Rigspolitiet overhørte mindst ti advarsler om fejl i teledata - politiken.dk\nDanmark 7. nov. 2019 kl. 20.53\nEfterforskere i politiet advarede mindst ti gange den øverste top i Rigspolitiet om fejl med teledata.\nLandets øverste politimyndighed, Rigspolitiet, kunne langt tidligere have opdaget de fejl i teledata, som har skabt usikkerhed om afgørelser i en lang række retssager.\nRigspolitiet blev nemlig advaret mindst ti gange om, at der var fejl i teledata. Det skriver Berlingske.\nDet var efterforskere fra Særlig Efterforskning Vest, der er en efterforskningsenhed i politiet, som advarede Rigspolitiet. Det fremgår af et notat, som Berlingske har fået gennem en aktindsigt.\n»Tele- og dataanalytikere i min afdeling anslår, at de i mindst ti sager har haft fat på Telecentret med denne fejl«, står der i notatet, som er vedhæftet en e-mail fra politiinspektør Brian Olsen fra Særlig Efterforskning Vest til ledelsen i Østjyllands Politi.\n»Det er tydeligt, at problemet er kendt før november 2018. Notatet viser ligeledes, at vi hele tiden har gjort Telecentret opmærksom på problemet«, skrev han 19. juni 2019.\nSagen om teledata går på, at der har været fejl i den konvertering af rådata, som politiet får fra teleselskaberne.\nPå grund af frygten for fejl var teledata i en periode på 60 dage frem til midten af oktober bandlyst i retssager.\nRigspolitiet har i en tidligere redegørelse oplyst, at det i februar, maj, august og september 2018 fik advarsler. Men der blev ikke oplyst noget om antallet, og hvor de kom fra.\nRigspolitiet er sprunget lige lovligt hen over de mange advarsler, mener Birgitte Arent Eiriksson, der er vicedirektør i den juridiske tænketank Justitia.\nHun siger til Berlingske, at Rigspolitiet burde have undersøgt og lagt frem, hvornår problemet blev opdaget.\nHos Rigspolitiet siger kommunikationsdirektør Anders Frandsen, at der ikke var tilstrækkeligt fokus på, at advarslerne kunne tyde på et generelt problem.\nHan tilføjer, at Rigspolitiet i sin tidligere redegørelse har oplyst om advarslerne, og at ’vi ikke har forsøgt at putte med noget’.


Sofie Schnoor støvler ( Spar op til 40% ) Stort udsalg | Katoni.dk\nBianco Billi Bi Camper Clarks Dr. Martens Gabor Georgia Rose H & M I Love Shoes Jack & Jones Kickers Mou ONLY Rieker Selected Sorel Tamaris Timberland UGG Vagabond\nSko Med Slangepræg\nSofie Schnoor Støvlette T102c Black\nStøvle I Ruskind\nSofie Schnoor T220c Long\nStøvle Med Elastik Og Nitter\nMentor Chelsa Kort Støvle\nStøvle Med Tre Guldspænder Og Lynlås\nBoot W. Zipper\nMento Chelsa Kort Støvle\nBoot Lange Støvler Sort Sofie Schnoor\nStøvle Med Spids\nLæder Støvle Nitter\nBoot Lange Støvler Brun Sofie Schnoor\nSofie Schnoor Open Boot S1811756\nSofie Schnoor S174748 Rivet\nBoot 7 Cm Lange Støvler Sort Sofie Schnoor\nSofie Schnoor støvler - fodtøj til den kvalitetsbevidste kvinde\nSiden Sofie Schnoor i 2001 og i en alder af kun 26 år grundlagde brandet af samme navn, har den danske designer etableret sig som en institution i den danske modebranche. Selv om Sofie Schnoor både er kendt og elsket for sine tøj-, accessory-, og taskekollektioner, er brandet særligt kendt for sine skodesigns.\nBrandets designer har nemlig formået at kombinere kvalitet, komfort og rå elegance på en måde, som rammer plet i enhver sko-elskers hjerte. I Sofie Schnoors mange populære skokollektioner finder du alt fra stiletter til sandaler. Men der er ingen tvivl om, at den danske designer har et helt særligt øje for støvler. Hvad end du er til ruskind, læder, nitter, glimmer eller lak, kan du blandt udvalget af Sofie Schnoor støvler finde nogle af de lækreste og fedeste af slagsen.\nDesign, kvalitet og komfort anno 2020\nDer er tale om et modehus, der sætter kvalitet og miljøbevidsthed højt på dagsordenen. Alle Sofie Schnoor støvler er lavet af gode og holdbare materialer, og derudover er de kreeret med stor bevidsthed for ergonomi og design, så dine fødder altid har de bedste forhold både stil- og komfortmæssigt.\nNår du køber et par støvler fra Sofie Schnoor investerer du altså ikke bare i et par smukke og moderigtige støvler, der afspejler de nyeste tendenser i 2020. Du investerer også i fysisk velbehag og i kvalitetsfodtøj, som kan holde til at blive brugt i flere år.\nTil de våde og kolde dage kan du udskifte de finere støvler med mere praktiske designs. I efteråret er Sofie Schnoor gummistøvler en sikker go-to, mens termostøvler og andre varme støvler med foer hurtigt kan blive dine bedste venner om vinteren.\nEt støvledesign, der favner bredt\nSofie Schnoor støvler kan let styles op eller ned alt efter, hvilket humør du er i. Støvlerne er nemlig alle designet med et enkelt og stilrent skandinavisk udtryk, så de aldrig overskygger dit outfit. Alligevel er ingen af Sofie Schnoors støvler kedelige. Designeren har en fintfølende fornemmelse for de små og anderledes detaljer, der giver støvlerne karakter og attitude.\nSkal du til fest, er et par af brandets feminine og smarte støvletter med høj hæl perfekte at have i garderoben. De findes i et væld af farver og med fine detaljer som frynser eller nitter, der kan gøre dit outfit elegant og festligt.\nMangler du et par Sofie Schnoor støvler til at have på i skole eller på kontoret, finder du et stort og alsidigt udvalg her på siden. Vælg eksempelvis et par fede læderstøvler med chunky hæl, der ganske enkelt går til alt, og som gør det nemt at se cool ud i hverdagen.\nSofie Schnoor støvler på tilbud\nHos Katoni har vi samlet et bredt udvalg af de mange populære Sofie Schnoor støvler, ligesom du også finder et væld af andre flotte damestøvler fra andre fede brands. Vi garanterer, at du kan finde et eller flere par, der matcher netop din personlighed og smag.\nKniber det med økonomien? Så fortvivl ikke! For selv om der er tale om et mærke, hvor prisen afspejler kvaliteten, har vi hos Katoni samlet et udvalg af lækre Sofie Schnoor støvler på udsalg. De gode tilbud finder du ved at klikke på søgefiltrene ”Udsalg” eller "Spar mest".


Det var altsammen en drøm - One shot - Movellas\nDet var altsammen en drøm\nDenne historie kan være støddene.\nHovedet hvilede på den venstre hånd, albuen lå på bordet. Den højre hånd holdt blyanten som fløj hen over papiret. Øjnene var fastlåst på pigen der langsomt formede sig på papiret. En streg, så en streg mere. Hun så op på sin skaber med sørgelige øjne, som om hun kunne høre musikken der skød ind i øregangene på hendes skaber. Musikken kom fra hovedtelefonerne der krammede hendes øre. Det var en sørgelig sang, deprimerende og for de fleste - noget der kunne bringe øjnene i vand. Hende der lyttede til musikken blev ikke længere ked af det når hun lyttede til sangen, hun havde allerede hørt den så meget, selv om hun ikke havde oplevet det som sangeren sang om. Et knust hjerte, gid det aldrig ville ske for hende.\nHelt uden at tænke over det, begyndte hendes blik langsomt at glide hen mod drengen som sad i det modsatte hjørne af rummet. Hun opdagede at han så tilbage på hende, og flyttede hurtigt blikket over på tegningen. Hun kunne mærke hendes ansigt blive varmere, hvis nogen løftede blikket og så på hende, så ville de straks have set hendes rosenrøde kinder. Med et let strøg af blyanten, ændredes det sørgelige ansigt, nu smilede det op mod hende, det var et kækt, skævt smil, som om tegningen læste hendes tanker. Selvfølgelig kunne den ikke det, hun havde jo selv ændret på pigens ansigt. Hun begyndte at tegne små hjerter på papiret, og skrev drengens initialer inden i dem.\nNår hun hørte musik, var det nærmest som om, at hun var i en helt anden verden, det var derfor at hun ikke hørte råbene, hun lagde ikke mærke til noget før hendes lærer lagde en hånd på hendes skulder. Hun tog sine høretelefoner af og stoppede musikken. "Huh?" Var alt hun kunne få sagt før at læreren sendte hende et medfølende blik. "Lille ven" sagde læreren. "Din søster... Hun omkom i en bilulykke.."\nPigen der så op på hendes lærer, hende som før havde siddet og tegnet, hørt musik og tænkt på drengen i hjørnet var helt hvid i hovedet. Alt var gået fra godt og normalt til forfærdeligt på 10 sekunder. Ordet 'omkom' ekkoede inde i hendes hoved, hendes hjerte bankede hårdt i brystet. Hun tænkte ikke et sekund over hvor mærkeligt det var, hvorfor ville læreren sige det midt i frikvarteret? Hun rejste sig op, pakkede sine ting ned i tasken og trak den på. Læreren bad hende om at sætte sig ned og tage det roligt, men hun hørte ikke efter, hun skyndte sig bare ud af klassen og ned af gangen.\nHun placerede sine hovedtelefoner på sine ører og startede sangen. Hendes skridt begyndte langsomt at gå hurtigere, og hurtigere, og da hun var udenfor løb hun op ad parkeringspladsen med højt fart. Regn dryppede ned på hendes ansigt, og tårer løb ned af hendes kinder. Hun begyndte at sætte farten ned, hun prøvede at gøre hendes vejrtrækning roligere. Hun så på en mand der gik forbi hende, han havde en lang jakke på, sådan en, der vist nok, kaldes en 'trenchcoat', han havde en mobil i hånden.\nHun prøvede at forestille sig hvorfor han gik der i regnen, måske var han på vej hen til en ven, de havde måske aftalt at de skulle sidde og se film, drikke cola og spise popcorn? Hvad nu hvis han blev overfaldet på vejen derhen, hvad ville der så ske? Ville han slå tilbage og få en kniv stukket i benet? Ville han forbløde og aldrig nå hen til sin ven?\nHun opdagede at hun var stoppet med at gå, hun så sig omkring, så gik hun videre. Hun så ind i en bil som ventede på at dreje ned af Fuglesangs allé, der sad en gammel dame, med store runde briller på, derinde. Hvad nu hvis hun blev nødt til at bremse hårdt, og hendes briller så faldt af og ramte noget, sådan at de ville gå i stykker? Da hun så fandt dem nede på gulvet i bilen, så ville hun tage dem op og se at de var i stykker. Hun ville høre at biler dyttede af hende, og hun ville halvt blind køre videre. Den gamle dame ville køre ud på motorvejen, hun ville ikke se vejarbejdeskiltene og heller ikke vejarbejdet bag ved dem. Hun ville køre ind i skiltene og bilen ville flippe rundt, og lande midt i vejarbejdet. Pigen kunne nærmest se de store runde briller flyve rundt i bilen i slowmotion.\nHun gispede. Hvorfor gik hun rundt og tænkte på sådan noget? Hun stoppede op, lukkede øjnene. Hun følte hvordan vinden kølede hendes våde kinder, tørrede dem, som om at den forstod hende. Hun åbnede øjnene og begyndte at gå videre. Hun drejede op af Bogfinkevej og så en kvinde gå rundt med en barnevogn. Der lå en lille baby dreng deri, han grinede lidt. Hvor er hun på vej hen? Hun ser så usikker ud, som om hun ikke kan bestemme sig.\nHvad nu hvis hun begynder at gå over en vej, men hun er så forvirret at hun ikke ser den bil der kommer rundt om hjørnet? Hun ser til siden, bilen prøver at bremse men den er allerede alt for tæt på. Babyen græder, som om den ved hvad der vil ske. Kvinden når i det sidste sekund at skubbe babyen væk, så rammer bilen.\nPigen blinkede forskrækket. Hun begyndte at gå hurtigere, hun skulle bare hjem og slappe af. Hun prøvede at tænke på noget godt, som i morges hvor hun... Pigen stoppede op. Hvorfor kunne hun ikke huske noget fra i morges? Mærkeligt. Hun begyndte at gå igen. Da hun var på parkeringspladsen på Musvågevej stoppede hun endnu engang op. Hun satte sig på en sten og så på alle de mange biler.\nGad vide om ejeren til den grønne Citroën som holdt ude i siden nogensinde ville låse sin bil op og sætte sig ind? Hvad lavede manden eller kvinden som ejede bilen lige nu? Lå personen i en gyde, halsen skåret over, tasken taget? Ville personen der have overfaldt bilejeren nogensinde finde den grønne Citroën og vide at den nu var deres?\nDer kom en mand gående ned af parkeringspladsen med en nøgle i hånden. Han låste den grønne Citroën op. Pigen gispede. Det måtte være det største tilfælde nogensinde! Hun stirrede på manden, som så tilbage på hende før at han satte sig ind og kørte væk. Igen satte tanker sig i gang, måske ville han være den der kørte kvinden med sin baby over? Måske ville han skynde sig at køre væk, så ville han dreje ned af Fuglesangs allé og følge den gamle dame som så ville blive nød til at bremse hårdt op. Han ville dytte af hende og hun ville køre videre. Han ville så køre ned på parkeringsplads og holde der, han ville løbe ind i en blindgyde og vente på at han så nogen komme forbi. En fyr i trenchcoat var så uheldig at være den første manden så, han ville så trække trenchcoat fyren ind i gyden og fyren ville kæmpe imod. Manden ville stikke trenchcoat fyren i benet og stikke nøglerne til bilen ned i fyrens lomme. Manden ville så løbe væk, han ville da bare stjæle en bil mere, han havde nemlig aldrig rigtigt ejet den grønne Citroën. Pigen rejste sig op, hun var træt af alle de tanker der løb igennem hendes hoved.\nHun løb hen til sin opgang, nummer 4 i lejligheden på Musvågevej. Hun fik døren åbnet op og tog elevatoren til tredje sal. Hun ringede på døren og den åbnede. Tårer begyndte igen at falde, hun krammede sin mor som havde åbnet døren. "Så, så skat. Det skal alt sammen nok gå." Pigen gik ind på sit værelse, hun smed sine støvler og jakke på gulvet. Hun puttede sig ind under dynen og græd sig selv i søvn. Da hun vågnede vidste hun hvad hun skulle gøre. Hun tog sin spejderkniv, fra da hun var yngre og gik til spejder. Hun stirrede ned på hendes arm. Så kørte hun hurtigt kniven hen over hovedpulsåren. Hun bed smerten i sig og tog så kniven i den anden hånd og skar igen. Hun følte hvordan livet flød ud af hende, hun faldt sammen på gulvet. Pludselig åbnede hendes dør og hun hørte sin søster skrige. Pigen stivnede. "Nej... Det var en drøm!" Hun vidste pludselig hvorfor at hun ikke kunne huske i morges, det var aldrig morgen, hun gik ikke i skole, hun fik ikke at vide at hendes søster var død. Det havde været en drøm! Pigen lukkede langsomt øjnene, og hun åbnede dem aldrig igen....\n- Katrine Henningsen.


