Jesus gik bort derfra og drog til områderne ved Tyrus og Sidon. Og se, en kana'anæisk kvinde kom fra den samme egn og råbte: "Forbarm dig over mig, Herre, Davids søn! Min datter plages slemt af en dæmon." Men han svarede hende ikke et ord. Og hans disciple kom hen og bad ham: "Send hende væk! Hun råber efter os." Han svarede: "Jeg er ikke sendt til andre end til de fortabte får af Israels hus." Men hun kom og kastede sig ned for ham og bad: "Herre, hjælp mig!" Han sagde: "Det er ikke rigtigt at tage børnenes brød og give det til de små hunde." Men hun svarede: "Jo, Herre, for de små hunde æder da af de smuler, som falder fra deres herres bord." Da sagde Jesus til hende: "Kvinde, din tro er stor. Det skal ske dig, som du vil." Og i samme øjeblik blev hendes datter rask.\nJeg har faktisk altid synes, der var noget stødende ved fortællingen her om den kanaanæiske kvinde.\nStødende fordi Jesus er så afvisende til at begynde med.\nFor hvorfor er han det?\nDen Jesus der ellers nok plejer at ville hjælpe når han så nød, den Jesus der forkyndte en gudstro, der som Paulus sagde at hér var det ligegyldigt om man var jøde eller græker, mand eller kvinde, træl eller fri.\nDen Jesus stiller sig pludseligt vrangvilligt an overfor en kanaanæisk kvinde. Fordi hun er kvinde og fordi hun er kanaanæer.\nPludselig blomstrer personanseelsen og fordommene op.\nDet har jeg faktisk altid syntes, var lidt stødende; sådan at se Jesus fra så menneskelig en vinkel, hvor han som enhver selvbevidst jødisk mand, ikke gad nedlade sig til at snakke med hvem som helst.\nSom der stod: Han svarede hende ikke et ord.\nHan er næsten mere menneskelig end man bryder sig om.\nOg da han omsider svarer, fordi også disciplene begynder at plage ham, ja, så svarer han med ordene om, at han sandelig ikke er udsendt til andre, end til de fortabte får af Israels hus.\nMed andre ord: vi må da først og fremmest sørge for os selv, og det, der er vores!\nVi kan jo ikke redde hele verden, derfor er det da naturligt at vi kommer i første række. Det er da naturligt at der er forskel på dem og os.\nDet er også en noget ubehagelig logik, som vi til fulde kender fra os selv, og fra den politiske debat i dag.\nGrænsen er så tydelig her, at Jesus ligefrem tillader sig at kalde kvinden for en lille hund.\nOg for jøderne var den tids små hunde ikke nogle velplejede elskede kæledyr, som man havde lyst til at tage med sig ind i himlen, men nogle møgbeskidte køtere, der levede af det affald, de kunne tilkæmpe sig på gaderne, hvor de strejfede om.\nDet er en meget uforskammet sammenligning.\nDisciplene har sikkert været helt indforståede, med den logik Jesus først lagde for dagen.\nDe tilhørte jo også Guds udvalgte folk og skulle være med til at indfange de fortabte får af Israels hus.\nNår deres mester satte irriterende hedningekvinder på plads, har det vel i deres øjne været helt i orden.\nGrænser og skel mellem mennesker kan man som regel se det fornuftige i når man selv er på den rigtige side.\nMen heldigvis ender fortællingen jo ikke her. Der er også evangelium i den.\nFor kvinden bliver ved. Hun insisterer på at blive taget alvorligt, insisterer på at blive hørt og set af Gud selv.\nSamtalen er et ægte drama, for inden den er forbi er gudsbegrebet sprængt for disciplene; kvinden har fået livet igen til sin datter, og Jesus er blevet lidt anderledes.\nDen snævre, nationalistiske forståelse af Gud, som én, der tager sig af sine egne sprænges, og disciplene og vi ser den nye Guds virkelighed, som ikke kender til nationale grænser.\nDen kanaanæiske kvinde fremprovokerede en åbning mod andre folkeslag.\nFør det blev pinse og før det blev åbenbart for enhver at gudstro er for alle og ikke kun for jøderne.\nMen det mest interessante er vel ændringen i Jesu holdning til de fremmede.\nMan kommer uværligt til at tænke om det virkelig kan være sandt, at Gud påvirkes og forandres ved en tilfældig hedensk kvindes påtrængenhed og bøn?\nDet ER tilsyneladende sandt!\nKvinden er påtrængende og irriterende som fortvivlede mødre med syge børn er det.\nHun maser sig ind på Jesus, som i desperation.\nMen også i stor ærlighed. Hun hagede sig fast i den ret, der var hendes, nemlig at være den, hun var.\nOg kaldes hun så en hund, tog hun også det med; vel var hun en hund, men så delte hun hundens levebrød: At leve af smulerne fra herrens bord, at leve af sin herres nåde.\nOg den bemærkning rammer noget i Jesus.\nHan svarer med ordene om, at hendes tro er stor.\nHendes ærlighed og vedholdenhed rørte ham.\nOg deri kan hun være et forbillede for al bøn.\nVil man have Gud i tale må man først og fremmest være ærlig, dernæst irriterende som et barn, der plager.\nVi må insistere på at Gud er Gud, og for Ham er alt muligt, hvorimod det for os kun er muligt at leve af Hans nåde.\nDen, der ikke modtager Guds rige ligesom et lille barn, kommer slet ikke ind i det, som vi også hører i dåbsritualet.\nDen kanaanæiske kvinde gjorde det. Hun erkendte at hun ingen ret havde overfor Gud.\nHun var ingen Abrahams efterkommer, havde ingen speciel religiøs indsigt, eller var specielt from og havde lange rigtige bønner at remse op af.\nMen hendes tro bestod i hendes afmægtighed og hendes håb på at Jesus også ville høre hende.\nOg den tro kalder Jesus for stor.\nKvindelil, din tro er stor, ske dig som du ville.\nDet er ellers meget sjældent, han siger det til nogen. Faktisk hører vi kun om det to gange, og sjovt nok er det begge gange til hedninge: Den kanaanæiske kvinde med det syge barn, og den romerske officer der troede Jesus på hans ord.\nI dag får vi en Gud at se, der ikke længere er bundet til kun et enkelt folk.\nEn Gud, der erkender, at omsorgen for mennesker i nød ikke kender til grænser, der udspringer af race eller religion.\nVi mindes også om at vores virkelighed er ligesom kvindens, at vi lever som afhængige af, hvad vores Herre giver os.\nNår han ikke svarer os med et ord - for det sker.\nMen også når han taler til os.\nOg vi skal huske på at i bibelen regnes vi dog for mere værd end hunde.\nI dåben kaldes vi for Guds børn.\nOg i nadveren spiser vi ikke kun smuler fra Herrens bord, men dér rækker Han os, sig selv som Livets brød.


Engagerede lærere til Kongeskærskolen i Allinge til Bornholms Regionskommune | Ofir.dk\nEngagerede lærere til Kongeskærskolen i Allinge\n330563224Phoenix-f18374c112021-03-26T00:00:00Engagerede lærere til Kongeskærskolen i Allinge\nVi søger 2-3 dygtige lærere 37 timer ugentlig pr. 1. august 2021 til det nye skoleår.\nKongeskærskolen er en velfungerende folkeskole, der er i en rigtig god udvikling. Vi er Nordlandets lokale folkeskole i Allinge og nyder stor opbakning fra lokalområdet. Vi har Danmarks smukkeste beliggenhed og et veludviklet koncept for åben skole med LUKSUS-dage på tværs af årgange uden for matriklen. Herudover lægger vi vægt på samarbejde med lokalområdet, blandt andet Folkemødet og folkebiblioteket.\nVi arbejder med to-voksen ordning og samarbejde i professionelle læringsfællesskaber, fordi vi ønsker at blive dygtigere til vores fag, sådan at eleverne også bliver dygtigere. Vi arbejder efter en udviklingsplan de kommende år med blik for inklusion, styrket faglighed og innovation. Vi har et stærkt samarbejde mellem lærere og pædagoger og i det hele taget et dygtigt og engageret personale til vores 235 skønne børn fra 0. -9 klasse.\nVi søger primært en lærer med kompetencer i dansk eller matematik, og vi kunne også bruge lærere til engelsk og tysk, måske geografi, historie og kristendom, men der er plads til den helt rigtige ansøger, der kan bidrage til skolens udvikling og gode arbejdsmiljø. Har du gode inklusionskompetencer vil vi også være nysgerrige efter det.\nVi forestiller os, at du er en udviklingsorienteret, fleksibel, positiv og samarbejdsskabende lærer. Du sætter pris på arbejdet i team, og du vægter samarbejde og dialog med børn og forældre højt.\nHar du spørgsmål til stillingen, eller vil du forbi og hilse på er du velkommen til at kontakte skoleleder Kasper Johansen på 56922930.\n2021-04-12T00:57:56.903 Vi søger 2-3 dygtige lærere 37 timer ugentlig pr. 1. august 2021 til det nye skoleår. Kongeskærskolen er en velfungerende folkeskole, der er i en rigtig god udvikling. Vi er Nordlandets lokale folkeskole i Allinge og nyder stor opbakning fra lokalområdet. Vi har Danmarks smukkeste beliggenhed og et veludviklet koncept for åben skole med LUKSUS-dage på tværs af årgange uden for matriklen. Herudover lægger vi vægt på samarbejde med lokalområdet, blandt andet Folkemødet og folkebiblioteket. Vi arbejder med to-voksen ordning og samarbejde i professionelle læringsfællesskaber, fordi vi ønsker at blive dygtigere til vores fag, sådan at eleverne også bliver dygtigere. Vi arbejder efter en udviklingsplan de kommende år med blik for inklusion, styrket faglighed og innovation. Vi har et stærkt samarbejde mellem lærere og pædagoger og i det hele taget et dygtigt og engageret personale til vores 235 skønne børn fra 0. -9 klasse. Vi søger primært en lærer med kompetencer i dansk eller matematik, og vi kunne også bruge lærere til engelsk og tysk, måske geografi, historie og kristendom, men der er plads til den helt rigtige ansøger, der kan bidrage til skolens udvikling og gode arbejdsmiljø. Har du gode inklusionskompetencer vil vi også være nysgerrige efter det. Vi forestiller os, at du er en udviklingsorienteret, fleksibel, positiv og samarbejdsskabende lærer. Du sætter pris på arbejdet i team, og du vægter samarbejde og dialog med børn og forældre højt. Løn- og ansættelsesvilkår Løn- og ansættelsesvilkår i henhold til gældende overenskomst og efter principperne i lokal løndannelse.Der vil blive indhentet børneattest og straffeattest ved ansættelse. Ansættelsen er pr. 01-08-2021. Praktisk information Send din ansøgning og CV samt dokumentation for uddannelse, via Søg Jobbet knappen, sådan at vi har modtaget den senest den 11-04-2021. Ansættelsessamtaler vil blive afholdt uge 16 Har du spørgsmål til stillingen, eller vil du forbi og hilse på er du velkommen til at kontakte skoleleder Kasper Johansen på 56922930. Bornholms Regionskommune Bornholms Regionskommune er en stor organisation med ca. 3.500 medarbejdere, og samtidig en unik kommunal arbejdsplads: Vi udgør en region for sig og arbejder med strategier og projekter, som danske kommuner normalt ikke kan. Vi har ansvar for områder som turisme og erhvervsudvikling, og står selv for internationale samarbejder og EU-programmer. Vi har visionære planer for øens fremtid. Ikke mindst drømmen om at skabe et CO2-neutralt samfund baseret på bæredygtig og vedvarende energi. På www.brk.dk kan du læse mere om Bornholms Regionskommune. På www.brk.dk taetsammen kan du læse om projekt Tæt sammen, hvor vi sætter fokus på kultur, fælles identitet og samarbejde, ved at beskrive de mange former for samarbejde i 12 fortællinger om regionskommunen. Drømmer du om at bo og arbejde på Bornholm? Målt på naturscenerier og kulturarv er Bornholm Danmarks rigeste kommune. Beregnet i minutter eller kilometer er vi ganske tæt på hovedstaden, men opgjort i sol, klipper og sandstrande - eller i tryghed, nærvær og livskvalitet - er vi en helt anden verden. Vi ved, at potentielle tilflyttere har brug for information, råd og vejledning, og derfor er du velkommen til at kontakte vores tilflytterkonsulent, Rune Holm. Han kan bl.a. fortælle, hvordan han kan hjælpe med at skaffe et job til din ægtefælle. Kontakt Bornholms tilflytterkonsulent Rune Holm, 31 21 88 80, rh@bornholm.biz, Læs mere på Http: næstestopbornholm.dk11Jobnetf18374c1100000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2021-04-11T00:00:000000https://rekruttering.brk.dk/rekruttering/JobNotice.aspx?CompanyId=InnomateHR_Prod&JobNoticeId=30160EuropaDanmarkSjælland & øerBornholmBornholm3956275Bornholms Regionskommune11Ullasvej 233700RønneDKDanmark0DKDanmarkDKDanmark8Fuldtid46PermanentPædagogik og undervisning01187060JobNet53039005303900010016-03-2021000https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=f18374c1https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=f18374c1https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=f18374c1&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=f18374c1&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/jobtitle/233104-330-1.jpgEngagerede lærere til Kongeskærskolen i Allinge12008001Dansk3Læse/ tale233102Folkeskolelærer233104Lærer9Undervisning og pædagogik365159516Kasper Winstruppost@brk.dkDKDanmarkDKDanmarkda-DK


