummene mens der også var andre kunder. Ned på madresesen på gulvet, og ind kom en yngre men ikke vildt køn pige. Nå men nu var det også mest massage at jeg var kommet for, og så måtte vi se.\nHun masserede så i 45-50 minutters tid. Ikke antydning af nogen former for pirring eller andet. De vitale dele var endda dækket over hele tiden. Var så småt ved at indstille mig på at der nok ikke ville ske mere. Det kunne man så høre at der skete inde ved siden af...\nNå men efter de ca 45-50 minutter kom der så en pige mere ind - og hun gik lige til sagen. Af med håndklædet som dækkede mig, og så ellers masser af massage direkte på pikken - med lidt begyndende HJ. Det gik selvfølgelig ikke ubemærket hen på min lille ven, og så kom spørgsmålet også. Og der var mulighed for alt...\nDer blev foretaget et valg og det blev udført til UG.\nMassagen var ikke noget at råbe hurra for. Men der blev ikke brugt for meget olie, og der blev taget forholdsvis hårdt ved - men ikke speciel struktureret og de steder som jeg havde ondt (og som hun spurgte til) blev ikke løst.\nSå en blandet oplevelse - men satme specielt at en pige som man slet ikke har set kommer ind i rummet, og 5 sekunder efter har hun dilleren i hånden mens hun kysser løs på kuglerne.\nvar hos Anny i begyndelsen af februar.\nFik en lille times massage af (d)en yngre, lidt store pige. Jeg synes det var udmærket massage af den "pæne" slags men hos en rigtig massør fås det selvfølgelig bedre.\nEfter ca. 50 minutter kom Anny ind, og der var 5 minutter hvor de begge masserede hvorefter den unge gik ind i en anden boks.\nSå klarede Anny resten. Anny er en sød pige i 40-års alderen. Hun ser godt ud og jeg blev i hvert fald ikke skuffet over kvalitet/pris/ydelser.


Vestas nedlægger 400 stillinger - heraf 200 i Danmark - TV 2\nVestas nedlægger 400 stillinger - heraf 200 i Danmark\n28. sep. 2018, 09:31\nVestas vil fyre 400 - heraf 200 i Danmark\naf Ulrik Scheibye, Christian Krabbe Barfoed & Ritzau\nSelskabet gør klar til sparerunde.\nIfølge en pressemeddelelse fra Vestas gør selskabet klar til en sparerunde, hvor 400 ansatte står til at miste jobbet.\nEn talsmand for Vestas oplyser til TV 2, at 200 af de mennesker, der efter planen skal fyres, arbejder i Danmark.\nVindmølleproducenten forklarer beslutningen med, at der er sket et skift i branchen, og at der nu er mere vækst i lande uden for Europa. Derfor er selskabet nødt til at justere omkostningerne.\nVestas har samlet 24.300 ansatte på verdensplan, og sparerunden svarer til en reduktion af staben på 1,6 procent.\n- Årsagen er, at vi justerer vores globale fodaftryk for at passe til, hvor den høje vækst forventes at være de kommende år, siger Anders Riis, der er pressechef i Vestas, til TV 2.\nForventer stabilt salg i Nordeuropa\nDet betyder imidlertid ikke, at Vestas forventer en nedgang i salget i Nordeuropa.\n- Der er en begrænset vækst i Europa, og med de ansatte, vi har i Europa, kan vi imødegå den efterspørgsel. Der er bare meget større efterspørgsel uden for Europa, og det er det, vi møder nu.\nIfølge pressechefen kommer virksomhedens ordrer i øjeblikket primært fra USA, Asien og Sydamerika.\n- Det er spørgsmål om, at der i markederne udenfor Europa foregår en eksponentiel vækst i energibehovet, mens i Europa, der stiger energibehovet ikke særlig meget. Så i Europa skal eksisterende kapacitet udskiftes, mens det er en ny kapacitet, der skal bygges uden for Europa, siger Anders Riis.\nIngen nye ansættelser lige nu\nDet betyder imidlertid ikke, at firmaet vil ansætte ny arbejdskraft med det samme.\n- Vi ser ikke vores aktivitetsniveauer gå ned, så det er et spørgsmål om at have den rigtige organisation og spredning globalt set for at kunne imødegå de vækstmuligheder, der er ude i verden, siger Anders Riis.\nIfølge pressemeddelelsen rammer fyringerne blandt andet Vestas' fabrik i Hammel, hvor 80 mennesker mister jobbet.\nOffer for prispres\nIfølge TV 2s erhvervskommentator Ole Krohn er afskedigelserne et symptom på, at en ny form for konkurrence hersker i vindmølleindustrien.\n- Der er et stort prispres på de her vindmøllefabrikanter, og derfor er det på den ene side rigtigt, at de må producere der, hvor efterspørgslen er, simpelthen for at undgå for megen transport af de her kæmpe vinger og tårne og så videre. Men der er ingen tvivl om, at det prispres også betyder, at de ikke får de priser, som de tidligere har fået, siger han.\n- Der er rigtig mange udbud, hvor man går efter en auktion, og det vil sige, at det, der er bedst og billigst, vinder.\nDet vil sige, at Vestas i dag ikke kan tage de samme priser for en vindmølle, som virksomheden kunne tidligere, forklarer Ole Krohn.\nDeraf følger det også, at Vestas løbende må tilpasse produktionen for at være konkurrencedygtige - altså afskedige medarbejdere.


Færgen Max er cirka 40 minutter forsinket. Ifølge Bornholmslinjen er det blæsten, der driller.\non 12.06.2019, 09:53\nBornholmslinjens hurtigfærge Max er cirka 40 minutter forsinket på vej til Rønne.\nDet skriver rederiet på sin hjemmeside.\nDet skulle være vejret - især blæsten - som skaber problemer for den lille hurtigfærge.\nForventet ankomst til Rønne er 10:10.\nDermed er det sandsynligt, at afgangen 10:30 fra Rønne også bliver berørt.