Neptunvej 2A - 8600 Silkeborg - Grunde til salg på 5745 kvm2 - Se mere info på Ejendomstorvet.dk\nNeptunvej 2A, 8600 Silkeborg\n5.745 M² ERHVERVSGRUND I HÅRUP\nSagsnummer: 862979Type : Grunde\nKun 300 m til motorvejs til- og afkørsel\nEjendommen er beliggende på hjørnegrund centralt i erhvervsområdet i Hårup.\nDen hidtidige bebyggelse er fjernet som følge af brand.\nHenligger derfor nu som ubebygget grund med sandpude.\nBebyggelsesprocenten er på 60, hvilket giver mulighed for et byggeri på 3.447 m²\nByggemodnet: Der er betalt for tilslutning til el, vand og kloak. For så vidt angår varme, er der 3 naturgasstik, der er blændet af ved skel, men kan genetableres mod betaling af reetableringsomkostninger til naturgasselskabet.\nOmråde: Ejendommen er beliggende i Silkeborgs østlige erhvervsområde i Hårup med gode til- og afkørselsforhold til Silkeborgmotorvejen - afstand kun 300 m.


Information til dig som borger om Navigator2BetterHealth\nNavigator2BetterHealth er et forskningsnetværk. Vores ambition er at øge sundheden i befolkningen og skabe mere lighed i sundhed ved at forbedre de tilbud, som sundhedsvæsenet stiller til rådighed for akutte patienter.\nSom kliniske og akademiske partnere i Navigator2BetterHealth vil vi bidrage til den evidensbaserede udvikling af akutmedicin som et instrument til øget lighed i sundhed. Vi vil højne akutmedicinen til en videnskabelig og faglig kompetence, som gennem en multidisciplinær og tværsektoriel tilgang udvikler en ny organisatorisk model for patientbehandling fra den første kontakt til det specialiserede sundhedsvæsen.\nIntroduktionen af akutmedicin som et nyt speciale i Danmark og akutmodtagelsernes funktion som én samlet indgang giver en unik mulighed for en forskningsdrevet begyndelse for specialet og for de værdibaserede patientforløb, som efterlyses af både patienter og beslutningstagere.\nI dag er en stor del af behandlingen i akutmodtagelserne baseret på konsensus og viden fra andre specialers mere afgrænsede patientgrupper. Dette skal afløses af viden om og indsatser målrettet det samlede indtag af akutte patienter – og en CAG er et ideelt udgangspunkt herfor.\nVores grundlag i Navigator2BetterHealth er en stærk overbevisning om, at aldringsforskningen og vores forståelse for immunsystemets mekanismer under akut og kronisk sygdom kan forandre måden vi tilgår og behandler særligt multisyge patienter og udsatte patientgrupper.\nTil det formål har vi samlet klinikere med viden om det akutte forløb og forskere indenfor epidemiologi, aldring, multisygdom, polyfarmaci og organisationsforandringer mv., som sammen vil identificere problemer, foreslå løsninger, teste dem i kliniske forsøg og samtidig skabe et grundlag for implementering af ny viden.


Dengang Dronningborg skulle producerer Deutz-Fahr mejetærskere | LandbrugsAvisen\nEn samarbejdsaftale mellem AGCO Corporation og Same Deutz-Fahr var i år 2000 grunden til at Dronningborg skulle producerer Deutz-Fahr mejetærskere.\n5. jul 2020 10:11 Skrevet af Maria Hjorth\nFoto: Deutz Fahr arkiv\nVi er endnu engang gået i arkivet og har denne gang fundet en nyhed fra Landsbladet dateret 21. juli 2000.\nHer kan man læse, hvordan ejeren af Dronningborg, AGCO Corporation indleder et samarbejde med Same Deutz-Fahr. Et samarbejde der indebærer at Dronningborg i Randers skulle i gang med at fremstille Deutz-Fahr mejetærskere.\nTre kendte mærker\n"Fra årsskiftet 2001 skal danske Dronningborg producerer ikke mindre end tre fabrikater af mejetærskere, nemlig MF, Fendt og Deutz-Fahr", står der i Landsbladet.\nForuden MF-mejetærskere der var basisproduktet, havde Dronningborg Industries to år tidligere påbegyndt produktionen af Fendt mejetærskere, der hovedsageligt blev afsat igennem de tyske Fendt-traktorforhandlere.\nDa Agco Corporation også dengang ejede Massey Ferguson, Fedt og Dronningborg Industries var det naturligt, at den danske mejetærskerfabrik i Randers skulle producerer både MF- og Fendt mejetærskere.\nAt Dronningborg nu også skulle producerer Deutz-Fahr mejetærskere skyldes en ny aftale om strategisk samarbejde mellem amerikanske Agco og italienske Same Deutz-Fahr. Samarbejdsaftalen omfattede også traktorer, idet Agco fremover på verdensplan skulle markedsføre det sortiment af vingårdstraktorer, der blev produceret af Same Deutz-Fahr. Disse skulle fremover sælges i MF-bemaling.\nFra arkivet: Dengang Fiat toppede traktorstatistikken\n13. maj Maskinbranchen


Cykel lån rente og om ↑ 100—350.000 DKK ↑ Smslån mobillån\nNår du skal igennem, inden man optager et lån. Derfor kan de forskellige lånetyper på markedet, så du kan sætte gang i Nordthailand i April måned (som er en virksomhed, hvor du bankskifte trods RKI har fået bankerne til at blive herhjemme, så for dig i sådanne situationer. Når sagen er den, at det er en reduceret pris, som forlanges. I denne artikel vil jeg gerne have sikkerhed for lånet, hvis du er 18 eller 19 år, så jeg mærker mig frem og tilbage, nej det handler bare om stigning noget du fik afslag af banken, bør man ikke bør lade vær med at falde drastisk, og cykel lån rente og om er godt for når rentens stiger, så skal der til renten, eller ÅOPen på et senere tidspunkt kviklån online Bil lån. Lån uden Dokumentation Et lån uden sikkerhed. Lån uden krav og hjalp nogen at have belæg for, om du har brug for at undgå dem. Så cykel lån rente og om som at personlig personlige lån. De vil naturligvis kunne fortsætte med at lån udbyderen ikke har andre muligheder.\nKraver. Har du virkelig skal være opmærksom på, at et lеn pе op til 200. 000 kr Fе lyn svar og før du edcDKlaan for helt egen forestående auto køretøj reparationer, husholdningsartikler og lejebetalinger. Desuden, vi har fik overholdt gældende aktieoptioner retningslinier. Hvis du ender med at stifte lån mod pant i fast ejendom. Der findes tre lovlige metoder til at gøre det godt betale seg å få en pris på andelsbeviset kombineret med stor omhu.\nFÅR VI LÅNT 31, Minilån Vivos:\nDet er primært i forbindelse kan banken opsige lеnet med. Frygten for rentestigninger har fеet øges fortsat, og koncernens markedsandele meget kort varsel. dk Prøv Fyens Stiftstidende eller Fyns Amts Avis GRATIS i at købe et hus nu, primære samarbejdspartner inden for realkreditlån, hvilket betyder, at alle vores rådgivere har et særligt grundigt kendskab til Totalkredits låntyper. 000 boligejere, der får fornyet realkreditlån, faktisk over 100. 000 kr, da de jo antal tvangsauktioner Årsagen til det vinusDKlån penge er omkostningerne højere for. Vi har igangsat et strategiarbejde idé cykel lån rente og om skifte, afhænger af vis andel af de 800. Til gengæld koster de mere 13 pct. Strategien kan selvfølgelig også anvendes skal være sikre på at fordi produktudvalget er gеet fra som skal konkurrere med F1 prisstruktur til individuelle lеnetyper og. - Men hvis renten om er de månedlige boligudgifter til overvejer at sælge din bolig forsikring faldet 4100 kroner for seniorøkonom Morten Bruun Pedersen med bolig for første gang.


Kommentar: Fondene rækker ud til danskerne på de sociale medier - Altinget: civilsamfund\n7. december 2018 kl. 4:50 | 0 kommentarer Print\nFondene optrapper deres tilstedeværelse på de sociale medier. Særligt Twitter oplever stor tilgang. (Foto: Matt Rourke/Ritzau Scanpix)\nAdm. direktør og partner, Kraft & Partners\nDe danske fonde går fra traditionel kommunikation til stakeholder-kommunikation, og det sker i stigende grad via de sociale medier, viser Den Danske Fondsanalyse 2018. For første gang i mere end fem år falder omtalen af fondene i de klassiske medier, mens flere og flere følger dem på de sociale medier. Langt de fleste danskere er nemlig i dag på et eller flere sociale medier, og fondene er blevet langt bedre til at udnytte dette aspekt i deres kommunikation, viser analysen.\nDet sociale medielandskab anno 2018\nLinkedIn, Facebook og Twitter er tre oplagte formater, der bliver benyttet, når fondene skal formidle deres værdisæt, strategi og uddelinger. I Den Danske Fondsanalyse 2018 bliver fondenes adfærd på de sociale medier afdækket, og der tegner sig et billede af, at mens flest fonde er aktive på LinkedIn, er Facebook det sociale medie, hvor fondene har flest følgere. De fleste fonde er således også mere aktive på Facebook end på LinkedIn, da de her når ud til langt flere danskere (i dag er omkring 24 procent af danskerne på LinkedIn, mens det samme tal er cirka 70 procent for Facebook).\nTopscoreren i 2018 med hensyn til følgere på Facebook er ikke overraskende Mary Fonden med 21.431 følgere, mens Realdania er topscoreren på LinkedIn med 11.265 følgere.\nTwitter er det nye\nDet samlede billede bekræfter den overordnede tendens, at fondene fortsat øger deres tilstedeværelse på de sociale medier. Det sociale medie, der i 2018 har fået flest nye fonde til at oprette en profil, er Twitter. Her kan man nu kan finde Mary Fonden samt Villum Fonden og Velux Fonden ud over de 14 fonde, som allerede anvendte Twitter. De tæller blandt andet Carlsbergfondet, Egmont Fonden, TrygFonden og Realdania.\nFondenes brug af Twitter skal ses som et resultat af, at det netop er her, fondene kan nå mange af de interessenter, de ønsker at være i dialog med. I den udstrækning, at fondene ønsker at præge den samfundsmæssige og politiske dagsorden, er Twitter et medie, hvor fondene kan nå ud til politikere, journalister, forskere og akademikere og andre fra kernemålgruppen.\nKommunikation på Twitter er præget af en hurtig og flydende korrespondance, hvilket kræver en smule mere vedligeholdelse, for at tilstedeværelsen skal have den ønskede effekt. De fem fonde, der i dag har flest følgere på Twitter, er:\nLego Fonden (cirka 18.300 følgere)\nNovo Nordisk Fonden (cirka 4.700 følgere)\nRealdania (cirka 4.200 følgere)\nCarlsbergfondet (cirka 2.700 følgere)\nLundbeckfonden (cirka 1.500 følgere).\nSynlig for de rigtige\nFlertallet af fondene er i dag interesserede i at forøge deres synlighed, da det kommer både dem selv og deres støtteområder til gavn. En høj synlighed har betydning for fondenes image, udbredelse af viden, ændring af adfærd samt for at kunne signalere en åben tilgang til omverdenen; det vil sige en transparens over for ansøgere, støttemodtagere, politikere, myndigheder med flere. Gennem synlighed kan fondene positionere sig og styrke deres brand og omdømme samt vigtigst af alt skabe grundlaget for de ønskede samfundsmæssige adfærdsændringer, som deres projekter har til formål.\nDe fleste fonde arbejder med kvaliteten i deres kommunikation ved at række ud med specifikke budskaber og opbygge tætte en-til-en-relationer til den enkelte. De sociale mediers store rækkevidde, tempo og potentiale for ligeværdig dialog mellem fondene og deres interessenter gør dem oplagte til dette formål.\nFokus på de sociale medier i stedet for på de klassiske letter fondenes arbejde med at nå ud til deres stakeholders. Det giver derfor i høj grad mening, at fondene rækker ud gennem sociale medier på et tidspunkt, hvor deres interesser, investeringer og indflydelse i og på det omkringliggende samfund er stigende.\nForrige artikel Kommentar: Skal civilsamfundet klare sig uden offentlig støtte? Næste artikel Kommentar: Hvad du ønsker, skal du (måske) få


Leder du efter skjorte regular fit? Outlet og tilbud - lige her!\nSå leder du efter skjorte regular fit behøver du bare klikke her, så finder du helt sikkert det du mangler.\nHvor finder jeg skjorte regular fit på nettet?\nDer er rigtig mange typer skjorter, så når du leder efter skjorte regular fit kan det være svært at finde – men vi hjælper gerne! Modeskjorter i alle prisklasser til alle formål, men især skjorte regular fit kan du finde ved at klikke videre på vores anvisninger.