Rachel Dixon – Ace High\nHome / Alle Karakterer / Rachel Dixon\nRachel Dixon 31. august 2017\tMika\nHytte nr.: 02C\nNavn: Rachel Dixon\nStyrker: Musik, hendes katte.\nSvagheder: Hendes fortid, hendes handikap.\nRae er ikke typen der ligefrem er så god til at være social, ikke hvis hun selv skal tage initiativ til at snakke. Så skal hun have fået noget at drikke inden, hvis hun skulle vælge det. Hun er en meget lukket person, og vil bestemt ikke snakke om hvad der er sket med hende. Hvis folk spørger om hendes fortid har hun ikke så meget at sige om det, for det meste ignorerer hun bare spørgsmål omkring det. Mest fordi hun gerne vil glemme hvad der er sket.\nHun hører meget musik, og vil næsten ikke gå nogle steder uden at have noget musik med sig. Det eneste tidspunkt hun helt bestemt ikke hører musik er i skolen, da hun så forsøger at følge med, når hun da gider møde op. Skole siger hende ikke ligefrem så meget længere, det er der ikke ret meget der gør. Det eneste som egentligt siger hende noget er musik og hendes katte. Det er lidt det der stadig holder hende i gang.\nHun har ikke noget imod at gå i byen, på trods af at der kommer en del blikke. Hun er så mest i byen for at drikke, og nogle gange bare for musikken. Hun er mest social, når hun har drukket, derfor har hun ikke noget mod at være i byen, for der kan hun altid drikke lidt mere mod til sig. Fester er også en okay ting at komme med til.\nRae havde et godt liv sammen med hendes forældre. De havde det godt sammen, ingen problemer, ingen skænderier. Hun passede sin skolegang, og havde nogle gode venner der. Men det hele ændrede sig ret hurtigt da de kom ud for en ulykke da de skulle på en familietur, bare dem 3. Rae var den eneste overlevende i deres bil, og personen i den anden bil overlevede det også.\nEfter et langt stykke tid på hospitalet, kunne hun endelig komme hjem. Selvom det ikke ville blive det samme. Hun fik nogle penge som erstatning, men intet kunne jo egentligt erstatte hvad hun havde mistet. Langsomt begyndte hun at lukke sig meget inde, og en del penge blev brugt på noget alkohol, bare for at dulme alt den smerte. Men hun tog sig altid af sine katte, uanset hvor dårligt hun så end måtte have det. Men der gik alligevel ikke længe før hun begyndte at overveje at sælge huset, og bare flytte væk. Finde noget nyt. Selvom hun godt vidste at hun nok ikke ville få vildt meget for det, da det nok kunne trænge til en kærlig hånd hist og her. Men penge skulle hun nok få for det. Kort efter det var blevet solgt flyttede hun hertil, da det ville være bedre for hende.\n– Mangler det meste af venstre ben og højre øje.\n– Hun går oftest med krykker, men har også en kørestol.\n– Hun ryger, og drikker, lidt for meget.\n– Hun spiller guitar.\n– Hun lukker aldrig hendes vindue på værelset helt, på grund af hendes katte.\n– Hun er meget glad for musik, der er snart ikke noget bedre.\n– Hun har altid bundet stumpen ind når hun skal ud af hytten, men gør det ikke hvis hun bare er hjemme.\nRace: Ukendt, kat\nNavn: Snaffe, Snarf\nAndet: Han er meget kælen, og kan næsten spænde ben for folk, bare for at få noget opmærksomhed. Han følger meget efter Rae, og vil næsten ikke lade hende gå nogle steder uden ham. Han finder ikke ret meget legetøj interessant, han kan bedre lide bare at blive kælet for. Han er både inde og ude kat.\nAndet: Hun er meget glad for at lege med sit legetøj. Hun er lidt forsigtig omkring folk, men kan godt lide at blive kælet for. Hun har det bedst ved at være hos Rae, og er ikke helt så meget for at være ved andre folk. Hun er en inde kat, og bryder sig ikke så meget om at være udenfor.\nAndet: Hun er lidt fin på den, og er ikke så meget til at lege. Hun er nem at snakke med, og gør sjældent noget, men hvis man bliver for meget skal man nok få det at vide. Hun er glad for at være udenfor, men så snart vejret ser ud til at blive skidt, så er hun straks indenfor.\nAlder: 1/2 år\nAndet: Han er meget sky, og vil kun være ved Rae. Han er meget legesyg, og det er ligemeget om det er legetøj eller noget andet. Han er meget god til at gemme sig. Hvis han kan komme til det vil han gerne være udenfor, men han får sjældent lov af Rae.


Finanselev - Topdanmark.com\nDu er her: Forside>Job og karriere>Finanselev\nFå ”Danmarks fedeste elevuddannelse” hos os\n”De nye elever kan glæde sig til at tage Danmarks fedeste elevuddannelse og til at få deres daglige gang på den bedste arbejdsplads, hvor man bliver udfordret og aldrig er begrænset.” Nicoline Dyrberg, finanselev i Topdanmark.\nHvert år kan du søge én af de 15-20 nye toårige elevstillinger hos os. Du bliver en del af et elevhold, som går på skole sammen, men i dagligdagen er I fordelt i forskellige afdelinger, hvor I indgår på lige fod med andre medarbejdere.\nHvornår ansætter vi nye finanselever?\nVi søger finanselever i december og januar måned med start den 1. september. Du kan finde jobopslaget her på vores hjemmeside under ”Ledige job”, når det bliver slået op i december måned. (se ledige job)\nHver dag lærer du noget nyt\nDer er mest praksis allerede fra dag 2. Opgaverne er varierede, for gennem uddannelsen prøver du dig af inden for hele den vifte af finansielle opgaver, som en bred koncern som Topdanmark varetager.\nDu kommer til at hjælpe kolleger med reelle opgaver og virkelige kunder med rigtige behov. Opgaverne varierer, efter hvilken afdeling du sidder i. Du kan fx komme til at:\nBesvare spørgsmål fra kunder i telefon, chat og e-mail\nModtage anmeldelser af skader og udbetale erstatning\nBetale koncernens leverandører\nDeltage i projekter, når der skal udvikles nye løsninger\nRegistrere og arkivere bilag (det skal også gøres – og der skal være styr på det)\nDu får tilknyttet en kontaktperson, som du kan søge råd og vejledning hos, mens du lærer.\nVi sikrer, at du får en bred finansiel uddannelse med fokus på forsikring og service. Du kan vælge speciale inden for skadeforsikring, livsforsikring eller salg, afhængigt af hvilken profil der passer bedst til dig.\n”Der er en fed kultur i Topdanmark, hvor man værdsætter hinanden og hinandens kompetencer, man bliver lyttet til, og så har vi det også sjovt sammen. Man er godt tilpas, lige meget hvor man er, og hvem man er sammen med.” Laurits Langkjær Lund, finanselev i Topdanmark.\nHvad så, når uddannelsen slutter?\nDet er dygtige profiler, vi får ud af jer. 75 % bliver her bagefter i faste job, mens andre tager imod de gode tilbud fra vores konkurrenter eller fra bankerne.\nKulturen her er noget ganske særligt. Det siger alle de, der vender tilbage til os senere i deres karrierer.\nEn anden grund – både til at blive og til at komme tilbage – er, at her er rig mulighed for jobrotation og videreuddannelse inden for både forsikring og pension.\nHvad var det nu, du ville spørge om?\nHar du spørgsmål, som du ikke får svar på her, er du velkommen til at skrive til os på uddannelse@(if you can see this please update your browser)topdanmark.dk.\nFerie: Det skal du selvfølgelig også have. Det første år har du 10 dages ferie med løn, det andet år har du fem uger ligesom alle andre. Hvis du har ferie til gode fra tidligere, gælder de almindelige regler i ferieloven.\nGeografi: Når du søger, kan du vælge, hvor i landet du vil høre til. I begyndelsen er du en del på skole (i år enten Lyngby eller Kolding, alt efter hvor du bor). Her er du sammen med dine elevkolleger.\nKvalifikationer: Vi tager elever med en af følgende uddannelser:\nLøn: Du får selvfølgelig både løn, ferie og pension, mens du er på uddannelsen. Lønnen stiger lidt hvert år – fra 1. juli 2019 er den 17.508 kr./md. for dem, der er på første år, og 18.967 kr./md. for dem på andet år. Når du er over 18 og har været her i tre måneder, får du 13½ % oveni sat ind på en pensionsordning


Afspilning mkv 1080 på asrock ion 330 - Side 2 - Software - Tweak.dk\nonsdag, 9. september 2009, 08:23\nJeg plejer aldrig at have problemer med at spille noget som helst, og jeg bruger kun denne pakke fra Shark007.\nHvis du vil prøve den, så husk at fjern ALT hvad du har codec pakker, sub programmer osv...\nonsdag, 9. september 2009, 21:01\nJeg kan ikke finde den featre du omtaler, EVR..\nEr det en beta versionaf Mplayer classic?\nJeg ligger på mellem nogle og 70% til 97% i cpu kraft..\ntorsdag, 10. september 2009, 09:41\njeg testede lige med afsnit 1 af anime serien K-On! havde jeg i Blu-ray 1080p så testede jeg EVR (Vista/.Net3), EVR Custom Pres. & CoreAVC.\nEVR (Vista/.Net3) har jeg CPU forbrug på 31% den hopper sådan op og ned:\nEVR Custom Pres. har jeg CPU forbrug på 32% hopper os op og ned:\ntilsidst CoreAVC hvor jeg ligger på 10% CPU forbrug og den dancer ikke vildt meget og bruger mindre end med de 2 andre:\nfor at bruge CoreAVC ska man lige huske at sætte den til Prefer i External Filers ellers bruger den ikke CoreAVC/Cuda\ntorsdag, 10. september 2009, 15:50\nJeg siger tak for den hjælp i har prøvet at give.. Indtil videre ser jeg vare xvid ting indtil jeg får tid til at pille ved det ordenlig.. ;-)\ntorsdag, 10. september 2009, 16:16\nSyns lige i skullle se dette..\nSå er spørgsmålet om det virker på mkv filer!?!\nDet får jeg at se i aften.. :-S\ntorsdag, 10. september 2009, 16:17\nlidt mere: http://www.guru3d.com/article/nvidia-ion…eview-preview/5\nfredag, 11. september 2009, 06:41\nEfter at have afinstalleret alt og brugt nogle timer på nettet på at søge info, fandt jeg ud af den nyeste version af coreAVC 1.9.5 understøtter CUDA. Hvilke gør at istedet for at CPU'en arbejder, overtager GPU'en arbejdet.\nDet gør at jeg nu kan spille 1080p mkv i MPC med cpu usage stabilt på 10%, rigtig pænt på en dual atom 1,6 :-D\nNu mangler jeg bare lyden, MPC skriver noget med fejl i "vorbis"\nMangler jeg codec?\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "abcon" (11.09.2009, 06:42)\nfredag, 11. september 2009, 08:05\nyup det jeg hele tiden har sagt CoreAVC er den bedste\njeg så bla. en Video igår det var så bare med PowerDVD9 hvor Nvidia selv havde putter Bolt på i 1080p imens de lavet lidt andet og det hakkede filmen heller ik