25 kapitler af universitetets historie, Kongelig anordning\nDu er her: AU Om AU 25 kapitler af universitetets historie, Kongelig anordning\n25 KAPITLER AF AARHUS UNIVERSITETS HISTORIE\nIndholdsfortegnelse - Forrige afsnit - Næste afsnit\nPå denne baggrund så man fra regeringsside noget anderledes på sagen, end man havde gjort hidtil, også selv om der fra kredse ved Københavns Universitet udtryktes nogen betænkelighed ved forslaget. Det korte af det lange er, at der i april 1928 udstedtes en kongelig anordning, som for en 3-årig prøveperiode gav eksamensret i propædeutisk filosofi og gjorde det muligt at igangsætte en indledende universitetsundervisning i sprogfagene dansk, engelsk, tysk og fransk. Det blev understreget, at virksomheden ikke måtte ligge statskassen til byrde.\nSå gik man i gang, slog stillingerne op, forhandlede med Københavns Universitet om bedømmelse af ansøgere til lærerstillingerne, købte en bygning til studenterkollegium og lejede lokaler til undervisningen.\nFra universitetsstarten i september 1928 havde Universitets-Samvirket til opgave at deltage i universitetets bestyrelse sammen med repræsentanter for byrådet og en repræsentant for universitetets lærere. Nok så vigtig var dog organisationens opgave med at rejse midler til opførelse af universitetsbygninger på den grund, som kommunen i 1929 skænkede til den kommende universitetspark.\nPrøveperioden på 3 år (1928-1931) forløb tilfredsstillende - men unægtelig akkompagneret af beske kommentarer fra repræsentanter for Sønderborg og Viborg. Fra disse byers side understregedes det skånselsløst, at der netop kun var tale om en prøveperiode, at der ikke var tale om et rigtigt universitet, men kun om en "universitetsundervisning" osv. Derfor var universitetskampen slet ikke slut efter indvielsen af "Universitetsundervisningen i Jylland".\nStud.mag. Henning Henningsen (f. 1911) fanget af kanonfotografen i Guldsmedgade i februar 1931. Man bar dengang studenterhue i hele rusåret - den hvide om sommeren og den sorte om vinteren. Mere om brugen af studenterhuen. (Universitetshistorisk Udvalg).\n242289 / i40


Porcelænsværksted | Huset\nPå Husets porcelænsværksted arbejder man udelukkende med porcelænsler. Det smukke hvide ler skal nemlig helst kunne bevare sin farve og karakter, og derfor har vi lavet et værksted, hvor det ikke bliver udsat for lerrester fra de andre grovere stentøjsler.\nI dette værksted kan man prøve kræfter med både flydende porcelæn og plastisk porcelæn.\nDet flydende ler hældes i gipsforme, hvorved man kan støbe kopper, kander, vaser, tallerkener og meget mere.\nDet flydende ler er tilmed nemt at indfarve. På værkstedet er altid 6 forskellige farver man kan støbe i, og derudover er der mulighed for selv at købe stains eller oxyder til at indfarve sin egen støbemasse med. Vi har en stor tavle med farveprøver, du kan lade dig inspirere af, når du skal i gang med dine egne indfarvninger.\nPå værkstedet er der rigtig mange gipsforme, som man frit kan bruge. Man må også meget gerne medbringe sine egne gipsforme - men leret man støber med, skal købes på Husets værksted.\nAlle kan lære at støbe i gipsforme, men da der er mange teknikker og gode fif man har brug for, inden man går i gang, så anbefaler vi, at man har deltaget i en eller anden form for undervisning vedr. støbning her på værkstedet eller andetsteds.\nI det plastiske porcelænsler kan man bruge samme teknikker som med almindelig stentøjsler. Dog kan man arbejde tyndere med porcelænsleret og derved opnå nærmest transparente værker.\nDet hvide porcelænsler er en god baggrund for diverse dekorationer i det farver brænder meget klart frem. På porcelænsværkstedet er der både mulighed for at pensel dekorere med underglasur-farver eller keramiske blyanter.\nHar du lyst til at lære at støbe eller afprøve de forskellige dekorationsformer, så afholder vi løbende workshops i dette.\nI den daglige brug af keramikværkstedet gives der generelt ingen undervisning, ej heller praktisk hjælp, men Husets medarbejdere og frivillige står altid parate med gode råd til at hjælpe dig godt i gang.\nDet er dog et krav, at du booker en tid til en værkstedsplads for at benytte værkstederne, og du kan kun booke din værkstedsplads online - PÅ PORCELÆNSVÆRKSTEDET ER DET, GRUNDET ARBEJDSPROCESSEN, TILLADT AT BOOKE MERE END EN TID, PÅ SAMME VÆRKSTED, TIL SAMME DAG.


Dansk fotograf benytter en hemmelig teknik: Han VIL ikke se skoven for bare træer. Han vil bare se træerne - politiken.dk\nDansk fotograf benytter en hemmelig teknik: Han VIL ikke se skoven for bare træer. Han vil bare se træerne\nVejen fra virkeligheden til fotografiet er ikke altid snorlige og direkte. For hvis et fotografi også skal angive en stemning, for eksempel af tomhed, kræver det noget særligt – ikke mindst af fotografen. I dette tilfælde hedder han Per Bak Jensen.\nKan man være romantiker og perfektionist på samme tid? Per Bak Jensen er det i hvert fald. Når han færdes i naturen - og med sit kamera vil hjemtage et stykke af denne natur, er det for stemningens skyld, den stemning, som han bærer i sig, og som handler som skovens stille dybe ro..\nKan man være romantiker og perfektionist på samme tid? Per Bak Jensen er det i hvert fald. Når han færdes i naturen - og med sit kamera vil hjemtage et stykke af denne natur, er det for stemningens skyld, den stemning, som han bærer i sig, og som handler som skovens stille dybe ro.. Foto: Per Bak Jensen\nKunst 24. jul. 2020 kl. 23.02\nNaturen i billedet\nPeter Michael Hornung undersøger gennem 17 værker naturen som motiv i dansk billedkunst, fra 1700-tallet til vores egen tid.\nI dag: Per Bak Jensen (født 1949): ’Skov. Fra serien Rügen’. 2008. Fotografi. Galleri Bo Bjerggaard.\nDer findes ikke tavse fotografier. De fortæller altid noget. Dette billede røber, at kunstfotografen Per Bak Jensen – eller lad os hellere kalde ham billedkunstneren Per Bak Jensen – har været en tur i skoven. Og titlen tilføjer, at det er en skov på øen Rügen.\nLad os forestille os, at Per Bak Jensen på denne skovtur lige med ét er standset op. Han har set noget. Og for sit indre blik har han anet det fotografi ’Skov’, der kunne blive resultatet af processen: et tæt selskab af stammer, hvor trækronerne og løvet er skåret af. Hvorfor? For var de ikke elimineret, ville de modarbejde alle de lodrette former, som danner billedets særlige rytmiske styrke. Han har netop ikke ønsket at se skoven for bare træer. Bare træerne.\nDer hævdes, at alt, hvad der er synligt, lader sig fotografere. Men det er kun i princippet.\nFor kameraet er ikke øjets mekaniske stedfortræder, og et fotografi er ikke kun det, som et kamera kan trække ud af virkeligheden og bevare i en anden tilstand.