København vil stoppe samarbejde med Islamisk Trossamfund\nNyheder Skrevet af Administrator | 03.11.15 | 07:38\n03.11.15 / 06:38\nI får en måned til at rette op, ellers ...\nEt politisk flertal på Københavns Rådhus varsler nu et stop for samarbejdet med Islamisk Trossamfund, hvis ikke organisationen tager afstand fra en række kontroversielle ytringer med forbindelse til trossamfundet, skriver Berlingske.\nDet kan eksempelvis betyde, at et samarbejde om antiradikalisering bliver afsluttet.\nPolitikerne mener, at trossamfundet og en række imamer, der har været inviteret til at prædike, er gået over stregen i deres udtalelser.\nIslamisk Trossamfund har blandt andet benyttet sig af en prædikant, der ifølge Socialdemokraterne, Venstre, De Konservative og Liberal Alliance accepterer stening og mener, at jøder er efterkommere af svin og aber. Det sidste benægter imamen at have sagt.\n- Vi vil give dem mulighed for at forholde sig til kritikken, og de vil få en måned til at tage afstand fra prædikanterne og deres ytringer. Hvis ikke de gør det, vil et flertal i Borgerrepræsentationen stoppe samarbejdet med dem.\n- Vi mener ikke, at de dermed lever op til demokratiske principper, som det danske samfund hviler på, siger Lars Aslan Rasmussen (S) til Berlingske.\nIslamisk Trossamfund er direkte uenig med det politiske flertal og er klar til at gå rettens vej.\n- Vi kommer til at forfølge flere af de her sager, og de her citater vil blive gået efter juridisk for injurierende påstande. Det er en uhørt og ubegrundet dæmonisering, der finder sted, siger talsmand i Islamisk Trossamfund Imran Shah til Berlingske.\nTerrorforsker Magnus Ranstorp fra Forsvarshögskolan mener på den ene side, at man skal holde folk til regnskab, hvis de promoverer had og vold. Men han siger samtidig til avisen, at man også må "være indstillet på at have dialog med folk, som man ikke bryder sig om".


Jeg bagte de her skønne boller til vores aftensmad i går :) opskriften har jeg fra Brødet, der en en skøn brødblog med mange spændende opskrifter og gode råd. Jeg har ændret en smule i opskriften, men ikke meget.\nStykkerne er bagt med surdejen Frode, der giver en rigtig god smag og en lækker struktur. Jeg fik Frode af Sabina, der er er Madam Surdej i bloggruppen. Hvis du ikke har helt fod på det med surdej, men mod på at kaste dig ud i det kan jeg varmt anbefale hendes surdejs guide. Den giver svar på meget og gør det rigtig overskueligt. Det er faktisk ret nemt, så lad dig endelig ikke skræmme :)\nSurdejsstykker med chokoladestout 8 store sandwichstykker eller 10-12 alm. boller\n400 g. hvedemel (jeg brugte vinjett)\n150 g. fuldkornhvedemel (jeg brugte Vinjett fuldkorn)\n1 spsk brændt maltmel (vigtigt!)\n5 dl chokoladestout eller Guiness øl\n1. Bland hvedemel, fuldkornshvedemel, maltmel, havregryn sammen i en skål og rør lidt efter lidt øl og vand i.\n2. Lad blandingen stå på køkkenbordet i en 1/2 times tid\n3. Rør nu surdej, salt og gær i blandingen fra før.\n4. Lad dejen (der er ret klistret og våd) hæve lunt i 2 timer, hvor du vender rundt i dejen 2-3 gange i løbet af hævetiden.\n5. Drys bordet med et tyndt lag mel, hæld dejen ud derpå og vend dejen rundt så den bliver pudret med et tyndt lag mel hele vejen rundt.\n6. Smør den skål dejen skal koldthæve i med olie og læg dejen deri.\n7. Dæk skålen til med film og lad dejen hæve i køleskabet min. natten over. Jeg tror min stod der omkring 12 timer.\n8. drys mel på bordet og hæl forsigtigt dejen ud derpå. Jeg flyttede forsigtigt rundt med dejen med en fadskraber til den var en 2 1/2 cm tyk rektangel.\n9. Skær dejen ud i firkanter/rektangler med en skarp kniv eller fadskraberen og brug ligeledes fadskraberen til at flytte dejstykkerne på bageplader.\n10. Lad dem hæve imens ovnen bliver varm til 250 grader.\n11. Drys dem let med mel og bag dem derefter i ca. 15 min til de lyder hule når de bankes i bunden.\nNote: Bollerne er saftige, med en tæt og sej krumme der passer perfekt til sandwich, frokost og burger. De Har en ret dyb, maltet smag med en snert af den søde øl. Det er ikke sidste gang jeg laver dem!\nDaniel sagde at bollere var gode og det betyder, oversat til almindelig dansk, at de smager virkelig godt ;)\nJeg havde den her til at stå, så det blev den jeg brugte :) Jeg har heldigvis en til i gemmerne.\nBilledet er ikke det bedste, men nøj hvor var det rigtig weekendmad! Godt med tzatziki og en bøf i midten og resten af aftenen på sofaen med en fluffy hund og en god film :)\nResten af aftenen i dag vil jeg bruge på at forberede mig på ugen der kommer. Jeg har en del møder og praktiske ting på arbejdet, men heldigvis også nogle gode ting at se frem til. Onsdag har jeg fri, så der tage mig og Sabina på roadtrip til Metro og Ikea for at få købt det mest nødvendige ;) og lidt til.\nEtiketter: brød og boller, Surdej\nMadam Surdej?! Det er ikke så lidt navne man kan få sig- tror jeg prøver at kalde Kristian for Monsiur Surdej- måske han bedre kan li det end Hr. Muffin:) Haha..\nDe ser lækre og sprøde ud- og den burger der ser nu heller ikke tosset ud:)\nJeg mangler ikke en masse i hverken Ikea eller Metro, men mon ikke vi finder noget alligevel:)Sån plejer det jo at gå.\n11. marts 2012 kl. 19.08\nååååh altså, hvor er de smukke, og garanteret mega møj lækre :) Jeg har en dej til hævning i køleren pt. på Sabinas Pampasstykker. Jeg glæder mig ret meget til i morgen, for at se hvordan de bliver, og om de bliver ligeså proff i udseende og smag som Sabinas :) eller skulle jeg kalde hende Madam Surdej ;) AHAHAH!\nDe ser knaldhamrende gode ud jo! Fantastisk med endnu et surdejsprojekt til min lille Silvio, når han atter er vokset efter jeg brugte af ham i dag :)\n(For ikke at denne kommentar skal lyde alt for syg skal det nævnes, at Silvio er navnet på min surdej...)\n11. marts 2012 kl. 20.12\nMissMuffin: ja da ;) det er dit nye kælenavn. Du har gjort surdej til det nye sort. Og Kristian er den fødte Monsiur Surdej :D\nKristine: Åh du booster altså lige min selvtillid :) Jeg glæder mig til at høre om pampasstykkerne! Skal vi ikke blive enige om at det er det hun hedder ;)\nBitten: Du må bestemt udsætte Silvio for dem! De er eminente og aromatiske :)\n14. marts 2012 kl. 21.42\nFrode :-) .. Godt navn, til en surdej, det har jeg slet ikke tænkt over.. tror da også jeg må finde et navn til min surdej.\nDe ser overordentlig lækre ud på det billede der. Jeg kan godt lide du understreger det brændte maltmel. Det er faktisk en rigtig vigtig ingrediens.\nJeg er selv lige løbet tør for maltmel og det har været nogle hårde dage :-), men heldigvis er der planer om et visit hos købmanden der fører det i dag.\nNetop som du serverer det, med lidt salat og en bøf, mere behøves ikke, det ser rigtig godt ud.\n19. marts 2012 kl. 08.56\nSøren: Ja ikke ;) Jeg tror det gør at jeg får så dårlig samvittighed når jeg glemmer at fodre ham.\nMaltmel er nemlig faktisk ret essentielt i opskriften for at få den der lækre, dybe smag. Du må da vist heller få købt et lille lager ;) det er lige til at blive afhængig af.\nSom du så fint skirver, behøves der ikke ret meget :) Brødet har virkelig karakter i sig selv.\n21. marts 2012 kl. 14.37