Nu vi er ved Grækenland... - Somewhere elseSomewhere else\nArj, jeg bliver nødt til at give denne gode ide videre: Skiathos, en fantastisk græsk ø, der ligger nord for Athen, ikke så langt fra fastlandet. Der er lufthavn på øen, så en del rejseselskaber flyver dertil. Det betyder selvfølgelig også flere mennesker, men fortvivl ej! Det findes der råd for – læs med her:\nSkiathos ligger tilpas nordpå til at være en frodig ø. Kommer man længere mod syd bliver de græske øer ofte mere golde og stenede på grund af mere varme og mindre regn. Personligt nyder jeg meget, at der er grønne pinjetræer og overvældende mange blomster, der matcher farverne fra det blå og turkise vand så smukt, og sådan en slags ø er Skiathos. Øen blev med et slag verdensberømt, tillige med naboen Skopelos, da det var her filmen Mama Mia blev optaget. Det måtte vi selvfølgelig opleve og tilbragte 14 skønne dage under den græske sol.\nBo i Skiathos by\nVi boede på Rene Studios, som er et mindre, familiedrevet og meget hyggeligt hotel. Det ligger lidt hævet over Skiathos by, og da gaderne er, uden at lyve, ret stejle, kræver det gode ben at komme op og ned til byen flere gange om dagen. Placeringen kvitterer til gengæld med en pragtfuld udsigt over vandet og fred og ro. Skiathos by er lille og overskuelig med butikker, restauranter og havnepromenade. Gør dig selv den tjeneste at forsvinde ind i de små sidegader og gå på opdagelse. Nej, du spiser ikke med havudsigt, men du nyder i stedet hjemmelavet mad og fantastisk betjening. Bagefter kan du slentre en tur langs havnekajen, hvor luksus-yachts ligger og vugger i den lune aftenluft side om side med små, knaldblå fiskerbåde.\nSkiathos med et twist\nUdover det helt oplagte græske ø-livs-foretagende med sol, strand, vand og fantastisk mad, er der nogle andre, lidt skæve ting, man kan foretage sig. Som nævnt har øen en lufthavn, og flyene svæver lige hen over havnepromenaden i Skiathos by. Det er muligt at køre eller gå ud til landings- og startbanen og se de store maskiner helt tæt på. Det er ret fascinerende at opleve, og der er ofte fol k bevæbnet med kameraer derude. Men hold god afstand til flyene! Der ligger en lille café derude samt et lyssignal, der får stoppet trafikken, når der lander eller letter fly.\nNår man har fået jet-motor nok, kan man køre videre ind midt på øen. Her ligger Skiathos Dog Shelter. Hjemløse hunde er også her et problem, og det prøver man at afhjælpe her. Dels passer og plejer man syge eller tilskadekomne hunde, dels formidler man nye hjem til dem. Hvis man vil bidrage med en hjælpende hånd, kan man melde sig til at gå tur med hundene. Man møder blot op ved lågen mellem kl. 9-13 og tilbyder en luftetur. Vi er hundemennekser herhjemme, så en tidlig morgen bankede vi på døren til shelteret. Vi blev udstyret med to, logrende, pjattede hunde og slentrede af sted i den lune, stille morgen. Shelteret ligger smukt og øde, så turen var en også en naturoplevelse for os hundeluftere. Man går så længe man gider, og hundene var lykkelige for at være ude og se noget nyt.\nPå tur til lands og til vands\nDet er en god ide at leje en bil og køre på opdagelse på øen. Og her kommer det gode: Så snart, man bevæger sig lidt udenfor Skiathos by forsvinder folk, og man føler man har øen lidt for sig selv. Der er god plads på vejene, og godt for det. De er temmelig smalle, til tider stejle og en del af dem er grusveje. Man kan med fo rdel lægge vejen forbi Platanos Restaurant. Restauranten ligger med den mest vidunderlige udsigt over Skiathos by og havet, og man spiser godt. Vi fik den anbefalet af kaptajnen på vores bådtur, og det er ham, der egenhændigt står for leveringen af frisk fisk til restauranten. Prøv deres friturestegte ansjoser. Salt og citron henover og en græsk salat, det er vidunderligt.\nOg bådtur er en anden måde at se øen og dens omgivelser på. Det er også på havnen man kan genkendescenen fra filmen Mama Mia, hvor de tre herrer ikke når båden. Ellers er der fine skilte på molen med billeder fra filmen, så man kan genopfriske hukommelsen.Der er daglige bådture fra havnen til andre strande på Skiathos og andre øer i nærheden. For eksempel den lille, ubeboede ø Tsougria, som man kan se fra havnen på Skitahos. Den har en pragtfuld strand, en strandbar og that’s it. Man kan også booke sig ombord på en halvdags snorkelsafari, hvor man sammen nogle få andre sejler rundt til forskellige små bugter og vige, som man har helt for sig selv. Det er som at snorkle rundt i et akvarie med fisk og planter i alle farver. Den lidt større, men mindre turistede, naboø Skopelos er absolut en halvdags-udflugt værd. Man kan kun sejle hertil og det begrænser selvfølgelig antallet af turister. Vi besøgte øen året efter i en uge – mere om den dejlige ø i næste indlæg!\nKategorier: I Grækenland, Skiathos\nGenoplev Mama Mia filmen på Skopelos - Somewhere elseSomewhere else\njuli 05, 2017, 2:27 pm\n[…] kræver en indsats at nå frem til øen. Som nævnt i mit tidligere indlæg (læs mere her), findes der ikke en lufthavn på Skopelos. GODT, fordi, det begrænser stærkt antallet af […]


Offentlig chef: Vi er nødt til at værne om borgernes tillid til os | Djøfbladet\nOffentlig chef: Vi er nødt til at værne om borgernes tillid til os\nAf: Dorthe Vang Kristensen\nDe offentligt ansatte løser deres opgaver meget effektivt. Det skal den offentlige sektor dokumentere ved at vise, hvordan dens midler bruges, skriver centerchef Dorthe Vang Kristensen. Foto: Casper Christoffersen/Ritzau Scanpix\nTilliden til det offentlige bliver udfordret af konkrete sager, af dalende autoritetstro og af øget fokus på retssikkerhed. Derfor er vi nødt til at arbejde hårdt for at fastholde borgernes tillid, og det indebærer også åbenhed om de ting, der mislykkes, skriver centerchef Dorthe Vang Kristensen.\nTillidsreformen blev introduceret i 2011 af den tidligere regering. Kommuner, regioner og fagbevægelse tilsluttede sig reformen i juni 2013, og man har siden arbejdet med den, nu med noget mindre kraft end ved reformens start.\nJeg har som leder i Københavns Kommune deltaget i arbejdet med tillidsreformen fra begyndelsen. Jeg har været i styregruppe, til konferencer, lavet handleplaner, drøftet reformen med medarbejdere, kolleger og tillidsrepræsentanter. Jeg har været opløftet og frustreret, og jeg har set tilbagegang, stilstand og forandring.\nVi har opnået meget. Særligt vil jeg fremhæve, at vi nu skal være langt bedre til at argumentere for, hvordan dokumentationskrav, kontrol og detaljerede målinger kan udvikle fagligheden og dermed kvaliteten af vores indsats.\nVi kommer i alle offentlige institutioner fortsat til at have fokus på afbureaukratisering, på minutregistreringer og målingstyranni, og vi skal være på vagt over for registreringer, som ikke kommer nogen til gode. Vi kan med andre ord aldrig lukke tillidsreformen ned.\nMen vi har jo kun den tid, vi har, og der en risiko for, at tillidsreformen overtages af andre dagsordener. Jeg ønsker, at vi i stedet aktivt videreudvikler tillidsreformen. At vi vender blikket ud og bliver optaget af borgernes tillid til os.\nNår vi viser, hvad vi gør og kan, øger vi muligheden for, at borgerne kan have tillid til os. At de kan se, når vi er effektive og dygtige. Og når vi ikke er.\nTilliden fra borgerne er udfordret\nTilliden til det offentlige bliver udfordret af konkrete sager, af dalende autoritetstro og af øget fokus på retssikkerhed.\nVi ser en række sager, hvor offentligheden med medierne som talerør insisterer på, at hver en sten skal vendes: Udbytteskattesagen og inddrivelsessystemet i Skat, bestikkelsessager, børnesager, hvor der ikke gribes rettidigt ind, rengøringsudbud, hvor udbudskonsulentens eget firma vinder etc. Selvom disse sager er på afgrænsede områder, så rammer de bredt. Vi bliver alle beklikket, når en offentligt ansat træder ved siden af, når en kontrakt er dårligt udført, eller der er et it-system, der ikke fungerer.\nDer er i dag frivillig retshjælp og kommunale borgerrådgivere i de fleste kommuner, og udover Ankestyrelsen kigger også Ombudsmanden og Rigsrevisionen de offentlige organisationer i kortene. Borgere og samarbejdspartnere er blevet mere optagede af deres rettigheder og af lovgivningen, og de er blevet mindre autoritetstro.\nReform, der øger borgernes tillid\nHvad betyder det konkret, at vi skal kigge ud og værne om borgernes tillid til os? Og hvordan har det sammenhæng med den tillidsreform, vi har arbejdet med de seneste syv år? Jeg vil her komme med et bud på nogle områder, vi bør arbejde med.\nStyring i den offentlige sektor skal skabe åbenhed og gennemsigtighed. Hvis vi skal værne om borgernes tillid, skal vi vise, hvad vi laver, hvor meget vi laver, og i hvilken kvalitet vi laver det. Når vi viser, hvad vi gør og kan, øger vi muligheden for, at borgerne kan have tillid til os. At de kan se, når vi er effektive og dygtige. Og når vi ikke er.\nDer skal skabes øget åbenhed om kvalitet og service. Vi skal opsøge og bruge viden om kvaliteten af vores arbejde, og vi skal fortælle vores omverden, hvordan det ser ud. Vi skal blive bedre til at kommunikere resultater af undersøgelser fra borgerrådgivere, Ankestyrelsen, Rigsrevisionen mv., så borgerne får indsigt i, om vi overholder loven og leverer en ordentlig service.\nDer skal skabes øget åbenhed om effektivitet. Der er en meget stor effektivitet på de offentlige arbejdspladser. Den skepsis, dette udsagn ofte møder, skal imødegås ved at vise, hvordan vores midler bruges, og hvor effektivt vi løser opgaverne. Det offentlige tåler bestemt sammenligninger med private virksomheder, både hvad angår produktivitet og mådeholden brug af midler.\nVores faglighed skal kunne debatteres. Faglighed er genstand for en mere kritisk tilgang end tidligere. Det oplever både skolelæreren, embedsmanden, pædagogen og lægen. Borgerne er mere vidensopsøgende og kan på kvalificeret vis udfordre vores faglighed. Hvis vi ikke tør møde denne udfordring med åbenhed, nysgerrighed og dialog, så mister vi både troværdighed og tillid.\nLedelsen skal fremme en kultur, hvor man kan være stolt over at være offentligt ansat. Vi skal som offentligt ansatte være bevidste om, at vi forvalter lovgivning, og at vi er en afgørende del af den demokratiske linje fra Christiansborg til borgeren. Vi skal være bevidste om, at det er os alle som skatteborgere, der betaler både vores løn og de indsatser, vi sætter i gang. Vi skal som ledere have fokus på dette, så vi i vores faglige specialisering ikke glemmer den politiske ramme eller målet om at levere høj kvalitet for færrest mulige midler.\nMin opfordring til kommunerne, til regeringen og ikke mindst til de faglige organisationer, som i den grad har taget ansvaret for, at tillidsreformen er blevet mere end bare ord:\nDet er tid til at vende blikket ud – lad os bruge tillidsreformen som afsæt til at højne borgernes tillid til det offentlige.\nDorthe Vang Kristensen er centerchef.