Glædelig mandag morgen – Julia Lahme\naf Julia Lahme den 22. november 2010 ·Ikke kategoriseret\nÅret har 16 måneder, og de fire af dem hedder november. Det tror man på passer, når man står sidst på dagen på Østerport Station og er tungt belæsset på vej ind i arbejdsugen.\nIkke særligt dejligt vel? Men i morges åbnede jeg døren på klem og så det her:\nOg så er det jo lige før november lyder helt fornuftig.\nI dag og i morgen er dette fine sted nemlig min arbejdsplads. Det hedder Gl Brydegaard og jeg afholder dette kursus. Og nej, det er ikke tilfældigt at linket hiver dig ind i restauranten. Det bliver ganske fantastisk, og jeg glæder mig til at komme i gang.\n7 comments on “Glædelig mandag morgen”\n22. november 2010 at 14:02\nEr for første gang på din blog. Ser overskriften og billedet fra stationen. Nikker i fuldstændig enighed med, at der vitterligt ER 4 måneder i året, som hedder november. Ser så billedet fra Gl Brydegaard og bliver (uvist af hvilken årsag) helt vildt misundelig.\nJeg tænker IKKE på branding lige nu, jeg kan IKKE se frem til dejlig middag på lækkert hotel.\nNæh nej, jeg kan se ud på en efterårsgrå have og en barnevogn med sort regnslag – indeholdende et stks sovende Karl på 8 måneder, som please please please vil sove mere end standardluren på 40 minutter. Jeg har ondt i halsen og snot i næsen, blev vækket kl. 5 i morges af to overfriske børn så nej, jeg tænker IKKE på branding. Jeg tænker på, at jeg har brug for en ferie fra mit liv og mine børn (måske på Gl. Brydegaard). Om to uger venter den virkelige verden og jobbet – måske skulle jeg have været på kursus og lært at brande mig selv….(for leverpostej og selvmedlidenhed er nok ikke super sælgende)\n22. november 2010 at 14:38\nKære Bitten – TILLYKKE med dit nye job! Og ja, ferie burde man have fra det hele ind i mellem. Overvejer at booke mig ind her et par dage helt alene også. (Maden er fantastisk, men turde ikke knipse fadene. Tager mig lige sammen og gør noget ved det.)\nHvor ser det smukt ud – det er jo ren Morten Korch. Håber du nyder dit ophold til fulde:-))\n22. november 2010 at 19:59\nTak tak, Julia. Det er nu det gamle arbejde, der venter. Men da det var et temmeligt nyt arbejde, da jeg blev gravid (læs: testede positiv 3 dage før jobopstart), så kræver det sin mand (i dette tilfælde kvinde) at vende tilbage.\nSidder selv og overvejer, om man er en dårlig mor, fordi man sidder og lægger virtuelle planer for, hvordan man kan slippe væk fra de der børn. Tænk, hvis man (læs: jeg) fik 3 dage til at sove og tanke energi op!!!!! Det er en meget forførerisk tanke.\nForresten tusind tak for Hvor Lagde jeg Babyen. Ville ønske, at jeg havde haft den første gang, hvor alt var PRÆCIS som du beskriver. Håber, at Sandheder fra en løgner ligger under træet juleaften (eller et solo/parophold på Gl. Brydegaard)\n22. november 2010 at 20:10\nNovember november november – lige om snart en den heldigvis forbi – men hold da op den er lang og kold og klam !\nSådan! Kræver kaffe og kanelsnegle, for at komme godt igennem.\nDet må i sandhed være en glædelig mandag, der hvor du har glæden ved at være! Nogen gange ville det være rart at være gift med en millionær, der fra tid til anden sagde; skat, smut du bare på Branding-kursus på Gl Brydegaard i et par dage! 🙂 Istedet vil jeg se frem til at få lidt krummer via din blog og det skønne billede! Hvem ved – måske jeg flasher et billede af min forplads med en smuk bil og en masse asfalt i morgen på bloggen! Stay tuned! 😀\nKiggede forbi for at få idéer til give aways på en blog og faldt så over det her billede fra Gl. Brydegaard.\nJeg er jo så priviligeret at det er min mors sted og har ubegrænset adgang til det….men desværre går der hverdag i den og jeg kommer næsten aldrig afsted.\nBilledet her ovenfor har overbevist mig om at tage afsted – SNART!


Cessna Model 305/L-19/O-1 Bird Dog\nNorge udfaset 1992\nØstrig udfaset 1997\nEWAP/86 : Det chilenske luftvåben råder over et antal Cessna =-1 Bird Dog fly, som bruges til bugseropgaver for svævefly ved Escuela de Vilelo sin Motor ved BA Los Condes, Santiago.\nWAPJ 8/92 : Som resultat af nyligt annoncerede forsvarsbesparelser vil tjenestetiden for de norske Cessna O-1 Bird Dog fly ved Luftvernartilleriet (Artillery Air Observation) blive yderligere forlænget. I stedet for at blive udfaset 1993, skal disse lette fly nu vente til 1996, inden 7 eller 8 helikoptere af en endnu ikke valgt type leveres som afløser.\nWAPJ 11/92 : Armed Forces of Malta er blevet forstærket med 5 brugte Cessna O-1E Bird Dog fly fra den italienske hær. Er luftenhedens første fastvingefly. Malta råder over 4 Bell 47G og 1 JetRanger helikopter, men leaser 2 Bell 212 helikoptere fra den italienske hær. Forventes desuden at ville modtage 2 Nardi-byggede MD 500M helikoptere, som tidligere var i tjeneste ved Custosm Service i Italien.\nWAPJ 12/93 : Det norske luftvåben har udfaset de sidste eksemplarer af sine aldrende Cessna O-1A Bird Dog observationsfly i løbet af sommeren 1992. Det er usandsynligt, at typen vil blive erstattet med nye fly. Typen blev opereret af Luftvernartilleriet (Field Artillery Observer Service) ved Vaernes på vegne af den norske hær. Typen skulle have været suppleret med 8 Aérospatiale AS 550 Fennec helikoptere indtil der opstod problemer med finansieringen.\nAFM 3/94 : Den franske hær har for nyligt solgt et Cessna 305C Bird Dog fly  til civil kunde i Luxembourg. Blev registreret som LX-PAB 1/9/1993.\nWAPJ 23/95 : Spanien anskaffede de første fly til støtte for hæren i 1958. Omfattede bl.a. 12 Cessna O-1 Bird Dog observationsfly, som blev opereret af luftvåbnets 99 Escuadrilla på vegne af hæren.\nAFM 3/21 : Et L-19A Bird Dog fly  fra Escuela de Aviación/Escuadrilla de Planeadores foretog nødlanding ved Mapocho-floden 27/1/2021 efter motorproblemer under rutinemæssig navigations- og træningsflyvning fra Santiago-Municipal de Vitacura lufthavnen. Typen bruges til bugsering af svævefly. de 2 besætningsmedlemmer overlevede, men flyet blev svært beskadiget. Flyet blev bjærget af en Black Hawk helikopter fra luftvåbnet for evaluering af skaden.\nWIK/21 : Norge havde modtaget 16 Piper L-18C Super Cub fly i 1955, som dannede grundstammen i feltartilleriets observationstjeneste. Flyene var en donation som del det amerikanske militærhjælpsprogram. Da observationstjenesten senere skulle udviddes, blev Luftforsvaret tilbudt den mere moderne Cessna L-19A model, ligeledes som en donation under MAP-programmet. Luftforsvaret havde det tekniske ansvar for flyene, mens feltartilleriet varetog den operationelle del. De 2 første L-19 fly ankom til Norge 7/971960 i kasser og blev efterfølgende samlet og klargjort ved Widerøe's Flyveselskap A/S, Fornebu. Begge fly var oprindeligt blevet fra Cessna i 1952 og havde tydeligvis været oplagret siden da. Efter samling blev flyene overført til Værnes, hvor de tilgik Cub-afdelingen. De næste 5 fly fra den første leverance på 7 Bird Dog fly ankom til Norge med skib 3/11/1961, som ligeledes blev klargjort af Widerøe's. To af flyene [51-12641 og 51-12610] var blevet beskadiget, idet lasten havde forrykket sig, men kunne reparares. Den amerikanske hærs typebetegnelse blev ændret fra L-19A til O-1A i 1962 og modellen havde derfor den nye betegnelse under størstedelen af sin tjeneste i Norge.