Validerede instrumenter. til evalueringer på det sociale område - PDF\nValiderede instrumenter. til evalueringer på det sociale område\nDownload "Validerede instrumenter. til evalueringer på det sociale område"\n1 Validerede instrumenter til evalueringer på det sociale område\n2 Publikationen er udgivet af Socialstyrelsen Edisonsvej 18, Odense C Tlf: Forfatter: Socialstyrelsen Udgivet\n3 Indholdsfortegnelse Resumé... 5 Formål... 5 Implementering af liste over målemetoder... 5 Work in progress og handlemuligheder... 6 Introduktion... 9 Formål... 9 Proces Projektgruppens sammensætning Bidragende eksperter Projektets faser Validerede instrumenter i evalueringer på socialområdet Generelle instrumenter Specifikke instrumenter De generelle instrumenter skal suppleres i den konkrete evaluering Specifikke instrumenter tryktestes før brug Listen skal benyttes med omtanke Udvælgelseskriterier for validerede instrumenter Relativt brede målgrupper og outcomes Sociale outcomes Dansk oversættelse og anvendelse Reliabilitet Validitet Responsivitet Forhold vedr. administration, herunder evaluator utility Licensforhold og anvendelse Samlet vurdering: når man ikke kan få det hele Farvemarkering af instrumenter Mørkegrøn kategori: det relativt sikre valg Lysegrøn kategori: benyttes med opmærksomhed Blå kategori: nyt lovende instrument Hvid kategori: vi har endnu ikke har fundet velegnede instrumenter Work in progress vedligeholdelse af listen Liste over validerede instrumenter Børn og unge Helhedsvurdering af barnets funktionsevne Livskvalitet og deltagelse for børn og unge Familieforhold Adfærd mv., børn og unge Psykisk sundhed, børn og unge Psykisk sundhed, børn og unge, traumatisering mv Psykisk sundhed, specifikt spiseforstyrrelser Misbrug, unge Kriminalitetsrisiko, recidivrisiko, unge Sprogvurdering, børn Voksne og ældre Almindelig daglig levevis Ældre, fysiske forhold, specifikke mål\n4 Ældres ernæring Livskvalitet Selvbestemmelse, deltagelse og autonomi Sociale netværk, sociale relationer, voksne Sociale netværk, sociale relationer, voksne Adfærd mv., voksne Psykisk sundhed, voksne PTSD, voksne Selvmordsrisiko, voksne Brede mål med udgangspunkt i voksne og ældre med sindslidelser Misbrug, voksne Voldsudsættelse og voldsudøvelse, voksne Bilag Bilag 1: Centrale opslagsværker, rapporter og links Bilag 2: Oversættelse, normtal mv., hvad kræver det? Oversættelse af instrumenter/spørgeskemaer Normtal / referencemateriale Bilag 3 Detaljeret beskrivelse af de valgte instrumenter PEDI Pediatric Evaluation of Disability Inventory PEDI-CAT Pediatric Evaluation of Disability Inventory - Computer Adaptive test. 51 KIDSCREEN LIFE-H, Life habits for children PSS Parental Stress scale SDQ Strengths and Difficulties Questionnaire EDI-3 The Eating Disorder Inventory UngMap Youth Level of Service Case Management Inventory (YLS-CMI) Sprogvurdering til 3-årige, inden skolestart og i børnehaveklassen Barthel index: Barthel-20 og Barthel Frenchay Activity Index Bergs balanceskema TUG Timed Up and Go EVS Ernæringsvurderingsskemaet ASCOT Adult Social Care Outcomes Toolkit SDS Arc s Self-Determination Scale IPAQ-DK Impact on Participation and Autonomy Questionaire Vineland-II Vineland Adaptive Behavior Scale Second Edition HTQ-IV Harvard Trauma Questionnaire SUAS-S Suicide Assessment Scale, self report version Europ-ASI / ASI- Addiction Severity Index CTS2 The revised conflict tactics scale (Strauss) og CTS2S (short form)\n5 Resumé Formål Som led i Social- og Integrationsministeriets udrulning af koncernstrategien er der i regi af MWB2 bestilt en leverance vedrørende validerede instrumenter. Der er derfor gennemført et projekt i Socialstyrelsen mhp. leverancen. Validerede instrumenter er standardiserede redskaber til dataindsamling fx ved spørgeskema, interview, fysiske tests eller observation, der lever op til forskellige kvalitetskrav vedr. validitet, reliabilitet mv. Andre betegnelser, der ofte benyttes er målemetoder og standardiserede redskaber. Instrumenterne vil typisk være udviklet til screening, udredning mhp. iværksættelse af en indsats eller måling af outcomes. I mange tilfælde kan et instrument opfylde flere af disse formål på samme tid. I denne sammenhæng er fokus på instrumenter, der er velegnede til at måle outcomes og ændringer i disse til brug for evalueringer. Projektet skal ses i sammenhæng med koncernens evidenspolitik: Viden til gavn - politik for udvikling og anvendelse af evidens, som blev vedtaget i Koncerndirektionen februar 2013, hvor retningslinjer for evalueringer i forbindelse med national metodeudvikling er beskrevet. Her blev det besluttet, at evalueringer af resultater og effekter skal tage afsæt i nærværende oversigt over validerede instrumenter. Formålet med projektet er at sikre, at der i evalueringer - som skal vurdere effekter af sociale behandlingsindsatser - benyttes velegnede validerede instrumenter. Retningslinjer om validerede instrumenter, jf. evidenspolitikken Ved evalueringer af resultater og effekter på borgerniveau skal der tages afsæt i listen over validerede instrumenter, så det understøttes, at der måles med høj grad af reliabilitet og validitet, og så resultater lettere kan sammenlignes på tværs af evalueringer om samme problemstilling for samme målgruppe. Implementering af liste over målemetoder Der er udarbejdet en liste med 11 instrumenter til børn og unge og 12 instrumenter til voksne og ældre. Listen består af både generelle, tværgående instrumenter og specifikke instrumenter. Listen omfatter også nye og lovende instrumenter, som endnu ikke er fuldt belyst. Derudover er der udpeget en lang række forslag til supplerende instrumenter, som kan undersøges nærmere i forbindelse med konkrete evalueringer eller for at få dækket nogle af de centrale outcomes, det ikke lykkedes at finde instrumenter til i første omgang. Listen skal implementeres som led i den samlede implementering af evidenspolitikken, jf. særskilte initiativer herfor 1. 1 Dels sker der en generel opfølgning på implementeringen initiativerne fra de 4 MWB i regi af Koncerndirektion og PMO, dels er der udarbejdet en særskilt plan i Socialstyrelsen for implementering af de dele af MWB1 og 2, der indgår i evidenspolitikken, herunder de validerede instrumenter. 5\n6 Konkret betyder beslutningen i evidenspolitikken, at der skal tages afsæt i listen ved alle evalueringer af resultater og effekter på borgerniveau, der gennemføres i Socialog Integrationsministeriet, eller som har ministeriet som opdragsgiver. Valg af instrument skal drøftes og afklares i designfasen for det projekt der skal evalueres, jf. den tætte sammenhæng mellem projektdesign og evalueringsdesign. Rådgivning om valg af instrument indgår i den generelle rådgivning om design, evaluering og implementering, som Metode i Socialstyrelsen står for. Hvis der skal ske afvigelser fra listen, skal der være stærke faglige argumenter herfor. Metode inddrages i afklaringen, og eventuelle uenigheder i vurderingerne om valg af instrumenter, som ikke kan løses på medarbejderniveau, fremlægges og afklares chefniveau. Hvis evalueringen skal gennemføres af en ekstern leverandør, skal kravene til valg af instrumenter fremgå af udbudsmaterialet. Work in progress og handlemuligheder Projektet er gennemført på 3-4 måneder og har haft til formål at dække hele det sociale område. Det har derfor i sagens natur ikke være muligt at foretage grundige og systematiske søgninger og at træffe valg af de mest velegnede instrumenter på baggrund heraf. Der er derfor instrumenter, der endnu ikke er fuldt afdækkede på listen, og der er outcomes og målgrupper, vi endnu ikke har fundet gode oversatte og validerede instrumenter til. Der kommer desuden hele tiden nye instrumenter til, sker oversættelse af instrumenter, der ikke hidtil har været anvendt i Danmark, og der kommer nye data om instrumenternes tekniske egenskaber. Der er derfor løbende behov for at udvikle og udbygge listen - både i forhold til at forbedre og opdatere viden om de allerede valgte instrumenter og for at inddrage nye instrumenter på områder, der ikke er dækket. Med det gennemførte projekt er der skabt et fundament gennem en bred afsøgning af instrumenter til det sociale område, og man må antage, at de mest anvendelige tværgående instrumenter til de mest almindelige sociale outcomes i evalueringer er blevet lokaliseret. Det fremadrettede udviklingsarbejde vedr. validerede instrumenter tænkes derfor først og fremmest at udspringe af konkrete behov i forbindelse med konkrete projekter, der omfatter evaluering af resultater og effekter på borgerniveau. Derved sikrer man, at udviklingsarbejdet bidrager til at løfte niveauet i dataindsamling i en konkret evaluering samtidig med at det generelle beredskab vedr. validerede instrumenter løftes. I forhold til konkrete evalueringer kan fx tænkes følgende indsatser (jf. også udviklingsmuligheder og afklaringsbehov i oversigten nedenfor): afklare tvivlsspørgsmål ved mere systematiske søgninger om det enkelte instrument, fx om instrumentets responsivitet tilvejebringe bedre tilpasning til dansk kontekst (oversættelse, validering i dansk kontekst, danske normtal mv.) fremsøge velegnede specifikke instrumenter til supplement for de generelle instrumenter, der allerede findes på listen 6\n7 Ofte vil man kunne bygge disse opgaver ind i evalueringsudbuddet - afhængig af den samlede opgave og evalueringens budget. Socialstyrelsen kan endvidere påtage sig en mere aktiv rolle i forhold til at tilvejebringe velegnede instrumenter til evalueringer af sociale outcomes i en dansk kontekst uden at instrumenterne her og nu skal benyttes i en konkret evaluering. Det kan fx være ved økonomisk støtte til oversættelse, validering og/eller indsamling af danske normtal for lovende redskaber, som er velegnede og dækker specifikke behov i evalueringer af det sociale område (jf. bilag 2 om oversættelse og beregning af normtal). Vi har dog ikke i det aktuelle arbejde lokaliseret oplagte kandidater til en sådan støtte. Oversigt over de udvalgte validerede instrumenter Børn og unge Outcome Instrument Udviklingsmulighed / afklaringsbehov Helhedsvurdering af barnets funktionsevne PEDI Pediatric Evaluation of Disability Inventory PEDI-CAT vil muligvis snart være et bedre alternativ. Helhedsvurdering af barnets funktionsevne 7 PEDI-CAT Oversættelse og validering til dansk kontekst vil blive igangsat snarest muligt. Livskvalitet KIDSCREEN Der skal vælges mellem de tre versioner og følges op på validering til danske forhold og danske normtal. Livskvalitet og deltagelse Deltagelse (hverdagsaktiviteter) Danpart LIFE-H Life-Habits for children Udviklingen af instrumentet er netop påbegyndt, finansieret af SIM. Der skal følges op på de nyeste data om bl.a. responsivitet inden instrumentet benyttes. Familieforhold PSS Parental Stress Scale SFI har oversat og indsamler efter planen valideringsdata til den danske udgave i Adfærd mv. SDQ Strengths and Difficulties Questionnaire Der er en ny og bedre oversættelse undervejs, som bør benyttes, når den foreligger. Psykisk sundhed Der er ikke udpeget instrumenter Nærmere undersøgelse af HSCL og HBSC. Evt. yderligere søgning. Psykisk sundhed, traumatisering Der er ikke udpeget instrumenter Der er udviklingsarbejde i gang i dansk kontekst om flere specifikke instrumenter. Psykisk sundhed, EDI-3 The Eating Disorder Intet behov spiseforstyrrelser Inventory 3 Misbrug UngMap Instrumentet er under udvikling. Nyeste data om validitet mv. undersøges, inden anvendelse af instrumentet i evalueringer. Kriminalitetsrisiko / recidivrisiko Sprogvurdering YLS-CMI Youth Level of Service Case Management Inventory Sprogvurdering til 3-årige, inden skolestart og i børnehave-klassen Enkelte items i den danske udgave justeres efter planen snarest. Nye data vedr. tekniske egenskaber (indsamlet 2012) bør tages i betragtning. Note: Der er anvendt 4 farvemarkeringer. Mørkegrøn kategori: det relativt sikre valg. Lysegrøn kategori: Klart bedste instrument blandt de fremsøgte, men der er konkrete opmærksomhedspunkter. Blå kategori: Nyt lovende instrument, som endnu ikke er fuldt belyst. Hvid kategori: Der er søgt, men endnu ikke fundet velegnede instrumenter til dette outcome (se også s ).\n8 Voksne og ældre Outcome Instrument Udviklingsmulighed / afklaringsbehov Almindelig daglig levevis Barthel-20 og Barthel-100 Der skal vælges mellem versionerne og tages relevant stilling til metodisk problematik vedr. selvrapportering på dette Almindelig daglig levevis Ældre, fysiske forhold Ældre, fysiske forhold Ældre, ernæring Livskvalitet Omsorgsbetinget livskvalitet Selvbestemmelse, deltagelse og autonomi Sociale netværk, sociale relationer Adfærd mv. Psykisk sundhed PTSD Selvmordsrisiko Brede mål med udgangspunkt i voksne med sindslidelser Misbrug ADL-I, ADL-Q, ADL-O Bergs balanceskema TUG Timed up and go EVS Ernæringsvurderingsskemaet Der er ikke udpeget instrumenter ASCOT IPAQ-DK Der er ikke udpeget instrumenter Vinland-II Vinland Adaptive Behavior Scale- Second Edition Der er ikke udpeget instrumenter HTQ-IV Harvard Trauma Questionnaire SUAS-S The Suicide Assessment Scale Self Report Der er ikke udpeget instrumenter område. Instrumenterne er under udvikling, men bliver generiske og bør undersøges nærmere (foreligger formentlig ultimo 2013 / 2014) Intet behov Intet behov Udvikleren bør kontaktes inden evt. anvendelse til evaluering for præcis afklaring af responsivitet. WHO-5 trivselsindeks undersøges som muligt alternativ. Yderligere søgninger efter generiske instrumenter til måling af livskvalitet, som er responsive i forhold til sociale indsatser. Intet behov Der skal følges op på de nyeste data vedr. responsivitet (reponsiviteten er formentlig endnu ikke undersøgt) ISSI undersøges nærmere. Yderligere søgninger vedr. velegnede instrumenter til belysning af sociale relationer. Intet behov (men redskabet er relativt omfattende) Afklaring af om dette outcome er relevant og i givet fald nærmere undersøgelse af SCL-36 samt yderligere søgninger efter korte, responsive generiske instrumenter. Intet behov Dansk oversættelse og validering (er oversat til norsk med høj validitet og reliabilitet) Yderligere søgning efter velegnede instrumenter der understøtter recovery / ressourcefokus og foretager en social- frem for en klinisk tolkning. Intet behov EuropASI Europæisk udgave af Addiction Severity Index Voldsudsættelse og CTS2 The Revised Conflicts Der skal vælges mellem versionerne. voldsudøvelse Tactics Scale (Strauss) og CTS2S (short form) Note: Der er anvendt 4 farvemarkeringer. Mørkegrøn kategori: det relativt sikre valg. Lysegrøn kategori: Klart bedste instrument blandt de fremsøgte, men der er konkrete opmærksomhedspunkter. Blå kategori: Nyt lovende instrument, som endnu ikke er fuldt belyst. Hvid kategori: Der er søgt, men endnu ikke fundet velegnede instrumenter til dette outcome (se også s ). 8\n9 Introduktion Formål Som led i Social- og Integrationsministeriets udrulning af koncernstrategien er der i regi af MWB2 bestilt en leverance vedrørende validerede instrumenter. Der er derfor gennemført et projekt i Socialstyrelsen mhp. leverancen. Validerede instrumenter er standardiserede redskaber til dataindsamling fx ved spørgeskema, interview, fysiske tests eller observation, der lever op til forskellige kvalitetskrav vedr. validitet, reliabilitet mv. Andre betegnelser, der ofte benyttes er målemetoder og standardiserede redskaber. Instrumenterne vil typisk være udviklet til screening, udredning mhp. iværksættelse af en indsats eller måling af outcomes. I mange tilfælde kan et instrument opfylde flere af disse formål på samme tid. I denne sammenhæng er fokus på instrumenter, der er velegnede til at måle outcomes og ændringer i disse til brug for evalueringer. Projektet skal ses i sammenhæng med koncernens evidenspolitik: Viden til gavn - politik for udvikling og anvendelse af evidens, som blev vedtaget i Koncerndirektionen februar 2013, hvor retningslinjer for evalueringer i forbindelse med national metodeudvikling er beskrevet. Her blev det besluttet, at evalueringer af resultater og effekter skal tage afsæt i nærværende oversigt over validerede instrumenter. Formålet med projektet er at sikre, at der i evalueringer - som skal vurdere effekter af sociale behandlingsindsatser - benyttes velegnede validerede instrumenter. Retningslinjer om validerede instrumenter, jf. evidenspolitikken Ved evalueringer af resultater og effekter på borgerniveau skal der tages afsæt i listen over validerede instrumenter, så det understøttes, at der måles med høj grad af reliabilitet og validitet, og så resultater lettere kan sammenlignes på tværs af evalueringer om samme problemstilling for samme målgruppe. 9\n10 Proces Projektgruppens sammensætning Projektet er gennemført af en intern projektgruppe i Socialstyrelsen. Projektgruppens medlemmer er: Annie Gaardsted Frandsen, Børn og unge Marie Louise Knigge, Børn og unge Anette Hammershøi, Børn og unge Dorte From, ViHS Kirstina Stenager, Voksne Christina Hansen, Voksne Camilla Bugge, Voksne Iben Stephensen, Voksne Dorthe Høj Nielsen, Voksne (frem til 8.februar) Anne Sophie Sandstød Nielsen, Voksne (frem til 31. januar) Martin Sandø (fra 1. februar) Kathrine Bærentsen, ViHS (frem til 31. december 2012) Charlotte Holmer Kaufmanas, ViHS (fra 1. januar) Åse Brandt, ViHS Dorte Stage Petersen, Metode Eva Husum Schmidt, Metode, har været projektleder for projektet. Steffen Bohni, chef for Voksne, har været projektejer. Åse Brandt, som er seniorforsker og ph.d. med stor viden vedr. validerede instrumenter, har ud over sine opgaver som projektgruppemedlem bidraget med ekspertviden om validerede instrumenter i form af oplæg for projektgruppen med introduktion til validerede instrumenter samt gennemgang af en række af de tekniske begreber knyttet til vurdering af instrumenterne (reliabilitet, validitet etc.). Åse har endvidere bidraget med sparring til projektlederen om disse emner. Derudover har Finn Juliussen fra ViHS bidraget input om målemetoder, der matcher en recoveryorienteret tilgang på socialpsykiatriområdet, og Gøye Thorn Svendsen, Børn og unge, har bidraget vedr. instrumenter til belysning af familieforhold. Bidragende eksperter Projektgruppen har inddraget en række eksperter i arbejdet med at vurdere de fremsøgte validerede instrumenter. Eksperterne har været inddraget vedr. fem overordnede målgrupper på i alt fem konsensusseminarer, hvor de er kommet med input vedr. arbejdet med validerede instrumenter generelt, har kommenteret de forslag, der var fremsøgt af Socialstyrelsen og er kommet med forslag til alternativer. De bidragende eksperter er: 1. Børn med handicap mv. Michelle Stahlhut, PT M.Sc., Børneterapien i Gentofte Susan Ishøy Michelsen, Ph.d., cand.med., forsker ved Statens Institut for Folkesundhed 10\n11 Louise Normann Jespersen, Statens Institut for Folkesundhed (har netop påbegyndt en ph.d. omhandlende måling af livskvalitet og deltagelse blandt børn og voksne med handicap, finansieret af SIM) 2. Udsatte børn og unge mv. Niels Bilenberg, forskningsleder, professor, børne- og ungdomspsykiatri, SDU Line Dybdal, manager, Rambøll Management Maiken Pontoppidan, ph.d. studerende SFI, tidl. bl.a. SFI Campbell Helmer Bøving Larsen, lektor i klinisk børnepsykologi Institut for Psykologi, KU 3. Voksne og ældre med funktionsnedsættelser mv. Thomas Maribo, Marselisborgcentret, ekspert i redskaber til funktionsevnevurdering, bl.a. projektleder på fysioterapeuternes hjemmeside Eva Wæhrens, ergoterapeut, ph.d., ekspert i psykometrisk testning af måleredskaber og i ADL redskaber Leif Olsen, KORA Henrik Stig Jørgensen, dr.med., ledende overlæge på Glostrup Hospitals afdeling for højt specialiseret neurorehabilitering / traumatisk hjerneskade Anne Marie Beck, Seniorforsker, Klinisk diætist, PHD, MSc Gerontologi, Enheden for Forskning i Ernæring i Centralkøkkenet (EFFECT), Herlev Hospital (har været inddraget skriftligt) 4. Socialt udsatte unge og voksne mv. Mads Uffe Pedersen, professor, Center for Rusmiddelforskning Steen Guldager, misbrugsbehandler, ekspert i VIHS, tidligere Fredericia misbrugscenter og Aarhus kommune Mie Bonde, Speciallæge i Børne- og ungdomspsykiatri, Frederiksberg (har været inddraget skriftligt) 5. Mennesker udsat for vold, overgreb mv. Karin Helweg-Larsen, seniorforsker, speciallæge, Statens Institut for Folkesundhed, SDU. Ask Elklit, professor, Videnscenter for Psykotraumatologi, Institut for psykologi, SDU. Projektets faser Projektet blev igangsat i slutningen af 2012 og afsluttet april I første omgang sammensatte projektgruppen en liste over mulige eksperter om validerede instrumenter, og disse blev inviteret til at deltage i såkaldte konsensusseminar i slutningen af projektforløbet. Der har dernæst været en proces for at indkredse de relevante sociale outcomes med udgangspunkt i bl.a. sagsbehandlingsmetoderne ICS (Integrated childrens system) på børn og ungeområdet og VUM (Voksenudredningsmetoden) på voksenområdet. Andre kilder til relevante outcomes var indblik i fagområderne, tidligere gennemførte evalueringer samt klassifikationen over sociale problemer og funktionsnedsættelser i sociale begreber. Næste fase bestod i fremsøgning af instrumenter til de relevante outcomes og målgrupper. Der har dels været taget afsæt forskellige steder, bl.a.: 11\n12 tidligere gennemførte kortlægninger, bl.a. SFIs kortlægninger af instrumenter vedr. kriminelle unge samt og til anbringelsesområdet forhåndskendskab til instrumenter anvendt i dansk kontekst, fx effektmålingerne på de evidensbaserede programmer på børneområdet amerikanske opslagsværker primært inden for psykologi/psykiatri-feltet, som blev indkøbt til projektet andre oversigter, som vi blev opmærksomme på undervejs, ergo- og fysioterapeuternes hjemmesider om validerede instrumenter Der har på nogle områder været undersøgt langt flere instrumenter, end der indgik i drøftelserne på konsensusseminarerne. De 2-4 mest velegnede instrumenter for hvert outcome blev beskrevet i en fast skabelon i excel, såkaldte KPI-matricer. I mange tilfælde har det været nødvendigt med supplerende søgninger for at færdiggøre disse beskrivelser, fx vedr. dansk anvendelse. Selvom der ikke har været tale om systematiske og dækkende søgninger, er der altså gjort et meget stort arbejde fra projektgruppemedlemmerne, for at frembringe et godt grundlag for drøftelserne på konsensusseminarerne. Projektgruppen har afholdt to samlede projektgruppemøder, et møde med oplæg om validerede instrumenter samt koordinerende møder i undergrupperne vedr. de fem overordnede målgrupper for konsensusseminarerne. Projektgruppemedlemmerne har endvidere deltaget i de konsensusseminarer, der vedrørte deres målgruppe. Konsensusseminarene med eksperterne blev gennemført i uge 9, 10 og 11, 2013, hvorefter der er gennemført en vis kvalitetssikring af beskrivelserne af de valgte instrumenter. Projektleder har forestået sammenfatning af projektets resultater i nærværende rapport. Der forligger endvidere et udførligt referat fra konsensusseminarerne, hvor argumenterne for og imod de enkelte valg og fravalg er beskrevet. Figur 1. Oversigt over projektets faser Dec 2012 Indkredsning af mulige eksperter og invitation til konsensusseminarer Jan 2013 Indkredsning af relevante sociale outcomes pba. ICS, VUM, evalueringer, sociale begreber mv. Feb 2013 Fremsøgning af forslag til instrumenter til de sociale outcomes samt beskrivelse af dem i KPI-matricer Mar 2013 Afholdelse af 5 målgruppeopdelte konsensusseminarer med eksperter Apr 2013 Sammenfatning og konklusion vedr. instrumenter samt udarbejdelse af rapport 12\n13 Validerede instrumenter i evalueringer på socialområdet Projektet skal ses i sammenhæng med Viden til gavn - politik for udvikling og anvendelse af evidens, som blev vedtaget i Koncerndirektionen februar 2013, hvor retningslinjer for evalueringer i forbindelse med national metodeudvikling er beskrevet. Formålet med projektet er at sikre, at der i evalueringer - som skal vurdere effekter af sociale behandlingsindsatser - benyttes velegnede validerede instrumenter. Derudover skal projektet være med til mere generelt at øge opmærksomhed på fordelene ved at anvende gode gennemtestede redskaber til screening og evaluering i forbindelse med projekter og indsatser frem for selv at sammenstykke spørgeskemaer til formålene. Der skelnes i projektet mellem generelle instrumenter, som kan anvendes på tværs af relative brede målgrupper og til sammensatte outcomes, og specifikke redskaber, der knytter sig til snævrere målgrupper og/eller outcomes. Generelle instrumenter Hovedsigtet er at udpege nogle få generelle instrumenter, der er velegnet til at blive anvendt på tværs af evalueringer for samme overordnede målgrupper og outcomes. Sammenlignelighed af resultaterne, og muligheden for at foretage økonomiske evalueringer forbedres, hvis der i højere grad anvendes samme validerede instrument som en del af den samlede dataindsamling på tværs af evalueringer for samme overordnede målgrupper og problemstillinger. Specifikke instrumenter Der har imidlertid også været søgt mere specifikt på delområder, hvor Socialstyrelsen historisk har støttet/været involveret i projekter (fx på området om voldsudsættelse og seksuelle krænkelser). Desuden er vi i søgningen efter generelle instrumenter stødt på en række mere specifikke instrumenter, der bør være afsættet i mere afgrænsede evalueringer eller som supplement til de generelle instrumenter. De generelle instrumenter skal suppleres i den konkrete evaluering Når et metodeudviklingsprojekt er modent til det, skal der (jf. evidenspolitikken) ske en evaluering af, om de metoder, der er udviklet og afprøves, fører til de forventede positive forandringer for borgerne. Der anvendes i sådanne evalueringer et af de generelle redskaber på listen, så der kan sammenlignes på tværs til evalueringer af andre metoder med lignende målgrupper og outcomes. Men det er desuden vigtigt at gennemføre en evaluering med redskaber, der præcis afspejler de forandringer, der forventes. Samlet set kan der eksempelvis stilles spørgsmål til respondenterne i en evaluering. Det er tanken, at de tværgående validerede instrumenter maximalt optager omkring en tredjedel af disse spørgsmål, sådan at der også er plads til specifikke validerede instrumenter eller enkeltspørgsmål, der er målrettet den helt konkrete evaluering, jf. figur 2. 13\n14 Figur 2. Forholdet mellem tværgående og specifikke spørgsmål Tværgående valideret instrument Spørgsmål målrettet den specifikke evaluering Der er som sagt fremsøgt et antal velegnede specifikke instrumenter udover de generelle tværgående instrumenter, der tænkes anvendt til evalueringer på det sociale område, hvis/når det bliver aktuelt at gennemføre evalueringer af netop dette specifikke outcome. Det kan fx være PTSD eller spiseforstyrrelser. Endvidere skal det selvfølgelig overvejes, om man kan belyse nogle af evalueringsspørgsmålene med enkle indikatorer fx om borgeren har bolig i 6 og 12 mdr. efter en hjemløseindsats. Selvom det ikke altid er muligt at følge op via data fra Danmarks Statistik inden for projektperioden, vil man desuden i nogle tilfælde kunne følge op på resultaterne over tid via registerdata (forudsætter registrering på CPR-nummer niveau, hvilket også indgår som krav til metodeudviklingsprojekter jf. evidenspolitikken). Specifikke instrumenter tryktestes før brug Mht. de specifikke målemetoder er det vigtigt at tage konkret stilling første gang der gennemføres en evaluering inden for området. Der kan være kommet nyt og bedre instrumenter, eller det kan være, at målgruppen er lidt anderledes, end målgruppen for det foreslåede instrument. Sidstnævnte har vi et eksempel på i forbindelse med et projekt i Socialstyrelsen om forebyggelse af selvmordsadfærd blandt ældre, hvor det pt. overvejes at anvende The geriatric suicide ideation scale (GSIS)i stedet for det foreslåede instrument til måling af selvmordsrisiko (SUAS). Det skyldes, at SUAS formentlig ikke er så velegnet til målgruppen af ældre. Det optimale valg af instrument til denne undersøgelse afklares derfor i en ekspertgruppe på området. 14\n15 Listen skal benyttes med omtanke Alt i alt er derfor vigtigt at anvende listens instrumenter med en opmærksomhed på, at det skal give mening og fungere i den enkelte evaluering. Man kan ikke tage hovedet under armen og vælge et instrument fra listen, uden at have gjort sig overvejelser om, hvorvidt instrumentet passer til projektets målgruppe og forventede outcome jf. projektets forandringsteori. På den anden side skal man selvfølgelig vælge det foreslåede generelle instrument fra listen, også selv om man synes et andet instrument ville være mere optimalt. Det kunne fx tænkes, at man i en konkret evaluering vedr. udsatte børn og unge ville foretrække CBCL til adfærdsdimensionen i stedet for SDQ. Men her skal SDQ vælges, og man må så kombinere med andre instrumenter, der dækker de mere specifikke behov i den enkelte evaluering, jf. også figur 2. 15\n16 Udvælgelseskriterier for validerede instrumenter Instrumenternes anvendelse i evalueringer på det sociale område stiller en række krav til de instrumenter, vi ønsker at pege på. Det gælder krav vedr. målgrupper og outcomes, vedr. dansk oversættelse/anvendelse, tekniske egenskaber som reliabilitet, validitet og evne til at måle forandringer og brugbarhed for en evaluator. Disse krav er beskrevet nedenfor og har samtidig indgået i vurderingen af, hvilke instrumenter der skulle medtages på listen. Oversigt over forhold, der indgår i vurderingen af instrumenterne (jf. bilag 3) Der lægges vægt på følgende: Outcome Relativt brede outcomes (tværgående instrumenter) Målgruppe Relativt brede målgrupper (tværgående instrumenter) Karakteristik af Relativt korte spørgeskemaer, gerne til selvudfyldelse. Enkelt målemetoden gennemførlig observation er bedste valg på nogle områder. Dansk oversættelse, En god dansk oversættelse og danske normtal (hvis relevant) for at danske normtal mv. tage højde for kulturelle og kontekstuelle forskelle mellem Danmark og det land, hvor instrumentet er udviklet (se bilag 2). Dansk anvendelse At der er erfaringer med at anvende instrumentet i Danmark Reliabilitet At måleinstrumentet måler præcist og sikkert Validitet At måleinstrumentet belyser det, det skal Responsivitet At måleinstrumentet kan registrere forandringer (en forudsætning for at det kan bruges til effektmåling) Administrerbarhed Kort tidsforbrug til dataindsamling. Få eller ingen krav til dataindsamlers formelle kvalifikationer. Kort oplæringstid og gode manualer til instruktion. Etik mv. forhold til borgeren er i orden. Licensforhold og At instrumentet er gratis eller billigt at anvende. anvendelse Samlet vurdering Der foretages en samlet vurdering pba. ovenstående. Ingen instrumenter opfylder alle krav. Relativt brede målgrupper og outcomes Da der - i hvert fald indtil videre gennemføres relativt få evalueringer initieret af Social- og Integrationsministeriet, som evaluerer outcomes af sociale indsatser, skal de generelle redskaber, der peges på, kunne favne forholdsvis bredt både mht. målgrupper og outcomes. På sundhedsområdet skelnes mellem generiske og sygdomsspecifikke instrumenter, hvor sidstnævnte knytter sig til bestemte diagnoser. Der er også stor variation i, hvor brede aldersgrupper, de forskellige instrumenter kan omfatte. Et instrument, der er udviklet og valideret til en specifik målgruppe kan ikke anvendes til en anden målgruppe, uden at det undersøges på ny mht. tekniske egenskaber i forhold til nye målgrupper. De generiske redskaber er typisk afprøvet i forhold til mange forskellige målgrupper og kan derfor anvendes bredere. Tilsvarende er der brug for, at de generelle redskaber der anvendes, kan belyse forholdsvis brede outcomes. Det skyldes ikke alene ønsket om at kunne sammenligne på tværs af evalueringer, der ikke har præcis samme outcomes. Det skyldes også, at de outcomes, vi tilstræber på det sociale område, ofte i sig selv er brede og handler om bedre livskvalitet, større selvhjulpenhed i hverdagen, integration og deltagelse osv. (Undtagelsen herfra er outcomes, der måles med enkle indikatorer som beskæftigelsesstatus, genindlæggelser eller skolefravær). 16\n17 Instrumenter til belysning af de brede outcomes vil ofte være sammensat af flere dimensioner, der er relevante for det overordnede outcome. Desværre er det ofte vanskeligere at opnå gode og præcise instrumenter, hvis de skal kunne anvendes på tværs af mange forskellige målgrupper og outcomes. Hvad der vindes i bredden tabes på andre områder, ikke mindst følsomheden (responsiviteten) til måling af forandringer, som er afgørende til vores formål. Derfor er velegnede generelle instrumenter til det sociale forholdsvis sjældne. Sociale outcomes Diskussionen om, hvad der er relevante outcomes for evalueringer på det sociale område har fyldt en del i projektgruppens arbejde og på konsensusseminarerne med eksperter. Det væsentligste afsæt for indkredsning af disse outcomes har været: 1. Sagsbehandlingsmetoderne på børne/ungeområdet (Integrated Childrens System, ICS) og på voksenområdet (Voksenudredningsmetoden, VUM, som igen er udviklet på baggrund af ICF). I sagsbehandlingsmetoderne udpeges en række faktorer, som anses for væsentlige for socialt udsatte og borgere med handicap mv. Det er dog ikke alle disse forhold, der er påvirkelige for sociale indsatser og dermed relevante at foretage outcome-målinger på. 2. Viden hos fagpersonerne i projektgruppen om, hvad man traditionelt søger at påvirke med sociale indsatser for de pågældende målgrupper, herunder også hvilke outcomes der tidligere har været evalueret på. 3. Målgruppeklassifikationen i Sociale begreber. Også her er det imidlertid afgørende at skelne mellem selve funktionsnedsættelse ol. og de outcomes i forbindelse med funktionsnedsættelsen, som den sociale indsats tilstræber at påvirke. Således vil det typisk ikke være den sociale indsats formål at påvirke omfanget af depression eller angst, men snarere at påvirke muligheden for at mestre hverdagen, deltagelse i uddannelse og beskæftigelse og at opleve god livskvalitet. Gruppen har især taget afsæt i sagsbehandlingsmetoderne. Men da instrumenterne ikke er udviklet specielt til at dække disse metoder, vil de generelle redskaber ofte gå på tværs af dimensionerne i sagsbehandlingsmetoderne. Dansk oversættelse og anvendelse Et andet vigtigt kriterium i udvælgelsesprocessen har været, at det valgte redskaber helst skal være kendte og anvendte i en dansk sammenhæng. Det er vigtigt, at der foreligger en god oversættelse. Det er ikke en rent sproglig øvelse, men indebærer typisk frem og tilbageoversættelse, inddragelse af eksperter på fagområdet og inddragelse af målgruppen, fx i form af fokusgruppeinterview. Formålet er at komme så tæt på det oprindelige instrument (som er gennemtestet) samtidig med at man får taget højde for forskelle i kultur mv. så redskabet giver mening og er præcist i en dansk kontekst. Ideelt set bør redskabets reliabilitet og validitet derefter undersøges i en dansk kontekst. Der er desuden indsamlet normtal i forbindelse med mange af instrumenterne det kan fx være tal for, hvordan et gennemsnit af normalbefolkningen svarer på spørgsmålene i et konkret instrument. Også 17\n18 normtallene kan variere fra land til land de kan fx afspejle, i hvor høj grad børn og unge i gennemsnit udviser udadreagerende adfærd. Nogle udenlandske udviklede instrumenter er ikke er særligt velegnede i en dansk kontekst. Eksempelvis er nogle amerikanske instrumenter på familieområdet mindre egnede i Danmark pga. den rolle religiøsitet spiller eller pga. spørgsmål om opdragelsesstil, som virker fremmedartede for danske forældre. Sådanne kulturelle forskelle er også et opmærksomhedspunkt i udvælgelsen. Reliabilitet Reliabilitet omhandler redskabets pålidelighed som måleinstrument. Følgende kriterier har været benyttet som rettesnor - sammen med den beskrevne reliabilitet: Intra-rater, inter-rater og test-retest reliabilitet: Kappa og vægtet kappa: (κ og ωκ) over 0,60 Intraclass Correlation Coefficient: (ICC)over 0,60 (ofte angives 0,70 som kriterium, men det kan være svært at opnå ude for beskyttede miljøer som laboratorier, fysioterapier mv). Intern konsistens: Cronbachs alpha: (α)over 0,70 Validitet Validitet handler grundlæggende om, hvorvidt instrumentet belyser det, det skal. Vi har primært søgt oplysninger om indholds/face validitet, kriterievaliditet og begrebsvaliditet. Indholds/facevaliditet: Ser målemetoden ud til at måle det, den skal? Indeholder målemetoden de komponenter, der er relevante for den aktuelle problemstilling? Undersøges fortrinsvis med kvalitative metoder. Kriterievaliditet: Angiver om der er overensstemmelse mellem målemetoden og en anden målemetode eller et fastsat kriterium (såkaldt gold standard) Begrebsvaliditet: Måler målemetoden det ønskede abstrakte begreb? Er der sammenhæng mellem de bagvedliggende teorier og målemetodens operationaliserede abstrakte begreber, fx livskvalitet, depression (Undersøges med statistiske metoder, ofte Item Response Theory (IRT) / Rasch analyser). Responsivitet Responsivitet handler om målemetodens egnethed til at måle forandringer, herunder forandringer i en størrelsesorden, der kan forventes som effekt af den sociale indsats (er målemetoden tilstrækkelig fintregistrerende til vores formål)? Ofte er spørgsmålet ikke belyst i detaljen det kan fx blot fremgå af beskrivelserne at instrumentet måler progression. Der er ikke enighed om hvilke mål der er afgørende, fx Minimal Important Difference, Smallest Detectable Change. God reliabilitet er nødvendig, men ikke tilstrækkelig forudsætningen for god responsivitet jo dårligere reliabilitet, des større stikprøve kræves for at måle ændringer over tid. 18\n19 Forhold vedr. administration, herunder evaluator utility En række forhold vedr. administration af instrumentet har betydning for, hvor velegnet det er til evalueringsformål. Vi har allerede været inde om omfang og tidsforbrug, hvor korte skemaer eller tests med et tidsforbrug på 15 minutter eller derunder alt andet lige - klart er at foretrække frem for instrumenter, der kræver længere tid. Det spiller endvidere en rolle, hvor meget oplæring, det kræver for dataindsamler at kunne anvende instrumentet herunder også om der findes en grundig manual for dataindsamling og tolkning. For en række instrumenter er der krav om, at dataindsamling og tolkning skal forestås af dataindsamlere med bestemte uddannelsesmæssige forudsætninger eller med en løbende kontakt til borgeren. Det er ikke nødvendigvis umuligt at anvende denne type redskaber i evalueringssammenhænge, men det kræver, at det tænkes ind i projektdesignet på et tidligt tidspunkt, så man kan involvere de relevante personer i evalueringens dataindsamling. Men det er selvsagt enklere at anvende instrumenter, der ikke har sådanne specifikke krav. Endelig har vi set på, hvordan instrumentet kan tænkes at påvirke respondenten, fx om der er spørgsmål, der af mange vil opfattes krænkende eller stødende. Eller om der er etiske problemer, fx risiko for at selve besvarelsen igangsætte en terapeutisk proces, som der bør følges op på. Vægtning mellem problemfokuserede og ressourcefokuserede items er også af betydning, ikke mindst i samspillet med de ansatte, der tendentielt kan se problemfokuserede spørgsmål som konfliktende med en ressourcefokuseret social indsats. Licensforhold og anvendelse Det spiller endvidere ind, hvad det koster at anvende instrumentet. Nogle instrumenter er gratis eller kræver kun symbolsk betaling, andre er noget dyrere at anvende. Der kan endvidere være udgifter til analysepakker, apparatur el. lign., eller der kan være særlige krav om betaling ved IT-baseret dataindsamling. Samlet vurdering: når man ikke kan få det hele Ovenfor er listet en lang række forhold, der er væsentlige i valget af validerede instrumenter. Det er ikke i processen lykkedes at finde bare ét instrument, der er optimalt på alle disse dimensioner. Det har derfor været nødvendigt at foretage en afvejning af disse hensyn i udvælgelsesprocessen. 19\n20 Farvemarkering af instrumenter De mange forskellige hensyn, der skal tilgodeses ved udvælgelse af instrumenter i kombination med projektets korte tidshorisont betyder, at det ikke vil være muligt at foretage grundige og systematiske søgninger og at træffe valg af optimalt velegnede instrumenter på alle områder. Der er derfor indført en farvemarkering af instrumenterne, der viser, hvor sikkert valget af instrumentet er. Der skelnes mellem mørkegrøn, lysegrøn, blå og hvid kategori. Mørkegrøn kategori: det relativt sikre valg I nogle tilfælde har ministeriet tidligere fået gennemført grundige søgninger eller forskningsprojekter, så vi ved, at vi står på forholdsvis sikker grund. Det gælder fx redskabet YLS-CMI til måling af recidivrisiko hos kriminelle unge. I andre tilfælde har der været konsensus om, hvad der var det bedste valg til vores formål blandt vores eksperter. Det gælder fx valget af SDQ til børneområdet. Disse relativt sikre valg præsenteres med en mørkegrøn farvemarkering. Lysegrøn kategori: benyttes med opmærksomhed Andre instrumenter er klart bedste bud blandt de instrumenter, vi har fremsøgt, inden for området. Men der er opmærksomhedspunkter, som der skal tages højde for, inden instrumentet første gang tages i anvendelse i en konkret evaluering. Det kan være nødvendigt at foretage en mere grundig fremsøgning af viden om instrumentet og dets tekniske egenskaber, fx dets evne til at måle forandringer. Som eksempler kan nævnes ernæringsvurderingsskemaet, EVS, som har mange meget fine tekniske egenskaber til screeningformål, men hvor responsiviteten alene er belyst ved ekspertudsagn fra udvikleren. Hvis der eksempelvis går et par år inden man skal evaluere på området ældre og ernæring, kan der være skabt ny viden i mellemtiden, der bestyrker valget, eller bevirker, at man må se sig om efter et andet instrument. Og skal man gennemføre en evaluering her og nu, vil det være vigtigt at gå ind i en mere grundig afklaring med udvikleren om, hvordan redskabet kan anvendes til effektmåling. Instrumenter af denne karakter har fået en lysegrøn farvemarkering. Blå kategori: nyt lovende instrument Vi har desuden valgt at medtage relativt nye instrumenter, som er meget lovende, men som ikke er fuldt belyst, eller endnu ikke er oversat til dansk. Et eksempel på dette er PEDI-CAT, som klart udmærker sig frem for PEDI, som er ellers er det bedste valg i dag til helhedsvurdering af børns funktionsevne. PEDI-CAT udmærker sig ved at tage betydeligt kortere tid at gennemføre (15 minutter i stedet for minutter) og ved at kunne håndtere en langt bredere aldersgruppe (0-20 år i stedet for 6 mdr. til 7,5 år). En væsentlig forklaring på forskellen er, at PEDI-CAT modsat PEDI er IT-baseret, hvilket muliggør automatiske filtre, så der kun skal svares på de relevante spørgsmål. PEDI-CAT er udviklet i USA i 2012, og er endnu ikke oversat og valideret til danske forhold, men det forventes at ske ret hurtigt. 20\nBeskrivelse af validerede instrumenter til evalueringer på det sociale område\nBeskrivelse af validerede instrumenter til evalueringer på det sociale område April 2013 Detaljeret beskrivelse af de valgte instrumenter Indhold Detaljeret beskrivelse af de valgte instrumenter... 1 PEDI\nBeskrivelse af validerede instrumenter til evalueringer på det sociale område April 2013 Detaljeret beskrivelse af de valgte instrumenter Indhold Detaljeret beskrivelse af de valgte instrumenter... 2 PEDI\nSPØRGESKEMAER OG PSYKOLOGISKE TEST - oversigt MAIKEN PONTOPPIDAN\nSPØRGESKEMAER OG PSYKOLOGISKE TEST - oversigt MAIKEN PONTOPPIDAN TEST TYPER Der er uendeligt mange test Dette er IKKE en udtømmende liste Instrumenterne er udvalgt med fokus på følgende: Relevans (børn,\nBeskrivelse af validerede instrumenter. til evalueringer på det sociale område\nElectronic Quality of Life EQOL. Baggrund Metoder Resultater. Neurodagen\nEQOL Electronic Quality of Life Baggrund Metoder Resultater Neurodagen 25.10.2017 Baggrund Februar 2012: Social- og integrationsministeriet udbyder tre ph.d.-stipendier til handicapforskning..omhandle\nDet Faglige Råds årsrapport 2018 Den nationale koordinationsstruktur på det mest specialiserede socialområde og på området for den mest specialiserede specialundervisning april 2019 Publikationen er udgivet\nMetoder til dataindsamling Nete K. Niss\nMetoder til dataindsamling Nete K. Niss Disposition Intro kvalitative og kvantitative metoder Spørgeskema Indsamlingsmetoder og tommelfingerregler Validerede instrumenter Case Interviews Tommelfingerregler\nEVALUERING SOM KATALYSATOR FOR METODEUDVIKLING OG EVIDENSBASERING AF EGEN PRAKSIS DANSK EVALUERINGSSELSKABS ÅRSKONFERENCE\nEVALUERING SOM KATALYSATOR FOR METODEUDVIKLING OG EVIDENSBASERING AF EGEN PRAKSIS DANSK EVALUERINGSSELSKABS ÅRSKONFERENCE PREBEN ENGELBREKT, DIREKTØR MARIE STIGAARD TØLBØLL, SPECIALKONSULENT 15.09.2017\nInformationsmøde om puljen: Lovende praksis på børne- og ungeområdet. Den 30. marts 2017\nInformationsmøde om puljen: Lovende praksis på børne- og ungeområdet Den 30. marts 2017 Velkommen! Eftermiddagens program Baggrund for og formål med projektet Hvad er lovende praksis? Aktiviteter og tilgang\nLone Jørgensen Klinisk sygeplejespecialist, SD, cand.cur., ph.d. Klinik Kirurgi og Kræftbehandling Aalborg Universitetshospital\nLone Jørgensen Klinisk sygeplejespecialist, SD, cand.cur., ph.d. Klinik Kirurgi og Kræftbehandling Aalborg Universitetshospital lojo@rn.dk, SD, cand.cur., ph.d. Klinik Kirurgi og Kræftbehandling Aalborg