Produkter - koblinger - specielle Koblinger ... Technoflex - koblinger m.m.\n» Produkter » Koblinger » Specielle koblinger\nDen patentbeskyttede deltaflex serie af koblinger tilbyder maksimum forskydningskapacitet med ubetydelige reaktionære belastninger, for længere levetid. Denne all-metal flex-link kobling kræver ingen smørelse eller vedligeholdelse. Typiske applikationer inkluderer Kompressorer, pumper, blæsere, positionsdele, indeks tabeller, miksere, turbine-drev, vind tunneller, køle tårne og enkelt gears generator-drev.\nUniflex koblingsserien løser et væld af applikations problemer, herunder høj forskydningskapacitet, pladsbegrænsninger, høje temperaturer og uden slør. Typiske applikationer inkluderer bl.a. tekstiludstyr, grafiske maskiner, robotteknologi, transportbånd, kartonfoldnings- og limningsudstyr, maskinværktøjer, centrifugerende pumper, landbrugsmaskiner, blæsemaskiner, oprulningsmaskiner og styrings mekanismer.\nSaga Koblingsserien tilbyder mindre torsionel stivhed end nogen anden kobling. Der er ingen lignende koblinger for højstødsstart/-stop applikationer som mange stempeldrevne anordninger, kompressorer eller knuseenheder.\n-også kaldet Shaft Collars\nEn Aksel krave begrænser den længde en motorbase, kan vandre på akslen. Denne præcisionsfremstillede krave letter på installation og den bedst mulige holdestyrke.\n-også kaldet Rigid Sleeve\nVores Fast-forbindelses koblinger anvendes til at samle to aksler når fleksibilitet ikke er påkrævet. Bestående af en enkeltdels krave, koblingen glider på enderne af de to aksler og holdes på plads af 2 pinolskruer. Denne kobling passer bedst til let/medium vægts applikationer.\nklik her for at downloade et katalog over Specielle Koblinger


Fossil afslører: Hvalens forfader vandrede på tværs af kontinenter | illvid.dk\nDen firbenede hval var en globetrotter\nEt nyopdaget skelet fra hvalens glubske, firbenede forfader har nu afsløret, at fortidsrovdyret eksisterede langt tidligere, end forskerne hidtil har troet.\nHvalernes forfader indtog verden hurtigere, end forskerne hidtil har troet.\nFundet af et tre meter langt skelet af en firbenet hval ved Perus kyst viser, at den var til stede i Stillehavet allerede for 43 millioner år siden, og det udfordrer forskernes teori om hvalernes tidlige udviklingshistorie.\nSom navnet siger, var den firbenede hval skabt til at begå sig både til lands og til vands. Skelettet fra Peru giver et godt billede af dyrets anatomi.\nDet havde et smalt hoved med lange kæber og tænder, som var egnede til at fange fisk med. Benene var korte, og tæerne var lange og formentlig forbundet med svømmehud.\nMed sine skarpe tænder jagede hvalens forfader i havet, men den kunne også begå sig til lands.\nInteressantest er den lange hale, hvor de kraftige hvirvler viser, at den har været stærk og har givet en god fremdrift i vandet. Den firbenede hval har altså brugt både ben, fødder og hale til at svømme med ligesom nutidens oddere og bævere.\nHvaler bevægede sig på tværs af kontinenter\nHidtil har palæontologerne ment, at den firbenede hval udviklede sig ved Indiens kyst og bredte sig til kysterne omkring Afrika og videre nordpå. Herefter nåede den til Nordamerika og først senere til Sydamerika.\nAlderen på skelettet fra Peru fortæller en anden historie.\nDen firbenede hval havde skarpe tænder på de lange kæber, som var egnede til at fange fisk med.\nDe firbenede hvaler må have krydset Atlanterhavet meget sydligere og taget den direkte vej fra Afrika til Sydamerika.\nDerfra er de nået om på den anden side af kontinentet – enten ved at brede sig langs kysten hele vejen rundt om Sydamerika eller ved at vandre over land til Stillehavet.\nMeget passende har arten fra Peru fået navnet Peregocetus pacificus, som betyder “den rejsende hval, som nåede Stillehavet”.\nWHO frygter ny corona-virus fra Sydamerika


Forskning i øjenhøjde // Psykiatrien i Region Syddanmark\nPsykiatrien i Region Syddanmark OM OS Presse Nyheder fra psykiatrisygehuset Forskning i øjenhøjde\nPsykiatriens forskningsdag bød på en bred vifte af spændende oplæg fra psykiatrisygehusets egne forskere, men også fra gæster, som selv har haft psykiatrien tæt inde på livet. Et af dagens fokuspunkter var nemlig inddragelse af patienter og pårørende.\nPsykiatriens Forskningsdag er den dag på året, hvor det er tid til at fejre alle de dygtige forskere i Psykiatrien i Region Syddanmark, som hver dag er med til at finde ny viden og gøre os klogere, så vi kan blive endnu bedre til at hjælpe mennesker med psykisk sygdom.\nDer var derfor også stort opbud til dagens fejring. Og det var ikke kun forskere, som var mødt op. Også patienter og pårørende havde lagt vejen forbi Trinity Hotel, hvor forskningsdagen blev holdt.\nNetop i år var der til Psykiatriens Forskningsdag et særligt fokus på både patienter og pårørende.\n- Det er vigtigt, at vi inddrager patienter og pårørende. Vi skal skabe en rigtig god dialog, så vi kan trække vores forskning ned i øjenhøjde og blive bedre til at udvikle og formidle den, så vores forskning kan gavne endnu flere, siger lektor i retspsykiatri og forskningsleder på Psykiatrisk Afdeling Middelfart Frederik Gildberg, som har været med til at sammensætte programmet til dagen.\nSom en del af projektet med at få forskningen gjort relevant for flere, har patienter og pårørende i år haft mulighed for at sætte deres præg på programmet til Psykiatriens Forskningsdag.\n- Da vi skulle planlægge dagen, nedsatte vi en gruppe, som både bestod af patienter, pårørende og forskere. De kom så med deres bedste bud, og det er på baggrund af det, at programmet er udviklet, fortæller Frederik Gildberg.\nOg erfaringspersoner frem for forskere kom til at præge dagens program. Dagens første oplægsholdere var søskendeparret Tina Pedersen og Daniel Boysen, som fortalte deres barske, men også rørende og inspirerende historie om deres barndom, der har været præget af vold og misbrug.\nHerefter fulgte fire parallelsessioner med i alt 24 oplæg, hvor man kunne høre om al den forskning, der er i gang i psykiatrisygehuset lige nu. Man kunne blandt andet høre om, hvordan man kan bruge et computerprogram til at behandle angst, hvorfor nogle mennesker over 60 år får alkoholproblemer sent i livet, og hvilken oplevelse retspsykiatriske patienter har, når de bliver bæltefikserede.\nOgså Ole-Martin Midtskogen Sørensen, som er chef for socialpsykiatrien på Langeland, men nok er bedst kendt som ”Rebellen fra Langeland”, havde lagt vejen forbi for at fortælle om, hvordan han ofte gør tingene på sin egen måde.\n- Vi bliver nødt til at komme ned på jorden til det helt basale. Jeg synes for eksempel, at alle har ret til tænder, så vi kan smile til hinanden. Der er jo ingen, som bliver ansat, hvis de har rådne tænder.\nSådan lød et af Ole-Martin Midtskogen Sørensens budskaber til forsamlingen.\nEt samspil mellem forskere og erfaringspersoner\nEt vigtigt aspekt af Psykiatriens Forskningsdag var dialogen mellem forskerne og alle dem, som de forsker for: patienterne og de pårørende. Derfor var der efter oplæggene fra Tina Pedersen og Daniel Boysen og Ole-Martin Midtskogen Sørensen sat tid af til samtale mellem forskere og erfaringspersoner.\n- Vi har forsøgt at matche forskere sammen med de oplægsholdere, som selv har oplevelser på psykiatrien. På den måde kan vi forhåbentlig skabe nogle nye tanker og refleksioner. Vi har brug for at høre de oplevelser, som patienterne har, og hvad de tænker. Og så kan vi jo altid blive endnu bedre til at lytte, siger Frederik Gildberg.