Der er krise hos flere af Europas største energiselskaber, der lider under omstillingen mod vedvarende energi. 2.640 milliarder kroner lyder prisen på, men DONG kommer på trods af knubs godt igennem.\nE.On og Vattenfall har måttet indkassere tæsk på deres gasaktiviteter. Forleden tog E.On konsekvensen af en konstant faldende aktiekurs og delte selskabet op. Arkivfoto: Julian Stratenschulte/EPA Fold sammen\nTirsdag d. 02. december 2014, kl. 19.30\nNytårsaften 2007 var en god dag – i hvert fald for Europas energiproducenter. I dagene op til var den samlede værdi af kontinentets største kraftværker skudt i vejret, men mens direktørernes raketter sprang på himlen og dalede mod jorden, gjorde deres selskabers aktiekurs det samme, og siden 1. januar 2008 har Europas børsnoterede energiselskaber mistet 2.640 milliarder kroner i markedsværdi. Det er sådan cirka fire gange Novo Nordisk oven på hinanden.\nIfølge Thomas Elgaard Jensen, der er international markedsdirektør for Energi Danmark, skal tyske E.On og RWE, svenske Vattenfall og deres lige ikke regne med bedring lige med det samme.\n»Det bliver værre for selskaberne. Man mangler stadig at få afklaret de politiske rammer for, hvordan energisektoren skal se ud i fremtiden. Der er så store usikkerhedsmomenter, at det er svært at se, hvor den sikre indtjening skal komme fra,« siger han, men påpeger dog et sted, hvor der stadig er moneter i strømmen:\n»Det er i vedvarende energi, at de sikre penge er. Hvis man skal have de langsigtede afkast, skal man ind i vedvarende.«\nDer er flere grunde til, at de europæiske energiselskaber er presset så langt ud på kanten.\nFørst og fremmest har den vedvarende energi bragt store mængder billig, men også fluktuerende energi ind på markedet. Desuden er kul- og CO2-kvotepriserne faldet så meget, at kulkraft nu kan konkurrere med gas, der ellers var set som den hellige gral og derfor har fået store investeringer.\n»Det har ramt mange, at man i en lang periode troede, at gas var løsningen på vores energiudfordringer. Hvis du skyder forkert og planlægger forkert, svider det i lang tid fremover. Det er E.On og Vattenfall, der har taget rigtig store tæsk på deres aktiviteter, et eksempel på,« siger Jens Houe Thomsen, DONG-analytiker hos Jyske Bank, der også påpeger, at DONG kom ud af gasmarkedet bedre end mange andre.\n»De kom ud med skindet på næsen,« siger han.\nDet gjorde en stor klump af DONGs konkurrenter dog langtfra. Forslået og med en mere end halveret aktiekurs tog E.Ons topledelse først på ugen konsekvensen af den faldende markedsværdi og delte selskabet op. Man udskiller den konventionelle elproduktion fra resten af selskabet.\nSammenblandingen af den vedvarende energi og den konventionelle betød nemlig, at investorerne ikke havde et klart investeringsobjekt. Den samme udfordring pegede Credit Suisse på i en analyse af franske GDF Suez i november. Her kom den schweiziske bank frem til, at værdien af GDF kunne være mellem fem og 40 procent højere, hvis man delte selskabet op.\nDet rejser det naturlige spørgsmål, om DONG Energy kunne finde på at gøre det samme, når selskabet senest i 2018 skal børsnoteres.\nBestyrelsesformand Thomas Thune Andersen har tidligere sagt, at man vil holde mulighederne åbne, men at det i sidste ende er aktionærernes beslutning.\n»Jeg er ikke sikker på, at DONG vil gøre som E.On. Men man skal aldrig sige aldrig. Det kan sagtens være, at man ser et opsplittet DONG på den ene eller den anden måde,« siger Jens Houe Thomsen.\nThomas Elgaard Jensen vil heller ikke afvise en DONG-spaltning.\n»Man kunne godt forestille sig, at DONG kunne gøre det samme som E.On, men det er en politisk beslutning,« siger han.\nDong frasælger del af gasfelt\nFormand: DONG Energy skal have et øje på alle risici\nGrønne Poulsen og DONG opjusterer på vindkraft


Nem chokolademousse - Planetarisk kogebog\nDesserthimlen på fem ingredienser\nHusk saltet og vend æggene forsigtigt med chokolademassen. Det er nøglen til succes i denne opskrift.\n200 gr. Mørk chokolade 60%\n.25 tsk. Salt\nHak chokoladen groft og kom den i en kasserolle sammen med fløden og saltet.\nSmelt chokoladen ved middellav varme under omrøring med en dejskraber.\nNår al chokoladen er opløst, slukkes der for varmen.\nChokoladeblandingen må ikke blive varmere, end at man kan stikke en finger i den, uden at man brænder sig.\nAdskil æggene og kom hviderne i en røreskål. Pisk hviderne og kom halvedelen af sukkeret i lidt efter lidt. Pisk æggehviderne, indtil de er blevet luftige, cremede og ikke ryger ud af skålen, når man vender den på hovedet.\nOverfør hviderne til en container og kom dem på køl.\nKom æggeblommerne i den brugte skål fra æggehviderne (du behøver ikke gøre den ren). Pisk dem på samme måde som hviderne, indtil sukkeret er opløst og blommerne er blevet til en tæt, luftig creme.\nMan kan bruge et piskeris, el-pisker eller en røremaskine.\nVend elementerne sammen\nHæld chokolademassen i æggeblommerne og bland det godt sammen med en dejskraber.\nHæld æggehviderne i chokolademassen. Bland det sammen med en dejskraber i en kombination af at vende og røre i massen.\nNår moussen er homogen, hældes den i en serveringskål og kommes på køl i mindst 2 timer før servering.\nVed at vende massen med nænsomme strøg holdes moussen luftig.\nKøb opskriften som plakat\nDen her opskrift er så enkel at vi har lavet den som plakat. Plakaten er et fotografi af alle de elementer der indgår i opskriften, dog ikke nødvendigvis i de rette forhold. Plakaten er trykt på FSC-certificeret Hahnemühle papir og fås med eller uden håndlavet egetræsramme.