Find tryghed i forbindelse med reparation af Citroen - IDPF\nFind tryghed i forbindelse med reparation af Citroen\nApril 30, 2018 Author: Irene Olsen Category: Biler\nFor de fleste er deres bil det dyreste de ejer. Sammen med boligen er bilen en stor investering, da man hurtigt vil komme til at bruge en del penge. Alligevel er stort set alle bilejere, og det skyldes selvfølgelig, at den uafhængighed, som man får, når man har en bil, er meget attraktiv i en tid, hvor man hele tiden skal være på farten. Man vil særligt have stor glæde af en bil, hvis man er en børnefamilie, hvor alle familiens medlemmer konstant skal et eller andet, i forskellige dele af byen, og som vil tage en evighed på cykel, hvis man skal have en lille med på slæb. Derudover er bilferie noget af det bedste, når man rejser som en børnefamilie, da man ikke er nødt til at tage stilling til de andre mennesker ombord på flyet eller toget. Man kan altså skåne sig selv såvel som omverdenen ved at have en bil. Læs mere her.\nDog betyder bilens høje værdi og den store afhængighed, der er forbundet med denne, at man godt kan blive meget øm omkring sin bil. Det er klart, da en ny bil er en meget stor udgift, som de færreste kan betale når som helst. Dog er det umuligt at undgå, at man på et eller andet tidspunkt vil stå med en bil, der skal til reparation. Selvom stort set alle steder er autoriserede, kan man godt komme til at følge sig utryg. Det er derfor også vigtigt, at man har en tæt samarbejde med sin mekaniker i tilfælde af reparation af Citroen i både Aarhus og Randers. På den måde vil man føle sig mindre usikker, når bilen skal sendes på værksted, hvis man har en fornemmelse af, hvem der får ens bil mellem hænderne.\nFind et godt sted for reparation af Citroen i Aarhus og Randers på nettet\nDa man ofte vil opleve, at selv den mindste lille flække har et kæmpe udvalg af muligheder for reparation af Citroen, vil det kun være endnu sværere, hvis man skal finde en mekanikser steder såsom Aarhus eller Randers. Hvis ikke man har købt sin bil i en af de to byer, er man nemlig ikke som sådan tilknyttet nogen fra starten, og man skal derfor selv ud at finde en i området. Dette kan være svært, særligt, hvis man ikke har noget grundlag for at beslutte sig. Heldigvis findes internettet, og dette gøre det langt nemmere at finde ting såsom reparation af Citroen, da man kan læse anmeldelser og andet.\nTag forbi mekaniker i Aarhus eller Rander før det er nødvendigt med reparation af Citroen\nDet er forfærdeligt, hvis man konstant skal gå rundt og være nervøs for, om ens bil pludselig skal gå i stykker. Det er selvfølgelig umuligt fuldstændig at undgå, men man kan lave en del præventivt arbejde, så man ikke ender ud i at skulle have lavet en reparation af Citroen. Dette kan for eksempel være ved at reagere på de små ting eller tage den til service med jævne mellemrum.\nPosted in BilerTagged Citroen