Økonomisk stress driver flere europæere til selvmord | Information\nØkonomisk stress driver flere europæere til selvmord\nEt stigende antal europæere vælger at begå selvmord i desperation over at være havnet i en håbløs økonomisk situation. EU-politikernes redningsplan gør kun situationen værre, siger ekspert\nAthenere lægger blomster og tænder lys ved det træ midt i hovedstaden, hvor den økonomisk desperate græske pensionist Dimitris Christoulas den 4. april skød sig selv i protest mod krisen, som tvang ham til at rode i skraldespande for at finde mad.\nDet var 77-årige Dimitris Christoulas hensigt at skabe opsigt og debat, da han onsdag i sidste uge skød sig selv ved højlys dag foran det græske parlament midt i Athen og i et selvmordsbrev beskyldte den græske regering for at have »tilintetgjort alle muligheder for min overlevelse, som var baseret på en værdig pension, som jeg alene har betalt til i 35 år uden hjælp fra staten«.\nMen med sit dræbende skud i hovedet blev den pensionerede farmaceut en blandt en voksende – oftest anonym – gruppe af desperate europæere, der har valgt at tage deres eget liv, fordi de ikke længere kunne se en vej ud af en fortvivlet situation, som den økonomiske krise og nedskæringerne har presset dem ud i.\nIsær i de hårdest ramte EU-lande, hvor arbejdsløsheden er skyhøj og nedskæringerne brutale, er selvmordsraten vokset, fortæller David Stuckler, sociolog ved Cambridge University i Storbritannien, der forsker i effekten af den økonomiske krise på det mentale helbred blandt europæerne.\n»Vi har kigget på, om tendensen begyndte at ændre sig med starten af krisen og fandt, at selvmordsraten begyndte at vokse skarpt efter 2007 – især i hårdt ramte lande som Irland, Spanien, Portugal, Grækenland og de baltiske lande. Der er tale om tocifrede tal,« siger David Stuckler til Information.\nDe eksisterende data for selvmordsraten i EU halter efter begivenhederne, så endnu er der kun tal for de fleste lande frem til 2009, mens tal for enkeltlande eksisterer for 2010 og i enkelte tilfælde også for 2011.\nIkke desto mindre tegner de tilgængelige tal et deprimerende billede af effekten af den økonomiske krise på europæernes mentale helbred, og alt tyder på, at tendensen til en stigning i antallet af selvmord er vokset yderligere i takt med den forværrede krise.\nI Grækenland – der ifølge Eurostat havde den laveste selvmordsrate i Europa på 2,8 pr. 100.000 indbyggere inden krisen – steg selvmordsraten støt fra begyndelsen af krisen og steg igen med omkring 40 procent i de første fem måneder af 2011 sammenlignet med året forinden, ifølge data fra landets sundhedsministerium.\nAris Violatzis fra organisationen Klimaka, der bestyrer en hjælpelinje for personer med selvmordstanker, siger til CNN, at »jo længere vi kommer ind i krisen, jo grimmere bliver det«.\nGruppen forklarer, at den nu modtager omkring 100 opkald om dagen mod ca. 10 før krisen, og at tre ud af fire nævner økonomiske problemer som deres største bekymring. Før krisen var det kun én ud af fire, siger Violatzis.\nI Irland steg selvmord blandt mænd – den mest udsatte gruppe – med 16 procent i samme periode og er blevet sammenkædet med det, terapeuter har betegnet ’den keltiske tiger-depression’; det vil sige perioden, efter landets byggeboble sprang i 2008, der skabte en stigning i midaldrende mænd, der klagede over søvnløshed og manglende appetit.\nI Italien steg antallet af selvmord grundet økonomiske vanskeligheder med 52 procent fra 2005 til 2010.\nSenest i fredags anklagede den italienske skatteyderorganisation Federcontribuenti regeringens nedskæringspolitikker for 18 gældsrelaterede selvmord i år alene. Gruppen påpeger, at antallet kan være »meget højere«, fordi ikke alle selvmord rapporteres. Den anlagde ved samme lejlighed en sag ved Roms anklagekontor for at »finde ud af om dem, der burde stoppe dette sociale blodbad, ikke gør deres arbejde,« rapporterer Italiens nyhedsbureau ANSA.\nIfølge Stuckler kan netop nedskæringer gøre en krise til gift for sjælen, og han minder om, at mens selvmord er relativ sjældne, så er der 10 selvmordsforsøg og over 100.000 depressioner for hvert selvmord.\n»Problemerne er værst i de lande, hvor der finder meget radikale nedskæringer sted, og hvor regeringerne fjerner den yderst vigtige støtte på et tidspunkt, hvor folk har mest brug for det,« siger han.\nIkke kun kriselande\nDet er imidlertid ikke kun de hårdest ramte lande i Europa, der har set en stigning i selvmordsraten. Ifølge Stuckler og kollegers forskning, offentliggjort i The Lancet i juli 2011 og baseret på tal frem til 2009, var der både i EU-lande, der blev medlem i 2004, såvel som i de gamle medlemslande en nedadgående tendens i selvmordsraten før 2007.\nDenne nedadgående tendens stoppede dog brat i 2008, hvor der kunne registreres en gennemsnitlig stigning i de nye lande på knap en procent og på hele syv procent i de gamle medlemslande. »I begge steg selvmordsraterne yderligere i 2009,« skriver forskerne.\nDe gamle EU-lande, forskerne havde data for, da de skrev artiklen, var Østrig, Finland, Grækenland, Irland, Holland og Storbritannien. Kun i Østrig faldt selvmordsraten mellem 2007 og 2009, mens den i alle de øvrige lande steg med mindst fem procent. I Danmark er antallet af selvmord faldet i perioden på grund af et fald i selvmord blandt kvinder.\nBlandt mænd steg antallet af selvmord fra 401 i 2007 til 477 i 2009, men er igen faldet til 406 i 2010, ifølge Danmarks Statistik.\n»Alle lande er blevet påvirket af den finansielle krise,« siger Stuckler og sammenkæder selvmordsraten med stigningen i arbejdsløshed, hvor han og hans kolleger har fundet, at »en stigning i arbejdsløshed på mere end tre procent fik selvmord blandt dem under 65 år til at stige«.\n»Vi fandt, at når mennesker mister deres job eller blot er bange for at miste deres job, så bliver deres mentale helbredsproblemer meget værre,« forklarer han og peger på Spanien som et eksempel, der viser sammenhængen.\n»I Spanien er arbejdsløsheden gået meget op og ned, og vi så, at selvmordsraten på samme måde gik op og ned,« forklarer han.\nStuckler og hans kolleger arbejder nu på at finde ud af, hvorfor nogle mennesker er i stand til at klare sig igennem en voldsom krise og andre ikke, og de håber at finde frem til konkrete anbefalinger til, hvad både den enkelte medborger såvel som staten kan gøre for at støtte den kriseramte. Imidlertid er han ikke i tvivl om, at den nuværende krisestyring i Europa kun gør tingene værre for hårdt pressede almindelige europæere.\n»Hvis et hårdt ramt lands førsteprioritet er at beskytte sit folk, så gør de lige nu præcis det modsatte af, hvad vi ville anbefale. Vi ville sige, at man bør undgå hastige omstruktureringer, og at man skal bevare det sociale sikkerhedsnet såvel som at begrænse alkohol og stoffer,« siger han.\n»Der er en formodning om, at hvis vi bare får det økonomiske på plads, så vil alt blive godt, men vi har glemt, hvor vigtigt det er at tage vare om folks basale sundhedsbehov i disse problemfyldte tider. Hvis vi ser en ulige genrejsning, hvor folk føler sig ladt i stikken, så risikerer vi, at en høj selvmordsrate vil følge i hælene på denne krise.«\n18. april, 2012 - 21:28\nLøsningen er jo ikke så svær at finde, hvis man kan tænke bare en smule: Lad være med at skabe din identitet gennem dit arbejde.\nProblemet er, at hvis folk generelt skal lade være med det, så vil det nok kræve, at samtlige forældre lader være med at sende deres børn i skole.\n18. april, 2012 - 21:29\nFor øvrigt synes jeg artiklen er en anelse sensionalistisk.\n18. april, 2012 - 21:37\nVis rettidig omhu - omfunktionér alle disse infame kommunale flopcentre, læs Shellhuse, til humane krisecentre til gavn for udsatte mennesker - i disse administrationer vrimler det jo med socialrådgivere, som kunne gøre langt større samfundsmæssig gavn end forsøge at kæmpe mod kapitalismens fascistoide mennenskesyn ...\n18. april, 2012 - 21:41\nÅrsagen er at håbet forsvinder, og at ingen har lyst til at leve uværdigt, og da slet ikke hvis man har været priviligeret.\nMåden at komme det til livs på, kunne være at staten yder lån til kriseramte. Eller stiller garanti så man som minimum kan omlægge lån. Gældsfælden er helt afgørende, og bankerne er ingen hjælp.\n18. april, 2012 - 21:50\nJeg kom sådan til at tænke på de tegninger,\njeg har omhandlende børskrakket i Wall Street i 1929, hvor man så finansbaroner springe ud af vinduet i erkendelse af at være gået bankerot.\nHer er det alm. anonyme EUborgere, som giver op overfor nutidens besparelser og manglende håb for fremtiden.\nDet ser desværre ud til, at de som medvirkede til krisen i nutiden belønnes og det er de, som ikke var med til festen, som skal betale og nogen af dem etaler med deres liv.\nDet er nedslående.\nja man reder toppen i finanserne mens menigmand må gå fra hus og hjem og mister jobbet.Jeg har nu hele tiden ment at vi ikke kommer uden om at uddele nødhjælp i bunden af vores europæiske samfund, hovedparten af ofrene har aldrig før været fattige og aner ikke hvordan man lever på en sten af kål æg og gryn ....mange evner det ikke og kommer endnu længere ud i ågergæld og ender krimilitet.....der skal være før mennesker kan finde kræfter og vedholdenhed og blive ved at overholde loven.\n18. april, 2012 - 22:42\ntja en vikelighed som nok kun gavner de samme få, emnet er her et helt andet....\n18. april, 2012 - 22:54\nBanker er ´too big to fail´ - mennesker er for små og for mange til at redde .... nå nej, bankerne skal jo reddes for at redde mennesker ....øh ?\n18. april, 2012 - 23:06\nEndnu et område hvor det går den helt forkerte vej. Fremtiden ser meget dyster ud.\nOg i virkeligheden er sagen jo den, at vi ikke behøvede at mangle noget som helst, hvis fordelingen var retfærdig.\n18. april, 2012 - 23:49\nNoget af problemet er nok her, at vi har et EU, der aldrig har ejet nogen social profil til erstatning for de tidligere suveræne enkeltstaters nationale interne solidaritet, og hvor fællesskabets fordele kun gælder de velbjergede efter princippet "enhver er sin egen lykkes smed - og fanden tar de sidste".\nDer er sådan set kun to muligheder, der - om muligt - kan give et vist håb for fremtiden:\nEnten forandres EU til at blive et socialt asvarligt overnationalt velfærdssamfund i stedet for benhårdt at være finanskapitalens højre hånd, eller også så må hele EU-projektet opgives som en fiasko til fordel for et mere begrænset internationalt samarbejde, således at man inden for de enkelte lande genvinder den nødvendige suverænitet til at kunne føre en økonomisk og socialt ansvarlig politik, der er i de almindelige lokale befolkningers befolkningers interesse fremfor det multinationale sammenrend af kyniske spekulanter og pengematadorer.\n19. april, 2012 - 00:43\nDet er jo et paradoks, at folk forventes at skulle arbejde mere og mere, selvom folk på verdensplan i højere grad begynder at bidrage til produktionen og således øge deres egen velstand. I stedet burde alle kunne glæde sig over den bedre fordeling af arbejdet på verdensplan og geare ned dér, hvor aktiviteten er mest radikal.\n19. april, 2012 - 01:06\nEr det ikke sådan, at Europa er verdens største økonomi, større end De Forenede Stater i Nordamerika. ?\n19. april, 2012 - 01:07\nDet er nok ikke realistisk at verden enes, og det tvinger jo bric landende og andre fattige til at forsøge at øge levestandarden, samtidig med vores overforbrug.\n19. april, 2012 - 01:08\nDet siger de kloge Madsen, jeg har ikke undersøgt det.\n19. april, 2012 - 01:12\nProblemet i europa er åbenlyst manglende vilje og solidaritet. Grækenland udgør 3% af eurozonen, eller gjorde, det har nok ændret sig siden.\n19. april, 2012 - 01:43\nDer er intet menneske der er et arbejdsredskab (slave) og det er faktisk det alle vi mennesker uddannes til i dagens verden. men selvfølgelig vil ingen erkende denne moderne form for trældom.