Professionsbachelor i sygepleje Sygeplejerskeuddannelsen, Esbjerg. Semesterbeskrivelse. 4. semester 17 C+D. ucsyd.dk. Institut for sundhedsuddannelse - PDF Free Download\nDownload "Professionsbachelor i sygepleje Sygeplejerskeuddannelsen, Esbjerg. Semesterbeskrivelse. 4. semester 17 C+D. ucsyd.dk. Institut for sundhedsuddannelse"\n1 Semesterbeskrivelse 4. semester 17 C+D Institut for sundhedsuddannelse\n2 3 4. semester Indhold 1. Semesterets tema, indhold og tilrettelæggelse 4 2. Fagområder og fag 5 3. Studieaktiviteter 6 4. Mål for læringsudbytte Læringsudbytter Studieaktiviteter i klinisk undervisning 11 læringsområder i klinisk lederskab af patient- og borgerforløb Studieaktiviteter i teoretisk undervisning Obligatoriske studieaktiviteter Evaluering af semesteret Prøve Internationale tiltag 19\n3 4 1. Semesterets tema, indhold og tilrettelæggelse Den kliniske uddannelse i 4. semester kan foregå enten i primær, sekundær eller psykiatri. Derudover er alle studerende 2 uger i sundhedsplejen Tema Klinisk lederskab af patient- og borgerforløb Temaet retter sig mod patient-/borgerforløb på tværs af sundhedsvæsenets professioner, institutioner og sektorer. Fokus er at opnå viden om og færdigheder i klinisk lederskab af pleje og behandling i patient- /borgerforløb, relateret til den enkeltes livssituation med sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Semesterets opbygning Semesteret indeholder 29 ECTS-point klinik og 1 ECTS-point teori. De studerende følger et af nedenstående forløb Foråret 2019 (17 C) Uge 6-13 uge (inkl. påsken) uge Uge 25 og 8 uger i psykiatrien 8 uger i primær/sekundær 2 uger i 26 sundhedsplejen Teori og prøve Foråret 2019 (17 D) Uge 6-13 i uge uge uge (inkl. påsken) Uge 25 og 8 uger i primær/sekundær 2 uger i 8 uger i psykiatrien 26 sundhedsplejen Teori og prøve De kliniske undervisningsforløb tilrettelægges sådan, at der sker en læringsmæssig progression i forhold til den enkelte studerende og i forhold til de kliniske undervisningsforløb på semestret.\n4 5 2. Fagområder og fag Fagområder Klinik ECTS-point Teoretiske ECTS-point Sundhedsvidenskabelige fagområde - Sygepleje - Sygdomslære - Sundhedsinformatik - Folkesundhed-epidemiologi og miljø Humanvidenskabelige fagområde Pædagogik Kommunikation 1 1 Samfundsvidenskabelige fagområde - Organisation, ledelse og jura 2 Samlet 29 1\n5 6 3. Studieaktiviteter 3.1. Studieaktivitetsmodellen Beskriver arbejdsformer og opgaver herunder den studerendes arbejdsbelastning Klinisk undervisning Den kliniske undervisning tilrettelægges i et tæt samarbejde mellem uddannelsesinstitutionen og det kliniske undervisningssted, så rammer og vilkår for den studerendes læring bidrager til, at den studerende kan opnå uddannelsens mål for læringsudbytte. I den kliniske undervisning er den studerende i kliniske undervisningsforløb på godkendte undervisningssteder, hvor den studerende er i direkte kontakt med patient/borgere. Den kliniske periode planlægges, så der skabes mulighed for en progression hos den studerende i et fremmende læringsmiljø, der løbende sikrer og udvikler den kliniske sygeplejepraksis, og som er inkluderende overfor den studerende. Den studerende skal lære at håndtere sygepleje situationer med autentiske kliniske problemstillinger og med tilegnelse af kliniske færdigheder og kompetencer, som er relevante i forhold til 4. semesters tema, fagområder og læringsudbytte. Den studerende inkluderes og lærer i et arbejdspladsrelateret praksisfællesskab, men hvor det kliniske undervisningssted tilbyder klinisk undervisning, som understøtter den studerendes mulighed for læring. Klinisk undervisning planlægges fortrinsvis inden for dagtimerne på hverdage, men kan planlægges på andre tidspunkter, når det begrundes i et læringsmæssigt perspektiv. Det forudsætter, at der er både sygeplejefaglige opgaver samt kvalificerede vejleder ressourcer tilstede. Den kliniske undervisning skal have et uddannelsesmæssigt sigte og foregå i samarbejde med den studerende. De kliniske vejledere har ansvaret for den kontinuerlige kliniske undervisning og vejledning af studerende på det kliniske undervisningssted. Den kliniske vejleder har ansvaret for, at der udvælges konkrete situationer og patient/borger forløb, der gør det muligt for den studerende at arbejde målrettet mod opnåelse af læringsmålene for semesteret.\n6 7 Klinisk undervisning kan uddelegeres til kollegaer og eventuelt andre faggrupper, når det er begrundet i et læringshensyn Undervisnings- og arbejdsformer i klinisk undervisning Der afholdes fire formaliserede studiesamtaler i hver af de 8 ugers kliniske undervisningsforløb. Den første studiesamtale afholdes i klinikkens første uge, hvor der bl.a. sættes fokus på gensidige forventninger, det kliniske undervisningssteds læringsmuligheder samt kravene til de obligatoriske studieaktiviteter. Fokus i den anden og tredje studiesamtale er en drøftelse med feedback i relation til den studerendes læring, udvikling, trivsel og engagement samt forståelse for og identifikation af læreprocesser og udviklingsbehov. I den sidste uge afholdes en mundtlig evalueringssamtale. Efter alle studiesamtaler udarbejder den studerende i samarbejde med den kliniske vejleder en skriftlig konklusion på baggrund af drøftelsen og med fokus på fremadrettede lærings- og udviklingsbehov. Den studerende er selv ansvarlig for at uploade den skriftlige konklusion i praktikportalen. I den 2 ugers kliniske periode i sundhedsplejen er der planlagt et forløb, hvor den studerende følger en sundhedsplejerske i det daglige arbejde. En obligatorisk praksisbeskrivelse danner udgangspunkt for en fælles refleksionsdag sammen med klinisk vejleder. I refleksionen lægges der særlig vægt på klinisk lederskab, klinisk beslutningstagen, sundhedspædagogiske og etiske aspekter, situationsbestemt kommunikation, vejledning og rådgivning i situationen. Forløbet er beskrevet- se beskrivelsen i praktikportalen. Eksempler på vejlednings- og undervisningsformer: instruktion, rådgivning, vejledning og refleksion i forhold til kliniske færdigheder mundtlig og skriftlig refleksion over kliniske pleje- og behandlingsforløb med medstuderende og kliniske vejleder teoretiske oplæg og opgaver om kliniske problemstillinger planlagte studiesamtaler med klinisk vejleder deltagelse i undervisning og workshop 3.3. Deltagelses- og mødepligt samt studieaktivitet Den studerende deltager aktivt i varetagelsen af sygepleje, i tæt samarbejde med klinisk vejleder og andre sundhedsprofessionelle i praksisfællesskabet.\n7 8 Den studerendes studieaktivitet og deltagelsespligt er i alle dele af den kliniske uddannelse tydeliggjort som mødepligt. Det attesteres i klinikken, at de studerende har opfyldt mødepligten, som udgør gennemsnitlig 30 timers tilstedeværelse per uge. Den studerende udarbejder løbende en litteraturliste gennem de enkelte perioder i semestret på ca. 30 sider per ECTS point svarende til i alt ca. 900 sider i semestret. Litteraturlisten er anvendt litteratur i de obligatoriske studieaktiviteter, læringsområder samt i relation til prøven. Litteraturlisten uploades løbende igennem semesteret i praktikportalen. Den studerende er som udgangspunkt tilmeldt til 4. semesters interne kliniske prøve. Det forudsætter dog, at de obligatoriske studieaktiviteter er gennemført, ellers mistes et prøveforsøg.