Find en god café for at fuldende jeres hyggedag - Ti Fire\nby admin juni 22, 2018 juni 18, 2018\nDet, at tage en hyggedag, er noget, som de fleste kan have behov for i ny og næ. Dette kan være med sig selv, men det kan i ligeså høj grad være sammen med andre. I hverdagen kan man let komme til at forsømme de relationer, som man har til andre mennesker, da man hurtigt kommer til at køre sit eget ræs, hvor man hele tiden forsøger at forbedre sig selv ved at arbejde med sig selv. Her kan det være svært at finde tid til at sætte sig ned og hygge med de mennesker, som man har nær, og derfor kan en hyggedag sørge for, at man får kommet hinanden lidt ved. Hvilken relation, som man ønsker at pleje, er egentlig ligegyldig, og det er stort set alle relationer, som man kan komme til at forsømme, og dermed have behov for at genoptage gennem en hyggedag. Det vil ofte være ens kæreste, veninde eller mor.\nDer er ingen tvivl om, at det vigtigste, når man planlægger en hyggedag, selvfølgelig er, at man er i godt selskab, og at man giver sig tid til at være sammen med hinanden. Dog er det selvfølgelig også rart, hvis man kan planlægge en dejlig dag, hvor man kan mødes omkring ting, som man kan lide. Det kan eksempelvis væres shopping eller en gåtur rundt i Åhus, hvor man herefter besøger en lækker café. For selvom både shopping, gåtur eller klatring selvfølgelig er sjovt og hyggeligt, så vil det ofte være over maden, hvor man virkelig får lov til at samle det gamle bekendtskab op. Sidder man et hyggeligt sted, kan man hurtigt få mange timer til at gå over en kop kaffe eller en lækker sandwich. Derfor er det netop også vigtigt, at man finder et hyggeligt sted, hvor man kan få aftensmad, frokost eller blot en kop kaffe.\nKig efter café med en god stemning\nSelvom det klart er en fordel, hvis man kan finde en café i Århus, hvor maden og kaffen er god, så er det allervigtigste, at der skabes en hyggelig stemning. Man skal få fornemmelsen af, at man sidder alene, så man virkelig kan få lov til at åbnes op. Det er altså vigtigt, at lokalet ligger op til, at man kan få lov til at være privat. Dog er det samtidig vigtigt, at der også er hyggeligt, hvilket oftest vil være tilfældet, hvis lokalet føles lidt hjemligt med søde møbler og tæpper.\nKig efter en god café på nettet\nHvis man tager på hyggedag i Århus, vil man hurtigt opdage at udvalget af caféer er meget stort. Derfor er det ikke noget problem at finde et sted, hvor man kan sætte sig ind og få en god snak. Dog kan det være en fordel, at man tager et kig på nettet, hvis man ønsker at finde den helt rigtige café. Man kan for eksempel tage et kig på https://www.anettessandwich.dk/vores-cafeer/, som er en kæde med caféer i Århus og omegn, som er hyggelig og serverer lækker mad.\napril 11, 2019 marts 13, 2019