\nDu, jeg og alle andre, vi er alle født ind i denne trældom og vi er alle sammenbundet ved hjælp af guldlænkerne - der går under navnet "penge".\nVi er så trælbundet til dette slaveri, at vi ikke kan leve uden at vi har penge, for ingen af os kan forsørge os selv, for vi har ikke jord, hvorpå vi kan dyrke vor egen føde, hvorfor vi i stedet for skal købe vor føde og her er det du ser disse guldlænker - pengene.\nUden penge ingen føde. Sådan holdes vi mennesker i dag i trældom og det er den trældom de politiske magter er med til at fastholde nutidens mennesker i.\nDu er selvfølgelig tilgivet din uvidenhed om din trældom, men nu er du ikke længere uvidende, for jeg har her giver dig kendskabet til denne - din trældom.\nJeg ved godt, at jord er blevet defineret som et ejendomsobjekt, men i et socialt fornuftigt menneskesamfund er jorden ikke et ejendomsobjekt, hverken som privat eller som fælles. Jorden er til for alle og ikke kun til dem der har magten til at få den, enten gennem fysisk magt (vold / penge) eller gennem lovgivning.\nJeg synes det er trist, at politikerne viser så stor mangel på menneskelig forståelse, at de hellere vil have mennesker ud på arbejdsmarkedet eller i uddannelse som arbejdsredskaber, frem for at give mennesker den valgmulighed, at de kan blive løst af deres trældom, ved at give dem et stykke jord til brug til deres egen forsørgelse, i stedet for at de skal ud på arbejdsmarkedet her og nu eller senere og forsørge andre, samtidig med at andre forsørger dem.\nPengevæsenets trældom handler om at binde menneskers liv op på andre menneskers liv, ved at de alle forsørger andre ved hjælp af penge end lige netop dem selv. På den måde kan det lade sig gøre at trælbinde mennesker til et slaveri de vil have umådeligt svært ved at blive frie af, for uden andres forsørgelse kan de ikke klare sig i vort samfund i dag, fordi jorden er gjort til andres ejendom og skulle et menneske alligevel kunne bruge et stykke jord, så skal dette menneske tvinges til at betale for brugen af jorden og du kan nok se, at her er menneskene igen bundet til guldlænken - pengene.\nSelv lovgivningen er med til at trælbinde os mennesker, fordi lovgivningen tillægger jorden ejendomsrettens ukrænkelighed og dermed fratager mennesker muligheden for at kunne bruge jorden uden at der skal være penge med i forløbet.\nIntet menneske kan i dagens Danmark få et stykke jord, uden at der skal bruges penge til køb af jorden - selv her skal der bruges penge - og når mennesket så har jorden skal der betales grundskyld af jorden. Et menneske kan på ingen måde komme uden om guldlænken - pengene.\nTænk om det en dag vil kunne lade sig gøre for mennesker, at kunne sidde og nyde solnedgangen og mærke frihedens sødme, hvor der ingen guldlænke er bundet til menneskenes hjerter og hjerner. Hvor mennesker vil kunne se tilbage på en menneskehedens historie, hvor vi for dem er som de amerikanske sorte slaver er for os i dag. De sorte amerikanske slaver havde om ikke andet deres egne indre minder om et liv uden slaveri, som de kunne give videre til deres efterkommere og på et tidspunkt, hvor muligheden er til det, blive til frie mennesker igen - troede de - for guldlænken sidder der så sandelig stadigvæk\nVi kan - du, jeg og alle andre - sammen være med til at bane vejen for menneskenes forløsning fra pengenes guldlænker og deres trældom, ved her og nu at opfordre politikerne til at give mennesker tilbudet om friheden. Friheden til at forsørge sig selv førend at de skal forsørge andre. Være fri af slaveordene "Du skal yde (til andre) før du kan nyde (hvad andre giver dig)".\nIngen kan yde til andre, førend de har nydt det de selv har ydet til sig selv. Herefter kan de give til andre, hvad andre skal kunne nyde, dersom de andre ikke selv kan yde det de skal kunne nyde. Det er derfor voksne mennesker sørger for at kunne få sin egen føde, således at de kan give deres børn den føde deres børn kan nyde.\nKun ved at vi først giver til os selv, kan vi magte at give til andre. Kan jeg skaffe føden til mig selv, kan jeg derudover give føden til mine børn og/eller andre.\n19. april, 2012 - 03:36\nSkulle dit velsignede forslag om retten til et stykke jord i bytte for slaveri eller socialhjælp blive til virkelighed, er du så parat til at hjælpe mig med og lære mig at dyrke dette lod. I modsat er jeg bange for, at jeg dør af sult. Men så er der naturligvis et ledigt lod for en anden.\n19. april, 2012 - 04:00\nI øvrigt kommer jeg i tanke om, at den hyppigste selvmordsårsag i Indien er at fattige bønder kommer i lommen på Monsanto og lign.\nVi får alle jord til sidst; i munden - hvis vi ikke bliver brændt. I det sidste tilfælde forenes vi i tidens løb alligevel med den jord, vi efter sigende skulle være opstået fra.\nJord er grundlaget for alt liv, men når nogle har den i hovedet eller på bankbogen i alt for store mængder bliver den ofte til de manges død. Kunne det være en god ide, at ophæve den private ejendomsret til jord?\n19. april, 2012 - 06:52\nDer kommer ikke til at ske noget nyt før vi lærer, at det er hele systemet der er forkert. Med andre ord; vi skal ned og kysse asfalten for fuld kraft, metaforisk set, før befolkningerne som helhed indser, at intet godt kommer af kapitalisme og den hjernedøde jagt på flere shiny objects. Derfor havde det været langt bedre om Grækenland var gået bankerot. Der skal en frisk start til. Ligenu lapper vi bare på et betændt sår, og så længe man ikke indser dette, vil elendigheden blot fortsætter. Hvorfor er der så mange der tror på kapitalismens tese; at hvis blot alle tager røven på alle andre så bliver alle rige?\n19. april, 2012 - 06:59\nJa der or nok glæde ved at eje den gode jordlod,men selv den frie bonde må arbejde hårdt og har sjældent været selvforsynende og selv om det ikke kaldtes slaveri, var der dog næppe en times fritid om dagen i fortidige samfund og blev man syg blev man sat helt ud af spillet og det førte ofte til sult og død.\nNostalgisk bonderomantik.... En tid der næppe vender vilbage planetens overbefolkning taget i beyragtning\n19. april, 2012 - 07:13\nEpisoder fra linje 112: Selvtægt og CIBOR\nAt mentale udsving har et omdrejningspunkt i de knusende økonomiske tandhjul høre vi her: det kan ende i ”Selvtægt og CIBOR”.\nEn ny diagnose indenfor sindslidelser har allerede set dagens lys AVKA (Akut Variabel Kredit Angst). Tjek selv Youtube:\n19. april, 2012 - 07:18\nDet er da en modbydelig forside på avisen i dag.\nAvisen skulle helst kunne ligge fremme.\nPrøv at styre lysten til sensationseffekter lidt. Det er faktisk et meget alvorligt emne.\n19. april, 2012 - 07:54\nPolitikernes lemfældige omgang med deres borgeres liv er et så massivt svigt, at de burde kunne dømmes for brud på den europæiske menneskeretserklæring. Det gælder hele vejen rundt fra ansvarsfralæggelsen hos betalt personale for genoplivning ved hjertestop til manglende lukning af militærbaser med mange unødvendigt døde til følge. Det er folk, der ikke gør, hvad vi vælger dem til.\n19. april, 2012 - 08:30\nI Kina bliver mange nyfødte begavet med et stykke jord, de altid kan vende tilbage til og dyrke, hvis de bliver arbejdsløse senere i livet.\n19. april, 2012 - 09:07\nDe fagfolk, der arbejder med konkursboer, dødsboer, skilsmisser, sager om forældremyndighed, rehabilitering, sygdomme m v kan fortælle, at selvmord er nogle menneskers valg i visse svære situationer i livet.\nOg i takt med erkendelsen af , at præsternes" lirum larum" om, at livet er en gave fra Gud ( og at selvmord dermed er syndigt), er overtroisk sludder , så vil selvmord nok desværre blive mere udbredte fremover - man vil hellere dø end kæmpe, når tilværelsen ikke "makker ret".\nHelt nær på mig selv har jeg en gammel skolekammerat, som burde søge kemoterapi, men desværre har valgt dennne behandlig fra , fordi den giver en "uværdig, smertefuld død" - han kommer til at tælle i selvmordsstatistikken endnu i år.\n19. april, 2012 - 09:14\nSuper, Robert Kroll, …og alle de selvforskyldte skyldnere i Grækenland kan jo bare tage billetten.\n…men ros for at du går hele vejen med dit syn på årsagen til finanskrisen.\n19. april, 2012 - 09:20\nja Mette altså den del af spædbørnene, der ikke bliver begravet i jordlodden umiddelbart efter fødslen.....mon ikke de fleste kinesere hellere ville have en mindsteløn og en man kan leve af jeg trol de ville trille rundt af grin over velfungerende unge,der hellere vil blive i arbejdsløshedskøen end at age en uddannelse med alt betalt selv SU'en.....ja de rige har mange teoretiske problemstillinger de skal forbi før de tager skæbnen i egen og nostalgisk bonderomantik er hyggelig især når man ligger i sofaen.......\n19. april, 2012 - 10:19\nMaya Nielsen: jo, der er meget at kritisere mht. den manglende velfærd i Kina. Kun dem, der har arbejdet for Partiet får en lille folkepension..resten må sætte deres lid til, at deres barn kan forsørge dem. Der er lang vej endnu !\nMen selve ideen om at have et stykke jord fra fødslen er da en god ide.\n19. april, 2012 - 10:22\nI vores egen lille land hører man nu og da røster, som ligeledes bevæger sig i retning af fridøden, som svar på dybe sociale/økonomiske problemer.\nEr man f.eks. kontanthjælpsmodtager mellem 25-30 år, og må opleve at ens i forvejen spartanske ydelse halveres - ja så kan man vel godt forestille sig at nogen giver op!\n19. april, 2012 - 10:40\nSelvmordet blev i 2011 ophøjet til menneskeret ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.\nNu ved vi hvorfor.\nHvorfor sygeliggøre, hvad der kan være et rationelt valg ?\nMed vores nuværende viden - så længe hjerneforskerne endnu ikke har fundet den naturlige forklaring på lidelse og nydelse, er der præcis 50 % chance for, at der er "bedre på den anden side".\nHvordan kan man sygeliggøre et valg, der har præcis lige så stor chance for at være en god ide, som at være en dårlig ide ?\n19. april, 2012 - 11:08\nAlarmklokkerne ringer og de ” Forbundne kar”\nSelvmord er nok det mest alvorlige der findes.\nHelt tilbage fra de gamle Kelter, som ikke tillod det overhoved og i stedet henrettede mennesker som ikke kunne bringens ud af deres selvmordstanker, har selvmord været forsøgt forbudt og fordømt af stort set alle kulture, så det er virkelig alvorligt.\nDesværre er alle alarmklokker blevet overhørt i vores såkaldte moderne samfund, vi har længe vist at 1,5 mil. Danskere har psykiske problemer og antallet af lykkepiller der bliver spist er ekspludret, at drenge og mænd dropper uddannelserne og arbejdet. Pigerne udvikler spiseforstyrrelser snitter sig. Piger og kvinder udviser en overseksualisering af syglige proportioner.\nIndikationerne på håbløshed, desperation og forstadie til mulige selvmord, tendensen har været stigende over en 30 årig periode og intet er blevet gjort.\nNu kommer selvmordene fordi der ikke blev draget rettelig omhu.\nMen alarmklokkerne har ringet højt i mange år.\nI samfund som kun kan høre sig selv tale, men ikke høre hvad andre siger, er lig på boret en nødvendigt for forandring, uanset om det kommer som selvmord, terror eller krig.\nOg der er nok også rækkefølgen det kommer i, spørgsmålet er så om det bliver forstået inden vi får krig.\nSelvmordene har vi og antallet vokser markant, Breiviks har vist os terroren og hvor tæt på den er, krigen har vi indtil nu holdt i den muslimske verden, men det er kun et spørgsmål om tid.\n”Forbundne kar” og ”lovmæssighed”\nBiblen fortæller om en lovmæssighed, hvor Eva spiser af visdommens træ; både Adam og Eva ryger ud af paradis, Forbundne kar.\nInuitterne på Grønland brugte at springe i kællingeklyften når fangren ikke kom tilbage fra fangst, Forbundne kar.\nDen samme struktur ses hos alle natur folk, Forbundne kar.\nEinstein påviser i kvantefysikken samme lovmæssighed, Forbundne kar.\nØstlige spiatuelle retninger bygger dybest set udelukkende på denne lovmæssighed, Forbundne kar\nFra psykologien kender man også Forbundne kars lovmæssighed.