\n8 9 4. Mål for læringsudbytte I dette afsnit beskrives mål for læringsudbytte samt studieaktiviteter der muliggør målopfyldelse 4.1 Læringsudbytter Læringsudbytter for viden Den studerende 1) har viden og kan reflektere over menneskets anatomi, fysiologi og patofysiologi, samt har viden om og kan reflektere over farmakologi, medicinhåndtering, rammeordination og rammedelegering 2) har viden om og kan reflektere over videnformer til systematisk at observere, diagnosticere, kommunikere, vurdere, prioritere, lede, koordinere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje til patient og borger på individ-, gruppe- og samfundsniveau, 3) har viden om og kan reflektere over viden om individuelle, sociale, kulturelle, internationale og etiske forholds indflydelse på menneskers oplevelser og reaktioner ved sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge, 4) kan forstå og reflektere over viden om målrettede pædagogiske- og kommunikative interventioner i direkte og digital kontekst med involvering af patient og borger og pårørende med respekt for forskellighed 5) har viden om klinisk lederskab og klinisk beslutningstagen ud fra praksis-, udviklings- og forskningsviden i og på tværs af professioner, sektorer, institutioner samt patientens/borgerens hjem 6) har viden om og kan reflektere over sundhedsvæsenets organisering, ansvarsfordeling og virkemåder sektorer imellem ud fra lovgrundlag, etisk ansvar, og samfundsmæssige vilkår 7) har viden om og kan reflektere over sygeplejefagets værdier, teorier, begreber og metoder 8) har viden om og kan reflektere over forebyggelse, sundhedsfremme, rehabilitering og palliation 9) har viden om og kan reflektere over professionens anvendelse af teknologi i pleje, behandling og kvalitetssikring 10) har viden om og kan forstå borgerens og patientens mål og kan indgå i tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde herom 13) har viden om og kan reflektere over anvendelse af kommunikationsteorier og -metoder og kan forstå den kommunikative betydning i forhold til dialog og relationsskabelse\n9 10 Læringsudbytter for færdigheder Den studerende 1) anvende klinisk beslutningstagen ud fra forskellige former for viden i samspil med patient og borger til systematisk at observere, diagnosticere, vurdere, prioritere, lede, koordinere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje på individ-, gruppe og samfundsniveau 2) anvende sygeplejefaglige interventioner i stabile, akutte og komplekse pleje- og behandlingsforløb samt i forebyggende og rehabiliterende og pallierende forløb 3) anvende medicinhåndtering samt inden for en rammedelegation at kunne ordinere medicin 4) anvende klinisk lederskab af patient og borger-, pleje-, og behandlingsforløb i samspil med fagprofessionelle og tværprofessionelt under hensyntagen til kvalitetssikring 5) anvende vejledning og undervisning af patient og borger, pårørende, kolleger og uddannelsessøgende 7) anvende situationsbestemt kommunikation, vejledning og rådgivning i samspil med patient og borger i professionsfaglig og tværprofessionel praksis 8)mestre tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde i forskellige borger- og patientforløb og sammenhænge 9) anvende teknologier i udførelse og udvikling af pleje, omsorg og behandling 10) anvende og begrunde metoder og beskrevne standarder for kvalitetssikring og kvalitetsudvikling og 11) mestre relevante studie- og arbejdsmetoder til at opsøge, empiri, teori og forskningsmetoder samt initiere og deltage i innovations-, udviklings- og forskningsarbejde. Læringsudbytter for kompetencer Den studerende 3) indgå empatisk, etisk og refleksivt i sygeplejesituationer og patient/borger situationer præget af forskellige kulturelle, professionsmæssige perspektiver 11) håndtere og påtage sig ansvar for professionsrelevant teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologi i den relevante kontekst 12) håndtere og påtage sig ansvar for kvalitetssikring og kvalitetsudvikling 14) udvise ansvarlighed og holde sig fagligt ajour ud fra en forståelse for og identifikation af egne lære- processer og udviklingsbehov.\n10 Studieaktiviteter i klinisk undervisning læringsområder i klinisk lederskab af patient- og borgerforløb Sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering Palliation og lindrende sygepleje Sygepleje til børn og familier Sygepleje til patienter/borgere på sygehuset eller eget hjem Sygepleje til patienter/borgere med psykiske lidelser Kommunikation, vejledning og samarbejde med patient/borger, pårørende og kolleger Etik og lovgivning Medicinhåndtering indenfor eget ansvar og kompetence i forhold til rammedelegering og ordination Tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde Teknologi i sygeplejen Kvalitetssikring og kvalitetsudvikling De kliniske undervisningsforløb tilrettelægges sådan, at der sker en læringsmæssig progression i forhold til den enkelte studerende og i forhold til de kliniske undervisningsforløb på semestret Studieaktiviteter i teoretisk undervisning Vejleding Der introduceres til prøven og tilbydes fælles vejledning i inspirationsgrupper 2 gange á to lektioner til forberedelse af den kliniske interne prøve. Feedback Der tilbydes 15 minutters individuel mundtlig feedback på det skriftlige produkt- efter prøveresultatet ved bedømmeren fra sygeplejerskeuddannelsen UCSYD, Esbjerg.\n11 Obligatoriske studieaktiviteter De obligatoriske studieaktiviteter skal gennemføres i begge 8 ugers kliniske undervisningsforløb. Patient-/borgerforløb Den studerende skal deltage i patient-/borgerforløb. Der udarbejdes en praksisbeskrivelse over patient-/borgerforløbet. Praksisbeskrivelsen skal indeholde et tværprofessionelt element- som kan være, sundhedsvæsnets professioner, institutioner og sektorer med afsæt i den konkret praksis. Praksisbeskrivelsen skal fylde ca.1 normalside (1 normalside sv.t 2400 anslag med mellemrum), som danner baggrund for en mundtlig refleksion med den kliniske vejleder Den studerende er selv ansvarlig for at uploade dokumentation i praktikportalen Klinisk lederskab af pleje og behandling Den studerende skal gennemføre en studieaktivitet, hvor der er fokus på at udføre pleje og behandling. Efterfølgende reflekteres skriftligt over den udførte pleje og behandling herunder den anvendte viden og færdigheder i klinisk lederskab. Den skriftlige refleksion skal indeholde: En kort beskrivelse af patienten og situationen Refleksion over den anvendte viden og færdigheder i klinisk lederskab i forhold til den udførte pleje og behandling herunder vurdering, prioritering og justering Den skriftlige refleksion skal fylde 4-6 normalsider, som danner baggrund for en mundtlig refleksion med den kliniske vejleder (1 normalside sv.t 2400 anslag med mellemrum). Den studerende er selv ansvarlig for at uploade den skriftlige refleksion i praktikportalen. Situationsbestemt kommunikation Den studerende skal gennemføre en studieaktivitet, hvor den studerende udvælger, planlægger og gennemfører en situationsbestemt kommunikation relateret til en sygeplejeintervention rettet mod patientens/borgerens sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge. Den studerende skal skriftligt reflektere over både det situationsbestemte kommunikationsforløb og sygeplejeinterventionen. Den skriftlige refleksion skal fylde 4-6 normalsider, som danner baggrund for en mundtlig refleksion med den kliniske vejleder (1 normalside sv.t 2400 anslag med mellemrum).