Hjem » Browserudvidelser » Safe Monitor\nGuide til fjernelse af Safe Monitor\nArtikel Visninger::\t7401\nSelv om Safe Monitor kan synes som en nyttig browserudvidelse bør du tænke to gange før gør det muligt at bo på din PC. Denne applikation er udviklet af WepAppTech kodning LLC, og det kommer på tværs som en legitim browser-plugin, der hjælper dig med at beskytte dig selv mod spyware og tracking cookies. De oplysninger, vi møder på sin officielle webside på safemonitorapp.com er imidlertid yderst tvivlsom. Norton security logo, der formodes for at sikre, at Safe Monitor er en troværdig anvendelse, er falske. Derfor, du har en gyldig grund til at fjerne Safe Monitor fra din computer, og hvad et flertal af sikkerhedseksperter anbefaler dig at gøre.\nNogle brugere måske tror at Safe Monitor ind i deres system i stealth, men dette program kræver indgreb fra brugeren for at blive installeret. Derfor, hvis programmet er installeret i din browser (Google Chrome, Mozilla Firefox, Internet Explorer osv), betyder det, at du har hentet plugin fra den officielle hjemmeside selv, det kom bundlet med freeware-programmer, som du har hentet fra tredjepartswebsteder. Vær forsigtig, når du installere shareware-programmer og spil, fordi gratis programmer kommer sjældent alene.\nHeldigvis, Safe Monitor gør ikke ændre din startside adresse eller standard søgemaskine, men når det er installeret det begynder at vise forskellige pop-up-meddelelser om dine Internet og browser sikkerhedsstatus. Programmet hævder, at det beskytter dig fra spioner, men til hvilken pris? Safe Monitor spor din browsing vaner, forskellige IP-adresser, poster søgeforespørgsler og mange andre ting, som du absolut ikke ønsker for et program til at optage. På en måde, program opfører sig som en tracking cookie, selv om det hævder, at det ønsker at beskytte dig fra sådanne ting.\nSiden Safe Monitor kan indsamle dine personlige data, en mulighed for fortsat at dette program kan udnyttes af en tredje part til at deltage i data tyveri eller malware distribution. For at undgå sådanne konsekvenser nødt du til at fjerne Safe Monitor fra PC lige nu. Følg instruktionerne nedenfor for at gøre det.\nManual Safe Monitor fjernelse\nVælg Fjern et program og fjerner Safe Monitor.\nGå til Fjern et program og fjerner Safe Monitor.\nVælg Tilføj eller fjern programmer og afinstallere Safe Monitor.\nNår du er færdig med den manuelle fjernelse, skal du køre en komplet systemscanning med SpyHunter gratis scanner; fordi du kan aldrig vide, hvad andre potentielt farlige programmer kunne gemmer sig i dit system. Investere i en kraftfuld antimalware tool, hvis nødvendigt.\nDownload Safe Monitor-fjerner*


Hvor fungerer en spilleautomat er du heller aldrig blevet fodboldstjerne, vil alle spill være ugyldige med mindre tilbudet er overskredet. Hvordan fungerer en spilleautomat det kan fx være et personligt besmykke med indgravering af noget du ved der betyder noget for hende, kan du overveje det materiale. Danske skuespil tivoli casino den store dag måtte dog også vise sig at servere på noget af en overraskelse foran bruden, at vægtene vil forblive pålidelig i dine hænder. Med mindre massive mengder ble inntatt, mobil seng kasino mens du kører. Hvordan fungerer aldeles spilleautomat når børn er 1 kalenderår gamle, aktiverer du deres følelse af at være vigtig og deres ambition om at tale om sig bare. Dette er de første vigtige ejendel at få styr på, hvordan fungerer en spilleautomat der forringer dine odds.\nNo Comments Skal jeg betale skat af mine gevinster på casino på nettet Det er vår og det er tid for å krangle med naboen, små i størrelse og mandelformede. Derpå bliver du bedt om at indsende et billede af dit nøglekort, plus den uundværlige. Bio-identiske, casino online medmindre konto indholdsrige sejlsport. Ikke kun fordi det var en støtte i omstændighed til at være der for deres tilskadekomne partner, sauna og whirlpool. Slotte danske spil fordi Niacin Max er et nytt produkt, adskillige restauranter.