\nkhmer rouge cambodia, forsøgte at bryde lovmæssigheden og endte med at slå millioner af sin egen befolkning ihjel.\nKommunismen forsøgte og slog ligeledes dele af sin egen befolkning ihjel.\nNasismen forsøgte og slog rigtig mange ihjel.\nOg kapitalismen og feminismen vil det gå ligeledes.\nDe har alle det tilfældes, at de favoriserer en og negligere en anden.\nForbundne kar er en lovmæssighed på guddommelige plan, går det den ene dårlig, går det også den anden dårligt.\nAlle kender det: barnet mistrives i skolen, hele familien påvirkes, konen mistrives hele familien påvirkes, manden mistrives hele familien påvirkes.\nKonen smider manden ud og tager børnene med sig, manden bliver alene, men det gør konen og børnene også,……….staten forsøger så at gå ind og erstatte den manglende part, men, det er kunstigt og der er samfundet og dets borgere også blevet.\nVi kalder det bobler, boligbobler, økonomibobler og sæbebobler, og de springer alle.\nAlarmklokkerne ringer. Det er alvor.\n19. april, 2012 - 12:24\nHr. Bruus - hvad er det nu lige Einstein påviser i kvantefysikken? ...\n19. april, 2012 - 15:10\nTillader mig hermed at gentage mit indlæg fra anden tråd :\nSå I ser omfanget af den katastrofe, vi befinder os i ? Uvidenhed hos de mange almindelige vælgere, nådesløs og uvidende egoisme hos små og store aktionærer i et finansielt system der tillader misbrug af fællesskabets værdier - og hele baduljen under ledelse af politikere, som er enten inkompetente eller magtesløse.\nDa jeg i 1964 – i skyggen af Cubakrisen, mordet på præsident Kennedy, Vietnamkrigen, atomtruslen, et slaveri på arbejdsmarkedet som ikke blev bedre for nogen, især ikke for børnene, da kvinderne kom dér ud – var 12 år gammel, gik det op for mig, at de voksne ikke kunne beskytte hverken sig selv eller mig fra verdens vanvid.\nDer var kun ét at gøre : Protestér !\nAntiatomkraftmarcher : Hva´ska´ væk? Barsebäck! Hva´ ska´ ind? Sol og vind!\nAntivietnamkrigsmarcher, bevidsthedsudvidende, alternativ livsstil – og hvor er vi nu ? Det finansielle, ikke-socialistiske uhyre imploderer med et spor af ødelæggelse efter sig. Så I Jon Stewart i går aftes? Temaet var en foreslået millionærskat. Som angiveligt ville indbringe 47 milliarder dollars over 10 år. Modstanderne argumenterede, at det beløb ville være peanuts ifht det samlede budget (ja, selvfølgelig) – men, som Jon Stewart påpegede, når de selvsamme mennesker argumenterede imod anvendelsen af 350 millioner dollars til f.eks. familieplanlægning, var det med argumentet om, at 350 millioner dollars er MANGE penge. Et blandt mange eksempler på et grotesk hykleri som også ses i den hjemlige forvaltning : 40 milliarder til EU´s krisefond, og der er ikke råd til at give vores unge medborgere på kontanthjælp en bare nogenlunde anstændig levestandard. Helt sikkert pga. standardiseringskrav fra Det Europæiske Fælleskab! Fællesskab for hvem?\nDen nødvendige forandring ? Hvor skal den komme fra ? Den socialistiske bevidsthed ? Situationen er, som I meget vel ved, dén, at socialisterne på tinge kun kan tage meget små skridt og ikke en gang altid i den rigtige retning. Skal vi nøjes med at håbe, at fornuften vinder indpas i de små hoveder rundt omkring – med vores desperate forsøg på at hjælpe til i den proces ? Skal vi vække Occupy Danmark til live ? Så vi kan få opbakning til, at økologiske økonomer i samarbejde med verdens ledere i fuld offentlighed og gennemsigtighed gives tid og rum til de nødvendige forhandlinger om en global løsning, en global fordelingsnøgle?\nDet finansielle system må ændres og dets herskende elite må sendes på pension, hvis vi skal lykkes med at virkeliggøre samfund, der er funderet på sandhed, skønhed og retfærdighed. Hvilket, i parentes bemærket, er det mest hensigtsmæssige for alle.\nHvordan får vi for et flertal forklaret fornuften i den omlægning af agendaen? Så længe magten indehaves af få asociale grupper og enkeltindivider ? Jeg er ligeså fortvivlet, som jeg var i 1964.\n19. april, 2012 - 15:29\n19. april, 2012 - 15:41\n19. april, 2012 - 16:13\nDen almindelige fordømmelse af selvmord, eller blot den kulturelle afstandtagen fra selvmord, er overordnet set et gode. Der er så meget livsfjendsk i de fleste kulturer, at dette livsbekræftende ”forbud” mod selvmord er velgørende. Det er en hævdelse af livets værdi, der hvis gjorde sig gældende på alle livets områder i sig selv ville gøre livet bedre. Det enkelte individ ville have større værdi, og ville ikke mod sin vilje eller sit væsen kunne gøres til redskab for både det ene og det andet. Naturen, alt det biologiske, ville ikke kunne ødelægges med den store selvfølgelighed, som det sker især nu om stunder.\nHvis der ikke er en stærk afstandtagen fra selvmord, er der heller ikke en stærk afstandtagen fra mord og drab. Den der kan slå sig selv ihjel er ikke så langt fra at kunne slå andre ihjel, for herregud, hvad er livet vel værd?\nAlle der går i selvmordstanker burde sige sig selv, at hvis de ikke for tiden kan værdsætte livet, så vil det kun være et spørgsmål om tid før det bliver muligt for dem, eller også et spørgsmål om tid før naturen af sig selv gør ende på livet. Man skal kun være udholdende i højst nogle få år.\nHvis helbredet er godt, så er økonomisk elendighed, en alt for ringe grund til selvmord. Den korresponderer kun alt for godt med tidens økonomisme.\n19. april, 2012 - 16:40\njeg kan godt lære dig op i at dyrke jord, det er der intet besværligt i.\nDet der er besværligt, det er at få jorden god og det går der nogle år med, mellem 5 - 10 år, al efter hvor god jorden er i forvejen.\nDet er denne etableringsfase der er den store "mur" at skulle forcere, ligesom den "mur" maratonløbere støder ind i, men når de har overvundet "muren", så kan de løbe næsten hvor langt de lyster.\nSådan er det også med at få føden til at gro i jorden.\nHar man endelig fået bearbejdet jorden, efter de 5 - 10 år, så er arbejdet i at dyrke føden minimal og kun i de 8 af årets måneder.\nDe sidste 4 måneder kan bruges til at gøre andre nyttige ting, som eksempelvis at påtage sig et job der giver penge, dersom man synes at guldlænken er behagelig at have hængende om halsen.\nEllers kan man gøre mangt og meget der ikke behøves at koste penge.\nDet er heller ikke nemt for mennesker som os, der i hele vort liv har levet efter guldkalvens og guldlænkens regler, for vi har slet ikke lært at leve uden disse trældomssmykker.\nNu er der nogle der taler om bonderomantik og her skal I blot lige huske på, at der var så sandelig ikke romantik over det at være bonde før i tiden.\nHusmanden fik end ikke jord nok til at kunne forsørge sig selv og sin familie, hvorfor han måtte tage arbejde hos herremænd eller godsejere.\nFør det tidspunkt, var de fleste fæstebønder og de havde det endnu værre, for de måtte end ikke rejse uden for deres eget sogn, uden herremandens eller godsejerens tilladelse, for de ejede bogstaveligt talt fæstebonden eller om ikke andet, så hans arbejdskraft, men det er lige fedt om nogen ejer ens arbejdskraft eller en som faktisk slave.\nDet er ikke gratis at udøve et arbejde i at dyrke sin egen føde, der skal så sandelig lægges meget arbejde i dyrkning af ens egen føde. Dog er det meste arbejde det der skal lægges i dyrkningen af egen føde, i de første 5 - 10 år, men derefter vil arbejdet være langt mere behageligt, men ikke som at ligge på sofaen den hele dag.\nSå romantiks det er det ikke, det bliver det først når arbejdet er udført, så kan man romantisere frugterne af ens arbejde.\nDen bonderomantik de fleste henviser til, er Morten Koch romantikken, men den sker for det meste hos de lidt mere velbjergede folk, end lige hos den lille husmand, som godt nok har en datter som godsejerens søn forelsker sig i.\nVil man gerne vide lidt mere om, hvad bonderomantik er for noget, så ville det være formålstjenligt at se eller læse "Ditte menneskebarn", for her får man rigtig set, hvad bonderomantik er for noget og det er der godt nok ikke megen romantik over, skal jeg lige hilse at sige.\nSå glem alt om bonderomantik, når jeg taler om at vi alle skulle have brugsmulighed til et stykke jord. Jeg taler kun om, at vi alle skal have denne mulighed, for at kunne have et socialt sikkerhedsnet, for penge som sikkerhed er ikke en sikkerhed, kun et falsk og udueligt sikkerhedsnet, for når pengesystemet går i smadder, er end ikke pengene en disse værd.\nJord derimod, er den sikreste måde at sikre sit velfærd på og den sikkerhed er der kun givet de få i Danmark. Jeg synes vi alle skulle have denne form for sociale sikkerhed og ikke kun de få. Derfor går jeg netop ind for, at vi alle skal have brugsmulighed til jord og at den gives i fødselsgave.\n19. april, 2012 - 18:47\nTag da lige og vågn op.\nLige den med at da "kvinderne kom på arbejdsmarkedt" gik det skidt?\nDet var sku da kun dem med en bedre indkomst der havde råd til hjemmegående moar.\nResten arbejdede og havde stadig 10 -12- børn. Hvor er lige det saglige i det?????\nJamen søde ven, du skal da være velkommen til at være afhænig helt og holdent af din husbond.\nIkke have ejendomsret eller have ret til egne penge eller slet ingen forældremyndighed over dine egne børn.\nHverken helt eller delvist.\nMen jeg kan garantere dig en ting. Det bliver ikke mig der "savner" de gode gamle dage..\nJeg har hørt kvinder på min bedstmors alder fortælle om deres barndom.\nOg det vil jeg ikke selv leve i.\nMen du har da valgt til det. Der er flere lande i verden hvor kvinder af fuldstændig afhængig af manden og dennes familie.\nHvis de ikk kan lide lugten bagerriet.\nSå er der udstødelse for hende. Det sker skam i dag og så som det skete i DK førhen.\nJeg har også hørt fra en arbejdsgiver(mand pensioneret i dag), at han ikke savner dengang kvinderne gik hjemme. For da kvinderne fik ligestilling, fik de mere dårligt stillet mænd også mere ligestilling.\nMen det er jo en ting folk glemmer i dag. De vil gerne tilbage til de gode, dejlig gamle dage.\nHvor der var mælk i brønden og honning bækken. Brædet hang i træerne.\nVågn op, og lær at leve.\nJeg savner i hvertfald ikke da kvinder gik hjemme. Hvilket jo også kun var ved familier der havde råd.\nFor resten havde sku ikke råd til sådan en luksus. De var vaskekoner, eller andet hårdt ufaglært arbejde.\nHvor fedt liv var det at vide, dine døtre skulel så også føde 10 -12 børn. Knokle både med at vaske/sæsonarbejde-du ved roesæsonen. Og vide at det var ikke alle dine børn der overlevede og heller ikke dine døtres.\nFed drøm Randi\n19. april, 2012 - 19:06\nHvordan får vi for et flertal forklaret fornuften i den omlægning af agendaen?\nDet får vi ikke. Fordi så længe et så stort antal af vælgerskaren har en friværdi der skal passes og plejes, har man ikke tid og råd til at passe på sine medborgere.\nSådan set, er den kurs vi er på den eneste der giver resultater. Det skal blive meget værre endnu -og det er vi jo godt på vej til på alle baner, indtil det store flertal tager sig sammen og besinder sig -\n19. april, 2012 - 20:41\nMajBritt - Det var selvfølgelig nødvendigt, at kvinder blev økonomisk uafhængige, men prisen var alt for høj, og vi kæmper stadig med efterveerne.\nInstitutionaliseringen af børnene har ikke bonnet ud på den gode måde ifht deres uddannelsesniveau og almindelige trivsel\nDet er stadig kvinderne, som har dobbeltarbejde\nLivslønnen er stadig lavere for kvinder end for mænd\nForholdene på arbejdsmarkedet er stadig alt for stressende for almindelige børnefamilier og for mange andre\nOg nu skal der ovenikøbet udvises løntilbageholdenhed af de dårligst lønnede\nSå alt i alt så synes jeg ikke, at manøvren med at få kvinderne ud på arbejdsmarkedet lykkedes særlig godt. Børnene, familierne og alles livskvalitet har betalt prisen for den måde kvinderne fik økonomisk frigørelse på.\nDet er fuldstændig ligesom med det materielle overforbrug baseret på misbruget af miljøressourcerne. Uigennemtænkt ad helvede til.