\n12 13 Den studerende er selv ansvarlig for at uploade den skriftlige refleksion i praktikportalen. Obligatorisk studieaktivitet i sundhedsplejen Praksisbeskrivelse i sundhedsplejen Den studerende skal gennemføre en studieaktivitet, hvor der udarbejdes en skriftlig praksisbeskrivelse over en situation, den studerende har deltaget i. Praksisbeskrivelsen skal fylde ca.1 normalside (1 normalside sv.t 2400 anslag med mellemrum), som danner baggrund for en mundtlig refleksion med den kliniske vejleder Den studerende er selv ansvarlig for at uploade praksisbeskrivelsen i praktikportalen. Gennemførsel Når indholdet af den skriftlige obligatoriske studieaktivitet er uploadet i praktikportalen, og den efterfølgende studiesamtale er afviklet, godkendes den obligatoriske studieaktivitet i praktikportalen.\n13 14 5. Evaluering af semesteret Semestret evalueres i overensstemmelse med UC SYDs kvalitetssikringssystem. Det indgår i den studerendes almindelige deltagelsespligt at medvirke ved evalueringer. Følgende evalueringer foretages: På semesterets modtager den studerende et elektronisk spørgeskema til evaluering af det kliniske uddannelsesforløb. Den studerendes individuelle og anonyme evaluering skema medbringes til den mundtlige evalueringssamtale. Resultatopgørelser over de studerendes besvarelser genereres løbende som dokumentation for tendenser og forbedringspotentialer i semesteret.\n14 15 6. Prøve Prøven er individuel. Den studerende er automatisk tilmeldt til 4. semesters prøve ved påbegyndt semester. Det en forudsætning, at de syv obligatoriske studieaktiviteter samt en tilstedeværelse 30 timer i gennemsnit pr. uge er gennemført ellers mistes et prøveforsøg. Prøveform Individuel, klinisk skriftlig prøve med udgangspunkt i en klinisk plejesituation. Skriftlige prøvekriterier Der er følgende krav til det skriftlige produkt: Semesterets tema og alle prøvens fagområder skal afspejles i det skriftlige materiale, som tager afsæt i en sygeplejesituation fra praksis. Det skal være en sygeplejesituation, som den studerende har deltaget i under det sidste 8 ugers kliniske forløb på semesteret. Der er følgende krav til produktets indhold Beskrivelse af patienten/borgeren og sygeplejesituationen så konteksten fremgår, herunder patientens/borgerens oplevelser og reaktioner ved sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge. Der udvælges og begrundes en sygeplejefaglig problemstilling i relation til den valgte patient/borger. På baggrund af den sygeplejefaglige problemstilling reflekteres over: o Det kliniske lederskab af pleje og behandling i den konkrete sygeplejesituation. o Sundhedsfremme, forebyggelse samt rehabilitering og/eller palliation i forhold til patientens/borgerens sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge. o Pædagogiske, kommunikative, etiske og juridiske overvejelser med udgangspunkt i patientens/borgerens individuelle, sociale, kulturelle og samfundsmæssige vilkår. Perspektivering i relation til mere generelle samfundsmæssige forhold eller sygeplejefaglige diskussioner. I opgaven inddrages relevant litteratur fra semestrets fagområder samt mindst én forskningsbaseret artikel eller forskningsrapport.\n15 16 Henvisninger i opgaven og i kildefortegnelsen skal gives på en konsekvent og gennemskuelig måde og udarbejdes efter Harvard- eller Vancouversystemet. Eksempler på referencehåndtering er tilgængelig på bibliotekets hjemmeside Der udarbejdes referenceliste over anvendt litteratur. Den individuelle skriftlige prøve skal have et omfang på til anslag inkl. mellemrum. Ved beregning af opgavens omfang medregnes kun tekstsider eksklusiv: Indholdsfortegnelse, noter, referenceliste, bilagsfortegnelse og bilag. Der anvendes letlæselig sort skrift svarende til Times New Roman, skriftstørrelse 12, linjeafstand 1,5 og venstre margen 3 cm. En tekstside har max anslag inklusive mellemrum. Indholdsfortegnelsen skal afspejle hoved- og underafsnit, der nummereres med decimaltal og sidehenvisning. Overskrifterne på tekstsiderne skal være præcise og dækkende for afsnittene. Der er normalt ikke punktum eller kolon efter en overskrift. Alle tekstsider skal skrives helt ud, dog må ny side vælges, hvis siden afsluttes med en overskrift Bedømmelsesgrundlag Den studerendes kliniske og skriftlige præstation bedømmes ud fra prøvekriterierne. Der gives en samlet vurdering. Der bedømmes på grundlag af semesterets tema, udvalgte mål for læringsudbytte og udvalgte fagområder med relevans for prøven. Følgende fagområder har relevans for prøven: Sygepleje Folkesundhed Kommunikation Pædagogik Udvalgte mål for læringsudbytter som prøves Læringsudbytter for viden Den studerende\n16 17 2) har viden om og kan reflektere over videnformer til systematisk at observere, diagnosticere, kommunikere, vurdere, prioritere, lede, koordinere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje til patient og borger på individ-, gruppe- og samfundsniveau, 3) har viden om og kan reflektere over viden om individuelle, sociale, kulturelle, internationale og etiske forholds indflydelse på menneskers oplevelser og reaktioner ved sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge, 4) kan forstå og reflektere over viden om målrettede pædagogiske- og kommunikative interventioner i direkte og digital kontekst med involvering af patient og borger og pårørende med respekt for forskellighed 6) har viden om og kan reflektere over sundhedsvæsenets organisering, ansvarsfordeling og virkemåder sektorer imellem ud fra lovgrundlag, etisk ansvar, og samfundsmæssige vilkår 7) har viden om og kan reflektere over sygeplejefagets værdier, teorier, begreber og metoder 8) har viden om og kan reflektere over forebyggelse, sundhedsfremme, rehabilitering og palliation 10) har viden om og kan forstå borgerens og patientens mål og kan indgå i tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde herom 13) har viden om og kan reflektere over anvendelse af kommunikationsteorier og -metoder og kan forstå den kommunikative betydning i forhold til dialog og relationsskabelse Læringsudbytter for færdigheder 1) anvende klinisk beslutningstagen ud fra forskellige former for viden i samspil med patient og borger til systematisk at observere, diagnosticere, vurdere, prioritere, lede, koordinere, evaluere, dokumentere og justere sygepleje på individ-, gruppe og samfundsniveau 4) anvende klinisk lederskab af patient og borger-, pleje-, og behandlingsforløb i samspil med fagprofessionelle og tværprofessionelt under hensyntagen til kvalitetssikring 7) anvende situationsbestemt kommunikation, vejledning og rådgivning i samspil med patient og borger i professionsfaglig og tværprofessionel praksis Bedømmelse Prøven har intern bedømmelse efter 7-trinsskalaen. Der gives en samlet bedømmelse. Bedømmelsen fortages af en underviser fra sygeplejerskeuddannelsen og en klinisk vejleder. Der tilbydes efterfølgende feedback ved en underviser fra sygeplejerskeuddannelsen på UCSYD. Andre forhold vedrørende prøven og prøvens afvikling\n17 18 Se afsnit 14 og 16 i Studieordningen UCSyd, Professionsbachelor i Sygepleje. Institut for Sundhedsuddannelse. Oversigtsplan for prøveforløb Hold 17 