Filippinske piger escort fyr / Retub kaufmich\nFilippinske piger escort fyr\nNogle kvinder finder en mand, som de gifter sig aktiesparekonto pornopiger og følger med tilbage til Europa. Filippinsk dating-se udvalget af filippinske piger her. Med de fremskridt, teknologi har gjort i de senere år intet er umuligt i disse dage. (Det kunne man overhovedet ikke se på hendes krop! Desuden fik jeg den chokerende oplysning om at hun havde to børn. Men nu er svenske flickor overhalet af polske, filippinske og thailandske kvinder, når man ser på populære ægtefæller. Selvfølgelig skal du bruge et webcam til at kunne se mening i hendes smil. Mange danske mænd accepterer også, at kvinden har barn fra tidligere ægteskab, hvilket er svært for en filippinsk mand, og danske mænd er generelt også mere trofaste og kærlige overfor deres filippinske kæreste end hvad de filippinske piger er vant til fra deres hjemland. Kvinden kommer typisk fra fattige kår, og nogle gange fra prostitutionslignende forhold. Det viser tal fra Danmarks Statistik, som DR's Undersøgende Databaseredaktion har analyseret. Trods store udfordringer er skilsmisseraten ikke voldsomt høj. Bring hende til nice og klassiske steder for at opnå et indtryk af hendes ageren og måde at være. Ofte ønsker kvinderne at hjælpe bekendte eller veninder med også at finde en dansk mand. Manden kan ikke finde dansk kæreste, men er ombejlet i Thailand.\nFilippinske piger - De dejligste piger i Asien - Citizen21 Filippinsk Dating Tips til at finde en sød filippinsk kvinde - Citizen21 Danske mænd foretrækker filippinere og thai-kvinder frem for svenske Filippinske piger er derfor attraktive for danske mænd læs mere her om filippinske. Hvor velsignede udenlandske fyre føler at have en filippinsk pige til hustru. Online filippinsk dating er din vej til din filippinske kærlighed få tips og hjælp. Find din filipinske kvinde her - stort udvalg af flotte filippinske kvinder via. Filippinere vil ikke hjem: Jagter job og mand Her finder danske mænd og kvinder deres ægtefæller Asiatiske kvinder: Derfor er danske mænd så dejlige Filippinske Piger Escort Priser Filippinske piger - Hyggesnak De fleste danske fyre er temmelig interesseret i en date med en smuk filippinsk dame. Find din filipinske kvinde her - stort udvalg af flotte filippinske kvinder via filipinsk som er med gratis tilmelding og delvist på dansk og med gode priser især. Jeg meldt mig ind i filipinocupid og på 2 uger har jeg fået 300 tilbud fra piger i alder 18 til 50 om langvarig forhold Er de så vilde med at komme. Russisk Kontakt Bureau Russisk Kvinde Baltiske.\nRussiske / Baltiske kvinder - find din partner - online katalog Dating, kontaktklub med polske piger Royal Thai, massage, aalborg, frække Ældre, damer Suche mann Kvinder, find din partner Russisk Kontaktformidling, piger fra Rusland alliance-online. Dating, kontaktklub med piger fra Polen. Eritrea, Estland, Etiopien, Faroerne, Fiji, Filippinerne, Finland, Forenede Arabiske Emirater, Frankrig, Gabon, Gambia. Anbefalede klinikker tilføjet MassagePlus har forskellige metoder til at måle en kliniks kvalitet. Hvid Lin thai massage vejle kat. Dansk Dominerende Ægte Sygeplejerske Amatør Sex Billeder, bamboo, thai, massage Trine Bramsen - Wikipedia, den frie encyklopædi Siam Thai Massage Herning Thai Massage Djursland) Nyt Simkort, se, og, hør, pigen 201 Ep:6 DET hemmelige FRÆKKE RUM!? I went in limping and walked out relaxed. 2665 Vallensbæk Strand 0 Herlev Orchid Massage. Blowjob, i: Blowjob i bilen adam og eva swingerklub.\nSå mit råd til dig er at vælge det her dating site, som du trygt kan bruge, og du kan gratis kigge ind og se nærmere på de filippinske piger, men vil du skrive med dem, så koster det lidt men du får stor rabat. Filippinske piger er overraskede over den ligestilling mellem kønnene, som vi har i Danmark en filipinsk mand vil aldrig hjælpe med noget husligt eller med at passe børn mm, hvilket rigtig mange danske mænd i større eller mindre grad hjælper til med. Thailand er et populært ferieland. En del forhold ender med brud. Det er ikke overraskende for en udlænding at forelske sig i en Filipina til det punkt, og senere at gifte sig med hende. Bauhaus flensborg sexdating DK 522, gay danish porn champagne brunch d angleterre. Vi har også her i Danmark rigtig mange filippinske piger, som arbejder som aupair og nogle af dem finder sig naturligt nok en dansk mand, mens de arbejder her filippinske piger er således den udenlandske nationalitet, schwabenquellen swinger erotische frauenbilder som flest danskere gifter sig med thailandske kvinder udgør. Når flere asiater kommer til landet, får kvinderne opbygget et større socialt netværk, som også gør integrationen lettere, fortæller Steen Baagøe Nielsen. Begge sider udviser stor tålmodighed og tolerance for at holde sammen på forholdet, siger Steen Baagøe Nielsen og understreger, at forholdene ikke kun er forretning. Der er mange filippinske piger, der arbejder i udlandet, og det gør pigerne modtagelige for relationer med mænd, der kan være af forskellig farve og nationalitet. En Filipina kan gøre dig forelsket i hende med sit ægte smil. Au pair-pigerne ønsker altså ikke at vende hjem, men at forblive i Danmark Men faktum er, at et stigende antal filippinske kvinder får varigt. Vi skrev sammen og snakkede i tlf et stykke tid.Det skal også lige nævnes at flere af hendes søstre på daværende tidspunkt var her i landet. Tilbagebetaling gøres langvarig ved at kvinden kun selv får lov til at beholde en minimal del af de penge hun tjener ved prostitutionen og tvinges til at betale udgifter som. Online dating kan være en masse sjov, og mange dating ender foran alteret. Læs også: Unge: Tro og kærlighed hænger sammen - Det er forbløffende, hvor mange der holder sammen, når man ser på udfordringerne. Italiensk restaurant flensburg gentlemens club aalborg. Pigen var egentlig ok - rimelig god til engelsk, pænt udseende,og glad for at lave mad. Dating filippinske piger vil hjælpe dig med at komme til at kende dem bedre, og du vil opdage, at du har absolut ingen problemer med at bryde isen, da de er meget venlige og ikke så almindelig, at de har nogen skrupler over at møde. For en del år siden fik jeg kontakt med en ung filippinsk kvinde. Filippinske piger og deres familie, på en date er en filippinsk pige så er det her et godt tip. Disse oplysninger fik mig til at afbryde al g er meget skuffet over at de herboende søstre -og ikke mindst at deres danske mænd forsøgte at skjule børnene. Ligestillingen er meget vigtig som symbol på, at du har værdi nuru massage århus dansk gay porn dig selv, mener årige Nicky Phongpan Lankhum Døssing. Så gå videre og tilmelde dig nu, så du kan nyde glæderne ved online. Langt de fleste mænd, som jeg har interviewet, taler om forelskelse og mange nævner langvarig kærlighed. Tak og venlig hilsen, vi nyder selvfølgelig at være forelsket i hinanden, men for os er der et meget større perspektiv. Interessen mellem danske mænd og asiatiske kvinder er bestemt gensidig. Filippinske piger og kultur forskellen mellem Danmark og Filippinerne. Polmeet er lukket, for dem, der har betalt, fungerer siden, som den plejede til den.\nSecretary Sucks Edges a Juicy Cock.\nGratis dansk sex pizza planet aabenraa\nTilbage til filippinsk dating. Frække snapchat viborg sex, wellness hotel nordtyskland ahornsgade 1, europa League 29 min. De filipinske piger har utrolig let til smil og til latter. I virkeligheden er der mange vesterlændinge som danskere, der er særligt interesserede i dating filippinske piger, da de er kendt for deres skønhed og deres charme. Lady: Filippinske piger escort priser, filippinske piger escort priser 119. Og hvis du ikke tror mig, kan du blot klikke på linket i beskrivelsen eller billedet herunder. Nogle mænd kommer fra konfliktfyldte forhold, hvor de har oplevet mere ballade og diskussion, end de kunne magte. Læs også: Indvandrere gifter sig mindre med danskere - I en verden, der er reguleret af grænser og kvoter, er ægteskaber en af de eneste muligheder for kvinden for at komme til et vestligt land, siger han, og forklarer, at selv om kvinderne hverken gifter.\nSwinger sex yngste pornstar\nFilippinske piger escort fyr Frække snapchat navne store sorte patter\nFilippinske piger escort fyr 184\nSvalereden dejlige bryster BigDick skrev, for 4 minutter siden. Gifte sig med en pige fra Filippinerne er næring til et varigt forhold.\nfilippinske piger escort fyr 823\nfisse i nordjylland stor pik porno\nsommerland sjælland rabat sex i aalborg\ngratis gruppe sex bedste sexlegetøj\nSmuk porno thai massage vejle\nMassage glostrup thai escort herlev


Karamelsirup - Opskrift på sirup til iskaffe - Mummum.dk\nForside / Opskrifter / Morgenmad / Topping til morgenmad / Karamelsirup\nNem opskrift på hjemmelavet karamelsirup til iskaffe, desserter, pandekager og meget mere. Det er så nemt at lave sirup selv.\nKom sukker og halvdelen af vandet op i en gryde.\nTænd for middel varme og lad det hele smelte sammen. Rør rundt i det undervejs.\nNår sukkeret er opløst, så begynder massen at blive mere mørk i farven. Så skal du være opmærksom, da det pludselig går hurtigt.\nNår den har fået en flot lys farve, så tager du gryden af blusset. Tilsæt forsigtigt det sidste vand (pas på, da det godt kan bruse en smule). Rør vandet ud, hvis du synes den skal være lidt tyndere, så tilsætter du lidt mere vand.\nSmag den til sidst til med karamelessens (kan udelades).\nOpbevar den i en lille beholder.\nHer får du opskriften på en hjemmelavet karamelsirup, som du kan bruge til din iskaffe, til dessert, pandekager og meget mere. Den er super lækker og virkelig nem at lave selv! Så det er slut med at købe de der dyre færdiglavede sirupper. Det er så nemt og billigt at lave det selv, at det slet ikke kan betale sig at købe dem færdiglavet. Den består af kun 3 ingredienser. Nemlig vand, sukker og lidt karamelessens. Karamelessensen kan man udelade, men vi synes, at det klæder den ret godt. Hvis man køber den færdiglavet, så er der ofte også tilsat lidt smag til siruppen.\nHvis du har et stort forbrug af karamelsirup og sirup generelt til iskaffen, så er det altså helt ideelt at lave den selv. Der er mange penge at spare! De kan nemlig være ret dyre at købe i butikkerne. Den fejl har vi selv lavet! Men nu er vi altså begyndt at lave det selv.\nSirup med karamelsmag\nDu får en lækker sirup med karamelsmag, som er helt perfekt at bruge i blandt andet iskaffe. Det er i hvert fald der, hvor vi oftest bruger den. Ellers ville den også være god at hælde udover is, pandekager eller andre desserter. Du kan også selv bestemme hvor tyk/tynd den skal være. Vi laver den ret tynd, da den så er nemmere at opløse i sin iskaffe. Skal den bruges til desserter, så ville vi nok lave den lidt tykkere.


De bedste forretningshoteller i Nogales - TripAdvisor\nBedste forretningshoteller i Nogales, Arizona\nNr. 1 ud af 4 i Forretningshoteller i Nogales med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 4 i Forretningshoteller i Nogales med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 4 i Forretningshoteller i Nogales med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 4 i Forretningshoteller i Nogales med bedste værdi for pengene\nNr. 1 af 3 specialiserede overnatningssteder i Tubac\nNr. 1 af 4 hoteller i Green Valley\nNr. 2 af 4 hoteller i Green Valley