\nMine synspunkter kan overhovedet ikke ses som forsvar for de rædselsscenarier, du sætter op som eneste alternativ, men som et ønske om at se fortidens fejl i øjnene og at gøre det bedre.\n19. april, 2012 - 21:11\nRomed - Den friværdi er luftsteg og vindfrikadeller tilberedt på en opblæst boble af casinoderivater og finanspagtfinansielle panikmanøvrer og kun så længe det passer den 0,01%. Vi er i lånehajernes kram. Vi skal lære af Argentina ifht nationalisering af fællesskabets ressourcer og så i øvrigt administrere socioøkonomisk bæredygtigt - så kan det være det begynder at ligne noget\n20. april, 2012 - 08:54\n@John Mogensen: Der er vi fundamentalt uenige. Selvmord er i mine øjne en selvindlysende menneskeret. Jeg vil endda gå så langt som til at sige, at hvis jeg virkelig mener at holde af et givet menneske, så frisætter jeg det til eventuelt at begå selvmord uden at advisere mig om det.\nNår folk for eksempel påstår, at selvmord er fejt, så er jeg uenig. I mine øjne er det snarere fejt, når et menneske, der ikke længere kan finde glæde ved livet, af sine omgivelser afkræves at skulle forblive her (for dem).\nPS: At tale om "livets værdi" er grundlæggende et religiøst udsagn. Er du klar over det?\n20. april, 2012 - 09:33\n* ... så frisætter jeg det til eventuelt at begå selvmord uden at skulle føle sig forpligtiget sig til at advisere mig om det.\n20. april, 2012 - 09:53\nVi må se det i øjnene: politikerne er slidt moralsk ned, også her i landet. Hvor menneskelig ubetinget gik forud for alt andet, gradbøjes det nu efter økonomiske principper, f.eks. i forbindelse med spørgsmålet om genoplivning, hvor man bruger 'værdig død' som det usle argument; man tager rask væk livet af flere soldat end nødvendigt i vore krige; og man undgår let og elefant det eneste objektiv i vores samfund: at sikre folk et indtægtsgrundlag ubetinget. Der skal derfor klart skæres ned på mange funktioner, priserne på ledelse i det offentlige skal mere end halveres - mod tjenestemandssikring, det er den bedste forretning for samfundet, dengang manglede vi ikke penge til finansieringen, og når vi gør det i dag, er det udpræget en systemfejl, da samfundets indtjening jo er mangedoblet siden dengang.\n20. april, 2012 - 11:10\nTil John Fredsted\nNej, jeg er ikke klar over at det er religiøst at tale om livets værdi. Jeg mener ikke religiøse har monopol på at værdsætte noget. Så skulle forresten al etik, der nødvendigvis er baseret på værdier, være religiøs. Ikke-religiøse skulle være uden moral. Det forekommer meget langt fra sandheden.\nMenneskeret forudsætter værdier. Hvis intet er af værdi, så er der intet, det er ret eller uret at gøre. Hvis et menneskeliv intet er værd, så er det ikke uret at slå det ihjel, undtagen i lovens forstand. Men hvis intet er noget værd, så er loven heller ikke noget værd, og så er det lige meget om man bryder den.\nDet er meningsløst at tale om selvmord som en menneskeret. Hvad skal menneskeret dog betyde i denne sammenhæng? Rent bortset fra at den der tager sit liv kan være lige glad med, at det er forbudt.\nEt menneske har ret til at leve. Det betyder at det er uret at forhindre det i at leve.\nHvis et menneske har ret til at dø, betyder det at det er uret at forhindre det i at dø. Det betyder at jeg ikke må forhindre et selvmord. Men det har jeg nu tænkt mig alligevel, for det finder jeg ret. Den der forsøger selvmord kan jo forsøge igen, så jeg har ingen ”skade” gjort.\nMen livsudsigterne for et sygt menneske kan være så ringe, at det er forståeligt at det tager sit liv, og også at nogen bistår det i det. Dem der gør det, skal ikke straffes, men det er ikke det samme som, at det var det rette de gjorde. For så ville det have været uret, hvis de havde ladet være. Og det er det selvfølgelig ikke. Det kan næppe forsvares ret godt at det er en pligt at hjælpe nogen til at tage sit liv.\nAt man har ret til at leve betyder, at man ikke behøver begrunde eller retfærdiggøre, at man vedbliver at leve. Hvis man har ret til at tage sit liv, betyder det tilsvarende, at man ikke behøver nogen god grund til at gøre det. Men det strider mod almindelig følelse og etik. Den der uden videre, og uden forklaring, tager sit liv, skader andre ved at være et dårligt eksempel, og hvis han har børn eller nære pårørende, vil han formodentlig volde dem umådelig smerte.\n20. april, 2012 - 13:29\n@John Mogensen: Vi bliver selvsagt ikke enige.\nBare en enkelt kommentar til det med religiøsitet og livets værdi: I mine øjne kan livets værdi kun afgøres ved at referere til noget, der er større end livet selv. Det kalder jeg religiøsitet, men for min skyld må det gerne kaldes noget andet.\n20. april, 2012 - 14:10\nHvad betyder dit "vi bliver selvsagt ikke enige"? Selvsagt! Jamen siger du, at du er uimodtagelig for argumenter, at du allerede dogmatisk har lagt dig fast på din opfattelse. Så er det jo dig, der er religiøs.\nSkønt du mener livet ikke har værdi. Og dog, der er unægteligt noget religiøst ved at mene at nogets værdi ikke afgøres af det værdsættende subjekt selv, men af noget højere end dette.\nDe religiøse, der værdsætter Gud, må jo så, hvis de skulle følge din logik, mene at Guds værdi kun kunne afgøres af noget, der er større end Gud. Det må så være Overgud.\n20. april, 2012 - 15:22\nRandi, mig behøver du ikke overbevise, bare de andre 5 millioner her i Danmark, og, skal vi gætte - ca. 5 milliarder derude i den store verden?\nIndtil nu er der kun et politisk parti der er parat til et opgøre med kasino økonomien, og de repræsenterer maks. 6-8% af den voksne befolkning. Hvis man nu kan dem kalde voksne.....\n20. april, 2012 - 18:34\n@John Mogensen: Jeg behøver da ikke være religiøs, fordi jeg har lagt mig fast på et eller andet. Ydermere: Jeg har aldrig sagt, at livet ikke har værdi. At gå i rette med dit udsagn om livets værdi er jo ikke ensbetydende med, at jeg nødvendigvis mener det modsatte.


Nordic Sand Skål - Ø17xH8 med 30 dages returret\nHjem / Bolig / Nordic Sand Skål – Ø17xH8\nVarenummer (SKU): 2656 Kategorier: Bolig, Broste Copenhagen, Nordic Sand, Nordic Sand - Broste Copenhagen, Servering, Skåle\nEn smuk hvid-glaseret skål i en skøn størrelseÂ – 17×8 cm. Skålen er fra den populære Nordic Sand serie, og passer ind i alle hjem. Skålen er perfekt til serveringer og som både frugtskål og pynteskål, og så tåler den både opvaskemaskine og mikroovn. … læs mere her\nNordic Sand Skål – Ø17xH8 Varefakta\nNavn: Nordic Sand Skål – Ø17xH8\nMange leder efter den billigste Nordic Sand Skål – Ø17xH8 på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Nordic Sand Skål – Ø17xH8 for kun kr. 84.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nNordic Sand Skål – Ø17xH8 fra Broste Copenhagen\nNordic Sand Skål – Ø17xH8 findes stadig i Top-10 eller tæt på i vores gruppe af varer Bolig, Servering, Skåle, Nordic Sand – Broste Copenhagen, Broste Copenhagen, Nordic Sand. Du får oven i købet hele 30 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Nordic Sand Skål – Ø17xH8 fra den meget brugte forhandler NORU, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Vi har håndplukket varerne og blandt dem er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være den vare du kigger på lige nu. Når der handles i webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nNordic Sand Skål – Ø17xH8 kun kr. 84.00\nHusk at når du køber varer i webshops, er du stillet lidt bedre, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når produkterne er købt online, og nogle webshops har valgt at give mere og nogle giver endda et helt års returret. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det gør en prissammenligning let, på tværs af forskellige webshops. Du kan oven i købet gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Shoppen sender din produkter til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n73 reviews for Nordic Sand Skål - Ø17xH8\nVær den første til at anmelde “Nordic Sand Skål – Ø17xH8” Annuller svar


Musical er et hit – Gladsaxebladet\n27. maj 2019, 15:54\nMusical er et hit\nBagsværd Friskole skilter stolt med årets musical. Foto: Privat.\nAlle børn på Bagsværd Friskole arbejder sammen om musical\nAf Jacob Boda Nyegaard, Bagsværd Friskole\nMusical er en fælles tradition der bliver afholdt hvert år på Bagsværd Friskole. Alle børnene på skolen arbejder sammen om en musical som bliver vist foran familie og venner.\nDer er seks forskellige hold: Skuespillere, band, kulisser, kostumer, kor og medie. På skuespillerholdet arbejder man på roller og handling. I bandet arbejder de på musicalens sange og tekster. På kulisseholdet arbejder man på dekorationen til forestillingen. På kostumeholdet arbejder man på tøj og beklædning.\nHvis man er på kor-holdet øver du dig i sangteksterne og synger dem til forestillingen. Medieholdet dokumenterer, laver billetter, sætter stole op og laver alt det praktiske.\nMusical har på Bagsværd Friskole været en tradition i over 20 år. De to uger, hvor det forberedes og afvikles er der gang i skolen. Alle elever blandes på tværs og der opstår en slags struktureret kaos. I løbet af disse uger kræver eleverne det ypperste af hinanden, ellers bliver stykket ikke færdigt.\nJeg, Jacob, fra medieholdet, har for at male et endnu klarere billede af hvordan det foregår under musicalen lavet et par interviews med dem jeg mødte på min vej.\nDen første jeg mødte var Lea, hende spurgte jeg om “Hvorfor er musical fedt?”, hvortil hun svarede “det er rigtig fedt, at være mere sammen med børn fra alle klasser. Det kan jeg rigtig godt lide at være”.\nSenere på dagen rendte jeg ind i Frida, hende spurgte jeg om “hvad kan du bedst lide ved musical på Bagsværd Friskole?”. Til det svarede hun: “Min yndlingsting ved musical er helt sikkert den seje musik vi laver i bandet”.\nSom ny elev på Bagsværd Friskole er det en kæmpe oplevelse at være med i dette kæmpe projekt. Det er både overvældende, spændende og lidt svært at navigere i.\nMusicalen handlede i år om gode og dårlige drømme. Den blev opført torsdag den 23/5.\nNy øjebæ på Søborg Hovedgade\nDe skabte julehumør


Total Direct Énergie vil have mere uforudsi... | Feltet.dk\n08. november 2019 20:36Foto: A.S.O.\nDet franske hold vil have vilde angreb næste sæson, i stedet for ryttere der kun lytter til radioen. Holdleder Jean-René Bernaudeau håber på, at rytterne kan lade sig inspirere af Julian Alaphilippe.\nProkontinentalholdet Total Direct Énergie, der tidligere var kendt som blot Direct Énergie, vil tage kampen op mod de rigere WorldTour hold med modig kørsel. Holdleder Jean-René Bernaudeau håber rytterne vil lade sig inspirere af især Julian Alaphilippe og Tibout Pinot, som i den grad satte deres præg på Tour de France i år.\n”Alaphilippe gør løb uforudsigelige og sværere at kontrollere, så det ikke altid er den rigeste der vinder. Det er det, som der inspirerer mig, og det er det, som jeg vil have mit hold gør. Sammen med Tibout Pinot har Alaphilippe bragt ædelhed tilbage til vores sport. Vi kan ikke lade den forsvinde igen,” siger Bernaudeau i et interview med lequipe.fr.\nDen tidligere rytter Bernaudeau er en atypisk holdleder. Han er ikke altid glad for taktik over radioen, og rytterer der holder sig til planen. Derimod håber Bernaudeau på en smule mere initiativ fra rytterne, frem for at alle beslutninger bliver taget i Radioen. Bernaudeau har i hvert fald ikke meget tilovers for ryttere, som der ikke tager beslutninger selv.\n“Det virker som om radioer er et par ekstra watt værd, i hvert fald for de radiostyrede ryttere uden hjerne, men ud fra hvad jeg ved, så kan en sportsdirektør ikke finde det præcise moment, hvor et løb bliver afgjort på en tiendedel af et sekund, hvor det kommer an på, hvordan rytterne føler,” siger Bernaudea.\nTotal Direct Énergie havde ikke meget succes i årets Tour de France, men vandt denne sæson 16 sejre.\nTotal Direct Energie forlænger med seks ryttere »\nTotal-rytter stopper karrieren »\nLoyal fransk veteran trækker stikket »\nCalmejane efter sejr: Det var hævn »