C+D Datoer Information hentes Introduktion til intern skriftlig klinisk prøve Jfr. Skemavisning uge 25 Aflevering af opgave Uge 26 fredag d. 28. juni kl Elektronisk via WISEflow Prøve resultat Uge 34 fredag d kl Elektronisk via WISEflow Feedback på opgaven 1.omprøve aflevering af opgave Uge 35 Uge 35 fredag d kl Ved bedømmer fra Sygeplejerskeuddannelsen UCSYD, Esbjerg Elektronisk via WISEflow Prøve resultat Uge 37 fredag d WISEflow Feedback på opgaven 2.omprøve aflevering af opgave Uge 38 Uge 41 fredag d kl Ved bedømmer fra Sygeplejerskeuddannelsen UCSYD, Esbjerg Elektronisk via WISEflow Prøve resultat Uge 43 fredag d WISEflow Feedback på opgaven Uge 44 Ved bedømmer fra Sygeplejerskeuddannelsen UCSYD, Esbjerg\n18 19 7. Internationale tiltag På sygeplejerskeuddannelsen lægges der vægt på, at studerende udvikler internationale og interkulturelle kompetencer, således at den studerende uddannes til at agere professionelt indenfor sygeplejerskens virksomhedsområde i en globaliseret verden. I løbet af uddannelsen vil der derfor være mulighed for at deltage i forskellige internationale studiemiljøer og aktiviteter, idet internationaliseringen har to søjler. Den ene søjle er Internationalisation at Home, hvor der lægges vægt på undervisning og læring af kulturforståelse på hjeminstitutionen. Udover deltagelse i internationalisering i klasserummet, eksempelvis ved at inddrage internationale udviklingstendenser indenfor sygeplejen og engelsksproget/udenlandsk faglitteratur i den daglige undervisning, kan der være undervisning ved udenlandske gæstelærere, eller man kan engagere sig i aktiviteter som International Week, summerschools eller melde sig til at være tutor for udenlandske sygeplejestuderende, der kommer her til på studieophold. Ligeledes kan der i de kliniske perioder være mulighed for kontakt med patiener/borger og pårørende med anden kulturel baggrund end dansk. Disse aktiviteter kan være motivationsskabende for studerende og bidrage til, at den studerende tilegner sig internationale og interkulturelle kompetencer uden at rejse ud i verden. Internationaliseringens anden søjle er Study Abroad, som er mobiliteter/udvekslingsophold i uddannelsen, hvor man som studerende igennem et udvekslingsophold til et andet land følger et forløb i teorien eller i klinikken svarende til uddannelsesindholdet i det pågældende semester. 7.1 Udvekslingsaftaler og muligheder På UC SYD s sygeplejerskeuddannelse i Esbjerg har man et samarbejde omkring udveksling med forskellige nordiske og europæiske uddannelsesinstitutioner. Ved udveksling gennem disse netværk vil der være forskellige muligheder for at søge økonomisk støtte til udlandsopholdet. Endvidere har sygeplejerskeuddannelserne i Danmark et nationalt samarbejde omkring udveksling. Det er ligeledes muligt at rejse ud som Free-mover, hvor man efter nærmere aftale med den internationale koordinator selv skaber kontakt til et udvekslingssted. Ved ønske om udveksling til tredjeverdenslande kan man af hensyn til kvalitetssikring af opholdet kontakte en organisation, der udbyder færdige tilrettelagte kliniske forløb.\n19 20 En samlet oversigt over udenlandske institutioner, som sygeplejerskeuddannelsen i Esbjerg samarbejder med, findes på Black Board under portalen International Afdeling eller fås ved henvendelse til international koordinator på sygeplejerskeuddannelsen. På 4. semester er der mulighed for udveksling i et eller flere af de kliniske undervisningsforløb. 7.2 Studieaktivitet og prøve i forbindelse med klinisk udveksling. Som udgangspunkt afvikles obligatoriske studieaktiviteter som beskrevet. Semesteret afsluttes med den Individuelle, kliniske skriftlige prøve med udgangspunkt i en klinisk plejesituation fra et af UCSYD s kliniske uddannelsessteder.


SKOP deltog til dette års patientsikkerhedskonference, der fandt sted på hotel Scandic Copenhagen. På førstedagen deltog SKOPs medlemmer i formiddagssession "Fra forbedringsprojekt til politik", hvor der særligt var fokus på projektet "Sikker Psykiatri" der har forløbet fra år 2014 til 2017.\nTil eftermiddagssessionen "Bedre patientsikkerhed sparer penge" deltog medlemmer fra SKOP ligeledes, og her blev der særligt lagt vægt på én ting - nemlig at "patientsikkerhed på grunduddannelserne" er en vigtig faktor for netop at kunne spare penge på patientsikkerhed. Dette fremgår også i en ny rapport som bl.a. Dansk Selskab for Patientsikkerhed står for, hvor har man undersøgt hvordan sundhedsvæsnet får mest patientsikkerhed for pengene.\nAnden dag på konferencen bød på en blanding mellem site vistis og workshop. Halvdelen af SKOPs medlemmer var på site visit i Mærsk tårnet der ligger ved siden af Panum på Københavns universitet. Dagen bød på rundvisning i den imponerende bygning og blev afsluttet med frokost på øverste etage med en flot udsigt ud over København.\nDen anden halvdel af SKOPs medlemmer var til workshop på Hotel Scandic Copenhagen. Workshoppen "Oplevelser og samskabelse om forbedringer - næste niveau af patientsikkerhed?" bød på udvikling af konkrete idéer til, hvilke forandringer der skal ske, for at sundhedsvæsenet kan samarbejde endnu mere systematisk med brugerne om patientsikkerheden.


Jordlopper / Nyttedyr.dk\nJordlopper er små 2-3 mm. lange sorte biller. Nogle arter har langsgående gule striber. Lårene på det bagerste par ben er meget kraftige, og de er i stand til at springe meget højt; deraf navnet. Bevæger man f.eks. armen tæt hen over angrebne planter, hopper der mange jordlopper op på samme tid.\nJordlopperne overvintrer som voksne og kommer frem tidligt i foråret. Hér kan man se dem sidde og gnave huller i bladene af fortrinsvis korsblomtrede planter som rucula, radiser, blomkål o.lign., hvor de kan gøre ret stor skade ved kraftige angreb. Alt afhængig af arten findes deres larver senere i rødderne, stænglerne, på bladene eller i minérgange inde i bladet.\nDa de voksne jordlopper overvintrer, kan det være god ide at vælge et andet jordstykke til de korsblomsterede kulturer end det, der blev brugt sidste år. Dæk bedet med fiberdug eller plantetunnel helt fra starten af sæsonen i april, så de voksne jordlopper forhindres i at finde vej til planterne og opformere sig på dem. Ofte vil fiberdugen også give en lidt højere temperatur, med hurtigere spiring og vækst i foråret.


SSI adskiller igen pcr- og lyntest i ny opgørelsesmetode\nKORT NYT18. MAR 2021 12.18\nEfter at der har været rejst tvivl om, om nogle testsvar tæller to gange, og om det samlede antal holdes kunstigt højt, adskiller Statens Serum Institut, SSI, igen sin opgørelsesmetode, så pcr- og kviktest bliver opgjort seperat. Det oplyser SSI, og ændringerne træder i kraft i løbet af en uges tid.\nÆndringen sker blandt andet for at undgå at tælle personer, der er testet positive for covid-19, med mere end én gang i overvågningen. Fremover bliver det kun personer, der er testet positive ved en pcr-test, der tælles med i antallet af bekræftede covid-19-tilfælde samt antallet af covid-19-relaterede indlæggelser og dødsfald.\n- Hvis den efterfølgende pcr-test er negativ bliver det positive testresultat imidlertid ikke annulleret i overvågningen. På den måde kan antallet af positive tests blive alt for højt, siger SSI’s faglige direktør Tyra Grove Krause om risikoen, når man gentestes efter en positiv antigentest.